mot · H9023984 · 2021-10-05 00:00:00 — Det innebär problem eftersom detta är samhällsfunktioner som oftast är först med att upptäcka en lokal problematik. Liberalerna har länge arbetat för ändrade bestämmelser för så kallad informationsdelning och välkomnar att det gäller ny lagstiftning. Enligt de nya reglerna ges förenklade och utökade möjligheter att lämna ut uppgifter till den kommunala i syfte att förebygga terroristbrottslighet. Myndigheter inom får i sin tur utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen. Utlämnande ska i större utsträckning kunna ske vid misstankar om att terroristbrottslighet har begåtts men också när det krävs för att förebygga sådan brottslighet. För att det förebyggande arbetet på nivå ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att alla aktörer på lokal nivå samverkar och bidrar till framtagandet av en lokal problembild. Det innebär bland annat att kommunerna, som har en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet, behöver skaffa sig en egen lägesbild och identifiera de åtgärder som behöver vidtas mot bakgrund av denna. Det informationsutbyte som blir möjligt behöver följas upp genom en översyn av arbetssätt så att till exempel kommunens lokala samordnare blir delaktiga i samarbetet med Säkerhetspolisen och polisen på ett effektivt sätt. Detta gäller när det handlar om både personer som är på väg att ansluta sig till terrorgrupper och personer som är återvändare från terrorverksamhet utomlands. Barn till vårdnadshavare som har rest utomlands för terrorverksamhet En särskild fråga av stor betydelse är hur ska agera gentemot de barn med svenskt medborgarskap eller permanent uppehållstillstånd i vars vårdnadshavare har rest för att ansluta sig till en terrororganisation. Flertalet av dessa barn är själva födda i och har förts utomlands av sina föräldrar, men det finns också barn som har fötts på plats i t.ex. ett IS-kontrollerat område i eller . Efter IS-kalifatets fall har många av dem vistats i läger för IS-anhängare, ofta under svåra förhållanden. I den mån så ännu inte skett behöver medverka till att fastställa barnens identiteter, relationer till och eventuella medborgarskap, i samverkan med andra EU-länder eller FN, på plats där så är konsulärt möjligt eller annars i närområdet. I vissa fall kan de barn som har fötts i ha vårdnadshavare som kommer ifrån olika länder. I andra fall kan den ena vårdnadshavaren som har haft en koppling till ha avlidit och den andra vårdnadshavaren kan ha en koppling till ett annat land. Detta bör också redas ut. De barn som det handlar om befinner sig på en annan stats territorium där det landets lag gäller. Vad gäller de barn som visar sig ha sin starkaste koppling till bör svenska företrädare medverka till att de kan komma till så snart det kan ske på ett säkert och konsulärt fungerande sätt. Utmaningarna för de kommuner som tar emot dessa återvändande barn är stora. extremism har ett viktigt ansvar att hjälpa till att förbereda kommunerna. Det handlar om individer som har hög sannolikhet för att vara såväl traumatiserade som radikaliserade. I de fall barnet eller barnen kommer hem utan myndigheters inblandning så är ändå utredningen inledd och det eller de kan omhändertas vid ankomst till . får besluta om omhändertagande om det är sannolikt att den unge behöver beredas vård och rättens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till risken för den unges hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utredningen kan försvåras eller vidare åtgärder hindras (6 § LVU). En utredning ska även inledas i de fall då en minderårig på eget bevåg har åkt för att ansluta sig till en terrororganisation. I de fall då barnet/den unge på eget bevåg har anslutit sig till en terrororganisation ska barnet/den unge självklart även utredas för brottsmisstankar. I de fall då en vårdnadshavare har anslutit sig till en terrororganisation och tagit med sig barnet/barnen men där det finns en vårdnadshavare kvar i som inte har samröre med någon terrororganisation måste vårdnadsfrågan utredas av familjerätten. Detta sker vid sidan av processen kring barnets faktiska situation och behov. Det är av största vikt att de barn som återvänder skyndsamt får tillgång till kris- och traumabearbetning. Det är även nödvändigt att bedöma risken för att även barnen har radikaliserats och vilka insatser som krävs för avradikalisering. Stöd och handledning måste även ges till de familjehem och institutioner där barnen/unga placeras. Detta gäller även för personal inom förskola och skola, liksom för personal inom och hälso- och sjukvård. En riskfaktor är att de handläggare inom och de politiker i socialnämnderna som ansvarar för att fatta beslut om ett omhändertagande kan uppleva rädsla att fatta dessa beslut. Det har skett i andra ärenden som rör t.ex. omhändertagande av barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck likväl som i ärenden som rör omhändertagande av barn till vårdnadshavare som är kriminella. Därför måste det göras en tydlig säkerhetsplanering för ansvariga beslutsfattare. Det är av största vikt att deltar aktivt för att stärka det europeiska samarbetet för att förebygga, förhindra och lagföra terrorism. Detta handlar både om att bygga ut de institutionella strukturerna för EU:s polisiära samarbete och åklagarsamarbete mot grov och gränsöverskridande brottslighet, och om att på nationell nivå hämta hem goda exempel från andra länder. Detta gäller både det förebyggande arbetet, där det är viktigt att lära av framgångsrika arbeten för att lokalt motverka radikalisering och värvning till våldsbejakande rörelser, och underrättelse- och lagföringsverksamheten. Ett aktuellt exempel på detta är den nya förordningen om åtgärder mot spridning av terrorisminnehåll på internet (och rådets förordning (EU) 2021/784 av om åtgärder mot spridning av terrorisminnehåll online). Förordningen, som börjar gälla , innebär bland annat en möjlighet för behöriga myndigheter i medlemsstaterna att utfärda avlägsnandeorder mot värdtjänstleverantörer. Tillämpningen av förordningen ska inte påverka de grundläggande principer som rör yttrande- och informationsfrihet, inbegripet mediernas frihet och mångfald. Det senare innebär bland annat att material inte ska anses vara terrorisminnehåll om det sprids till allmänheten i utbildningssyfte, journalistiskt syfte, konstnärligt syfte, forskningssyfte eller i syfte att förhindra eller bekämpa terrorism. Det omfattar inte heller material som ger uttryck för polemiska eller kontroversiella åsikter inom ramen för den offentliga debatten. En särskild utredare arbetar nu med de organisatoriska och juridiska konsekvenserna för svensk del av den nya förordningen (dir. 2021:24), och har lämnat ett delbetänkande (SOU 2021:76).. I arbetet mot terrorism och våldsbejakande extremism har Europol en viktig roll. Ett av de projekt som Europol driver handlar om att motverka värvning till eller uppvigling till stöd för terroristverksamhet via sociala medier. Genom vår avgift till Europol bidrar till finansiering av detta projekt, men det är viktigt att också operativt delta i satsningen mot bakgrund av de problem som har med resande radikaliserade ungdomar och vikten av att aktivt bidra i arbetet mot terrorism. Även inom ramen för det starka svenska grundlagsskyddet för yttrandefriheten – som inte ska rubbas – torde det finnas goda möjligheter att delta operativt i europeiska insatser för att kartlägga och motverka terrororganisationers rekrytering via nätet. Liberalernas övergripande förslag för att stärka det europeiska brottsbekämpande samarbetet utvecklas i vår rättspolitiska motion. Gulan Avci (L)