mot · H9024214 · 2021-10-05 00:00:00 — anser att regeln kring vad som utgör synnerliga skäl för att inte utvisas måste ses över. Vi menar också att fler kriminella som är dömda för brott och har fått utvisningsbeslut ska avtjäna straffet i sina hemländer. En särskild utredare har presenterat ett flertal förslag i SOU 2021:61 ”Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk”. Exempelvis föreslås kravet på synnerliga skäl för utvisning när utlänningen vistats i tas bort. Utredningen förslår även att straffvärdesgränsen sänks till sex månaders fängelse, jämfört med dagens nivå , och att brott av en viss karaktär ska ligga till grund för utvisning även om straffvärdet understiger , vilket kan komma i fråga vid ex. brott med hedersmotiv eller brott riktat mot rättsordning. Vidare föreslår utredningen att återreseförbudet blir längre. välkomnar dessa förslag och vill att regeringen återkommer med lagförslag . Den som får avslag på sin asylansökan kan söka på nytt . Denna preskriptionstid kan vara för kort för att få fler att återvända frivilligt. I direktiven till (dir. 2017:45) anges att verkställigheten av utvisningsbeslut försvåras av att människor håller sig undan myndigheterna. Detta kan till del ha med preskriptionstiden att göra. För en asylsökande som avviker och sedan håller sig gömd uppstår en ny chans att ansöka om asyl på nytt när utvisningsbeslutet preskriberats. är därför positiva till att utreda förlängd preskriptionstid om den ökar återvändandet. 6.9 Avskaffa möjligheten till spårbyte Arbetstillstånd ska sökas innan man kommer till . Den lagen sätts ur spel genom den möjlighet som finns till så kallat spårbyte där en person som fått avslag på sin asylansökan i vissa fall kan ansöka om arbetstillstånd utan att lämna . menar att denna möjlighet till spårbyte ska avskaffas. har larmat om ett missbruk med spårbyten. Enligt myndigheten har den blivit ett sätt för vissa nationaliteter att kringgå utvisningsbeslut. konstaterar vidare i en skrivelse till regeringen kring sitt arbete med uppdraget om självmant återvändande, att den genomsnittliga handläggningstiden för spårbyte är . Det innebär att de som söker om spårbyte får en längre vistelsetid i vilket gör återvändandet än svårare. Det är mot denna bakgrund mycket märkligt att regeringen vill utreda hur spårbytet kan förenklas (Dir. 2020:8). har via utskottsinitiativ försökt samla en majoritet för ett tilläggsdirektiv till utredningen som avskaffar möjligheten till spårbyte. Det är ett sätt att låta ett ”nej” förbli ett ”nej” och det är ett stopp för att inge människor falska förhoppningar. Enbart av de som sökte asyl i fick bifall på sin asylansökan, en klar majoritet fick avslag. En stor andel av de som fick avslag var sökande från ett fåtal länder som kan klassificeras som säkra. Detta är inte någon nyhet. Vi konsterara att det svenska asylsystemet missbrukats av personer, med kriminella intentioner, som kommer från säkra ursprungsländer. Det gäller framför allt personer från länder såsom , och västra . Exempelvis fick enbart 75 av 6 989 () georgier asyl , och handläggningstiden för georgier var i snitt . Rapporterna om bl.a. stöldligor med personer från är många. hade ett så kallat snabbförfarande av personer som kommer från säkra länder. Snabbförfarandet har dock fungerat dåligt, då en majoritet av dessa handläggningsärende tagit över att bli klara. Efter ett domslut i , blev det svårt för att avvisa en person med omedelbar verkan. EU krävde att vi tog fram en lista med så kallade säkra länder. har länge krävt att ska utrustas med en sådan lista, då det svenska asylsystemet utnyttjades redan innan EU-domen och snabbförfarandet i praktiken inte var snabbt. Regeringen var även här senfärdig men finns en sådan lista på plats. Ett av de ursprungsländer som är vanligast förekommande bland asylsökandessökandes nationaliteter som uppenbart saknar asylskäl, , finns på grund av regeringens proposition dock inte med på listan. vill därför att lagen