mot · H9023993 · 2021-10-05 00:00:00 — Högre utbildning på och högskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa olika sorters kortare utbildningar som bör kunna kombineras med arbete och kunna genomföras på distans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra rollen för rektorer och för lärosätens styrelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en nationell samordning av lärosäten och utbildningsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämföra utbildningars kvalitet mellan olika lärosäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att akademiska utbildningar bör redovisa kvalitet och jobbchans genom att en nationell rankningslista inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre styrning av holdingbolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt resurstilldelningssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åter omfördela en pott av forskningsmedlen till den excellenta forskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att utreda hur det tekniska basåret fungerar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till ett ökat samarbete mellan lärosäten och att bilda utbildningskluster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvalitetsutvärdering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler åtgärder för ökad genomströmning och åtgärder som säkerställer att heltidsstudier motsvaras av heltid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur dagens regelverk kring rätten till särskilt stöd inom den högre utbildningen fungerar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om breddad rekrytering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett gemensamt uppdrag till Universitets- och högskolerådet (UHR) och () att utarbeta en tydlig strategi för att påskynda lärosätenas digitalisering, förbättra modern teknik och öppna nätbaserad utbildning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en sammanslagning av de statliga myndigheterna UKÄ och UHR och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som gör att människors formella och informella kunskaper och kompetenser bättre kan valideras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell digital plattform dit gymnasiestudenter och studenter på högskolan eller universitet kan vända sig för frågor och vägledning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lärosätena i uppdrag att redovisa hur de systematiskt arbetar för att förbättra studenters inlärningsmiljö, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverken vad gäller att stärka lärosätenas mandat att stänga av uppenbart olämpliga studenter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lärosäten måste skyddas mot yttre hot, och detta tillkännager för regeringen. är ett land där skola, yrkes- och universitetsutbildningar är avgiftsbefriade. Det har inneburit möjligheter till högre utbildning för majoriteten av vår befolkning. har också varit framstående inom utbildning, avancerad teknisk och medicinsk forskning och entreprenörskap. Vi har varit ledande inom många områden, där hade särskilda ekonomiska fördelar, då vi inte var begränsade av första och framför allt och kunde utnyttja den snabba tekniska utvecklingen inom olika områden. De olika innovationerna i har varit förutsättningen för vårt välstånd och vår arbetsmarknad. Den svenska skolan och all högre utbildning måste fortsatt hålla högsta internationella nivå i en allt hårdare konkurrens med ökade ekonomiska möjligheter i många länder. –2014 gjorde och Alliansregeringen stora satsningar inom utbildnings- och forskningsområdet för att fortsatt kunskapsmässigt skall kunna konkurrera, vilket är helt avgörande för ett mindre och exportberoende land. ställs allt högre krav på omställning inom en rad yrken, med betoning på tekniska utbildningar. konstaterar, att det finns en stor efterfrågan, och därför behov av, att införa olika kortare utbildningar. Dessa bör kunna kombineras med arbete och praktik och de bör även kunna genomföras på distans. Tydliggör rollen för rektorer och för lärosätenas styrelser Det är av vikt att rektorer och styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Rektorerna vid våra universitet och högskolor utses redan nu med sakkunnigförförande. Det är viktigt att sakkunniga är internationella och obundna och att regeringen utser rektorer utan politiska hänsynstaganden. Kompetens och sammansättning spelar också stor roll för hur en styrelse fungerar. IVA har presenterat en rapport inom ramen för projektet ”Utsiktsplats forskning” som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser. Där föreslås bland annat att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov. anser att regeringen bör tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser. Styrelsernas ordförande och vice ordförande bör utses med sakkunnigförfarande relaterat till den kompetens (dvs vilka institutioner) som ett visst universitet rymmer. har regeringen agerat otydligt då det gäller rektorsbeslut om geografisk förläggning av lärosätens utbildning och forskning. Därför måste rektors mandat i frågor som dessa förtydligas. Högre utbildning och forskning är en i högsta grad internationell verksamhet. Det innebär att tillståndsgivning som rör lokalisering av eventuell verksamhet i andra länder måste ses över. , som presenterades , innehåller ett 50-tal utvecklingsförslag för lärosätena. Utredningen behandlar bland annat hur de akademiska ledarna och kollegiala organen kan få ett utvecklat och förtydligat uppdrag. Vi anser att rekommendationer bör utvärderas . Nationell samordning av lärosäten och utbildningsplatser ser en oroande tendens med fler och fler bristyrken i samhället. Detta korrelerar tyvärr inte med antalet utbildningsplatser inom området. Universitet och högskolor har båda autonoma styrningar, men vi ser ett ökat behov av en nationell samordning när det gäller samhällets behov och antalet utbildningsplatser. Detta för att minska antalet