uppdateras i syfte att inkorporera fler länder. Vid införande av ett system med säkra länder får den sökande sin individuella bedömning men kan sättas på vändande plan om vederbörande saknar asylskäl och kommer från ett säkert land. Denna lista behövs. måste få möjlighet att hantera ärenden, där det är uppenbart att sökanden lämnat in en asylansökan som är uppenbart ogrundad, på ett snabbt, effektivt och rättssäkert sätt. En lista över säkra länder kommer att utgöra en tydlig signal som bidrar till att minska söktrycket till . Det minskar också möjligheterna för internationella brottsnätverk att utnyttja vårt system, vilket görs enligt polisens nationella operativa avdelning. Utöver att ändra lagen i syfte att inkorporera på listan vill Kristdemokratierna tillsätta en utredning som syftar till att förkorta handläggningstiderna för enskilda från säkra ursprungsländer . Vi vill även utreda en förkortad överklagandefrist och en snabbare prövning av överklaganden i dessa fall i syfte att få en snabbare verkställighet. För att detta ska vara möjligt bör även en jourdomstol tillsättas. Vi lägger 10 miljoner på detta 2022 och 5 miljoner 2023. Förbättrade kontrollåtgärder riktade mot enskilda vars asylskäl är uppenbart ogrundade bör också utredas skyndsamt. Det bör bl.a. säkerställas att kan begränsa rörelsefriheten för en asylsökande med uppenbart ogrundade asylskäl, om möjligt enligt i sannolikhetsförvar, i annat fall genom exempelvis elektronisk fotboja. Vi vill även utreda möjligheten att utfärda ett återreseförbud för enskilda från säkra ursprungsländer som får sin ansökan nekad, i likhet med , och . Ett återreseförbud skulle kunna ge formella möjligheter att spärra personer i Schengens informationssystem (SIS) efter avslag och möjliggöra att de avvisas redan vid yttre gräns om de på nytt försöker resa in i Schengenområdet. I de pågående förhandlingarna om EU:s bör mål vara att möjliggöra för medlemsstater att utfärda beslut om asyl och återvändande i samma handling. Arbetskraftsinvandring är viktigt för en dynamisk ekonomi. har ett system för arbetskraftsinvandring som bidragit till tillväxt och gett människor möjligheten att via eget arbete etablera sig i , eller arbeta här en period. finns det nackdelar med nuvarande system. skiljer ut sig i västvärlden genom att erbjuda relativt stora möjligheter för personer att arbetskraftsinvandra också för att utföra relativt okvalificerade arbetsuppgifter. Förutom positiva effekter har detta också lett till en rad problem. För att komma till rätta med både missbruk och utnyttjande samt göra arbetskraftsinvandringen samhällsekonomiskt lönsam har lagt en rad skarpa förslag. Att behöver ändra på regelverket för arbetskraftsinvandring visar exempelvis de många rapporterna om de avskyvärda och grova bedrägerierna inom assistansersättningen. ”Det förekommer organiserade upplägg där funktionsnedsatta personer hämtas till för att ansöka om assistansersättning, och att anhöriga får arbetstillstånd som assistenter. Arbetskraftsinvandringen inom assistansområdet fyrdubblades – 2018.” Slutsatsen lämnas av Nationellt underrättelsecentrum lämnade en rapport om den organiserade brottsligheten i . Bakom rapporten återfinns en rad myndigheter som samarbetat (Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , och ). Rapporten styrker de många reportagen och artiklarna om hur fattiga människor kommer hit och utnyttjas. menar att arbetskraftsinvandringen ska vara fortsatt fri om lönen överstiger medellönen. Detta är ett enkelt och effektivt sätt att komma tillrätta med fusk/utnyttjande, undanträngning av invånare i utanförskap, den ekonomiska obalansen och kompetensutvisningarna. Det är en höjning av dagens lönegolv på /mån till /mån som är snittlönen i . vill begränsa arbetskraftsinvandringen vid en lön under medellönen, om det inte rör yrken där det råder brist på arbetskraft. Inom vissa branscher, där vi har behov av kvalificerad arbetskraftsinvandring, är en undre gräns avseende månadslön som sätts vid en svensk genomsnittslön praktiskt omöjlig. Här kan nämnas uttalade bristyrken såsom exempelvis sjuksköterska och undersköterska. För att möjliggöra arbetskraftsinvandring för yrken, även om lönen understiger medellönen, bör det krävas att anställningen är ett bristyrke. Framtagandet av förteckningen kan med fördel ske i samråd med exempelvis Arbetsförmedlingen och Myndigheten för , vilka båda bör ha god kännedom om arbetsmarknadens behov av kompetenstillskott. vill också införa ett försörjningskrav för familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare. Till arbetskraftsinvandringen kommer en betydande mängd anhöriga, varav de flesta inte kommer i arbete . De är berättigade till sociala insatser såsom exempelvis försörjningsstöd. Vi vill vidare att brottet människosmuggling ska omfatta fall där oriktiga uppgifter har legat till grund för arbetstillstånd. Medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan en individ och en stat. Det har såväl en reell som en symbolisk betydelse. Genom medborgarskapet erhålls rösträtt i riksdagsval, rätt att kunna söka vissa typer av tjänster inom polis, domstol och militär, den ovillkorliga rätten att vistas i landet samt konsulär hjälp vid problem i utlandet. Den symboliska betydelsen är att medborgarskapet innebär en delaktighet i en större gemenskap, med skyldigheter och rättigheter gentemot andra. Genom medborgarskapet stärks känslan av delaktighet, samhörighet och identitet. Detta är också något som betonas i den senaste översynen av den svenska medborgarskapslagstiftningen genom införandet av en ny portalparagraf som förmedlar att det svenska medborgarskapet är ett uttryck för samhörighet. anser att det är dags att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Då ett medborgarskap medför långtgående rättigheter vill skärpa villkoren för att förvärva medborgarskap. En jämförelse med övriga medlemsländer i EU visar på mer långtgående villkor för medborgarskap. Det är väl underbyggt att kunskaper i det svenska språket har stor betydelse för integrationen. Ett visst mått av kunskaper i svenska underlättar möjligheten att tillgodogöra sig en utbildning, få ett arbete och komma in i samhällsgemenskapen. vill därför införa ett godkänt språkkrav för den som söker medborgarskap, såvida man inte genomfört ett godkänt språkprov vid sin ansökan om permanent uppehållstillstånd, vilket vi också föreslår. De som söker medborgarskap ska även ha genomgått undervisning i samhällsorientering samt avlagt ett godkänt prov. Genom en god kännedom om det svenska samhället och vilka allmänmänskliga värden och värderingar som präglat och fortfarande präglar vårt samhälle kan kulturella klyftor minska. Det går inte heller att bortse från arbetets betydelse i integrationsprocessen. Signalen om att ett medborgarskap är avhängigt förmågan att arbeta och bidra till det gemensamma ska inte heller underskattas, både för nyanlända och svenska medborgare. vill därför att ett försörjningskrav ställs som krav för ett medborgarskap, med rimliga ventiler. Försörjningskravet ska motsvara förbehållsbeloppet och anställningen bör inte vara subventionerad. För att kunna bli svensk medborgare krävs att du kan styrka din identitet, vara , ha ett permanent uppehållstillstånd eller en uppehållsrätt eller ett uppehållskort, i regel bott i sammanhängande och levt ett skötsamt liv där olika typer av brott innebär att du kan söka medborgarskap först efter en karenstid. För att tydliggöra medborgarskapets betydelse vill vi att alla kommuner ska arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. Alla som blir medborgare eller myndiga bör också få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. Då ett medborgarskap har stor vikt anser att det måste vara möjligt att i vissa fall återkalla ett medborgarskap. I det fall det kan styrkas att personen de facto erhållit medborgarskap på svikliga grunder exempelvis vid falsk identitet eller genom falska dokument ska medborgarskapet kunna återkallas. Detsamma gällande personer med dubbelt medborgarskap som aktivt medverkat eller varit delaktiga i terroristbrott eller krigsförbrytelser. Medborgarskapet ska också kunna återkallas om man har tillskansat sig detsamma genom mutor eller bestickning. har arbetat för en översyn av reglerna kring medborgarskap och välkomnar därför den pågående utredningen om skärpta krav. Svenska medborgare som bor utomlands möts inte sällan av olika hinder när de ska återvända till med sin familj. Ett av dessa är när de sammanlevt med en utlänning utomlands i ett väl etablerat förehållande. För att undvika att familjer splittras bör ett undantag från regeln om att ansöka utifrån, och hur dessa förfaranden kan påskyndas, utredas. Hinder förekommer dock redan innan utresan. Många utstationeringar blir aldrig av på grund av regelverket kring den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). För att möjliggöra fler utstationeringar vill vi förlänga de särskilda skyddsreglerna och efterskyddet för fler kategorier utsända, samt se över möjligheterna för medföljande familjemedlemmar att få del av samma skydd. EU:s asyl- och migrationspolitik ska vara en pådrivande part för gemensamma lösningar inom EU på migrationsområdet. För att EU-gemensamma lösningar på migrationsområdet ska fungera, liksom den fria rörligheten inom , behövs också ett gemensamt ansvar för de yttre gränserna. De så kallade inre gränskontrollerna har varit en följd av att EU misslyckats med denna uppgift. När ett sådant misslyckande föreligger är tyvärr gränskontroller av det slaget nödvändigt. har den gemensamma asyl- och migrationspolitiken inom EU mer eller mindre satts ur spel. Det har lett till att vissa medlemsstater tagit ett mycket större ansvar än andra. EU behöver samla sig för att ta ett gemensamt ansvar för unionens yttre gränser och ett gemensamt ansvar för den humanitära situationen i unionens närområde. Det behövs ett gemensamt ansvar inom EU för asylsökande och där ska hänsyn tas till de medlemsstater som tagit ett stort ansvar . Varje land har ett eget ansvar att kontrollera sin yttre gräns, att alla länder inte förmått ta det ansvaret – av förmåga eller ovilja – är uppenbart. stödjer därför utbyggnaden av europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) för att EU gemensamt ska kunna bistå de länder som ansvarar för Schengenområdets yttre gränser. presenterades äntligen ett förslag till en framtida av . ser en rad positiva delar i förslaget. Fördelningen av ansvaret mellan medlemsländerna bygger på frivillighet vilket är positivt då det är en förutsättning om förslaget ska bli verklighet. Vi måste ha en hög grad av nationellt självbestämmande när det gäller hur många personer en medlemsstat kan ta emot. Förslaget från bygger på att EU skyddar sin yttre gräns, att en asylansökan först hanteras skyndsamt utanför EU:s gränser där enbart de med förmodade skyddsskäl får sin ansökan prövad inom EU, i hanteringen sker även en screening av alla sökande där biometriska uppgifter upptas för att säkerställa personers identitet. Förslaget gör skillnad mellan migranter och flyktingar. Upp emot är migranter, inte flyktingar, enligt kommissionen. EU ska därför ha ett effektivt återvändande av de som saknar skyddsskäl för att kunna ge verkligt skydd för de som flyr undan krig och förföljelse. Arbetet ska ledas av en koordinator som inrättas. Fler och bättre återvändandeavtal med ursprungsländer ska upprättas. EU vill skapa en infrastruktur som bidrar till en situation som gör att människor inte migrerar och satsningar för att krossa de hänsynslösa människosmugglarna. Negativt är förslaget att vidga familjebegreppet till att inkludera vuxna syskon. Negativt är även att det i förslaget inte finns något som innebär att EU tar hänsyn till de medlemsstater som tagit ett stort ansvar . Utifrån den konstruktion som föreslås finns en uppenbar risk att de länder som tagit ett stort ansvar även förväntas göra detta.