bristyrken, men också för att minska arbetslösheten. Arbetsförmedlingen gör en analys över vilka som räknas som bristyrken. listades dessa yrken som bristyrken: Yrken som kräver lång utbildning: Yrken som kräver kortare utbildning: anser att universitetskanslersämbetets kvalitetsutvärderingsarbete bör stärkas. Detta för att kunna jämföra utbildningarnas kvalitet mellan olika svenska lärosäten samt att kunna införa en rankningslista för dessa. Utbildningar ska bedömas och utvärderas utifrån akademiska framgångar, men också utifrån hur bra studenterna lyckas när de väl lämnar utbildningen. Detta kan mätas i jobbmöjligheter, lön, företagsamhet med mera. För att göra det lättare för studenter att jämföra kvaliteten på olika utbildningar bör en nationell rankinglista av program och kurser på landets universitet och högskolor inrättas. Kvalitetsmåtten som ska avgöra rankningen bör bland annat innehålla arbetsmarknadsetablering efter avslutad examen. Denna information ska publiceras och göras tillgänglig inför val av kurser. Informationen ska också kunna användas som del av underlaget för beslut om nedläggning av utbildningar som inte håller måttet. Ett nytt resurstilldelningssystem som premierar kvalitet För den kunskapsintensiva industrin är högskolan särskilt viktig. Trots en omfattande satsning på antalet platser i högre utbildning ser vi fortsatta utmaningar för företagen att få tillgång till specialistkompetens. Detta beror till stor del på att utbildningskvaliteten har fallit och att resurserna per student fördelas på ett sätt som premierar kvantitet framför kvalitet. Styr- och resursutredningen som lämnade sitt slutbetänkande till regeringen lämnade otillräckliga förslag för att reformera högskolans resurstilldelningssystem så att akademisk kvalitet, genomströmning, samt etablering på arbetsmarknaden premieras i högre utsträckning. Därutöver anser att den kvalitetspott med pengar som fanns för att premiera den mest excellenta forskningen bör återinföras. Excellent forskning är forskning som internationellt bedöms hålla högsta kvalitet. vill också förstärka kvalitetsutvärderingen hos , och att myndigheten ska behålla sitt mandat att stänga ned undermåliga program. styrning av holdingbolag på högskola och universitet bildades holdingbolag på högskolor och universitet. Syftet med detta var att stödja flödet av kunskap från forskning till näringsliv, genom att möjliggöra för lärosätena att bedriva kommersiell verksamhet. finns det 18 stycken holdingbolag som är knutna till svenska lärosäten. granskade verksamheten för dessa holdingbolag och fann brister på flera håll. Framförallt fann man brister i styrningen och förvaltningen, vilket innebär att dessa holdingbolag inte drivs tillräckligt affärsmässigt eller effektivt. är positivt inställda till dessa befintliga holdingbolag, men då måste det finnas en aktiv och professionell förvaltning av bolagen. Det bör därför inte vara rektor som är ordförande i holdingbolaget, dels för att undvika jäv, men också för att det bör vara en person med kompetens för den affärsmässiga verksamheten vilket inte är rektors främsta uppgift. Tekniskt basår och fler fristående kurser För den som vill bli ingenjör, men som saknar rätt förkunskaper, är det tekniska basåret en väg in till högskolan. Som det ser ut så erbjuder ett tjugotal universitet tekniska eller naturvetenskapliga basår för studenter som inte är behöriga till ingenjörsutbildningar, utbildning till arkitekt samt andra naturvetenskapliga utbildningar. Söktrycket till dessa platser på det tekniska basåret är högt. Detta är framförallt för att studenten efter avslutat basår har en plats garanterad på den aktuella tekniska högskolan. ser positivt till att denna möjlighet finns för studenter som saknar den särskilda behörighet som krävs för den önskade utbildningen. Ett problem som tyvärr har accentuerats är att studenter som har läst dessa ämnen på gymnasienivå ändå har för dåliga förkunskaper i dessa ämnen. Det blir problematiskt om högskolans platser ska användas för att komplettera där gymnasieskolan har misslyckats. ser här hur viktigt det är att gymnasieskolorna fungerar. Det finns inte heller några särskilda medel för tekniskt basår, utan programmen finanserias med pengar som är avsedda till vanlig högskoleutbildning. vill betona hur viktigt det är att satsningar förs för att få gymnasieskolorna att fungera tillfredsställande för att fånga upp denna grupp. Mot denna bakgrund vill genomföra en utredning av hur det tekniska basåret fungerar. vill verka för att bredda och bygga ut möjligheterna till ett akademiskt basår till fler ämnesområden än dagens fokus på naturvetenskap och teknik. Det skulle förlänga studietiden men å andra pekar mycket på att bättre förkunskaper minskar risken för avhopp i ett senare skede. vill ge lärosätena ett omställningsuppdrag så att utbudet av kurser också anpassas efter de behov som de redan yrkesverksamma har när det kommer till kompetensutveckling och fortbildning. Det betyder exempelvis att lärosätena parallellt med de traditionella utbildningsprogrammen även behöver erbjuda mer av modulläsning i form av fristående kurser. De fristående kurserna behöver också vara tillgängliga så att arbetstagare har praktiska förutsättningar att delta och fullfölja kurserna. vill också möjliggöra en ökad studietakt på flera utbildningsprogram genom att studierna fortlöper . Vi vill även se över det svenska studiemedelsystemet för tidigare studiestart och ökad genomströmning. Utred möjligheterna till ett fördjupat samarbete mellan olika lärosäten och bildande av utbildningskluster Vi lever och verkar i en global värld. Arbetslivets förutsättningar och behov ändras snabbt. Det ställer krav på att lärosätena har och erbjuder ett relevant utbud av utbildningar med hög kvalitet. Denna omvärldsbevakning är inget som universitet och högskolor ensamt klarar. Istället behövs en ökad dialog med arbetsliv och olika branschorganisationer men också mellan olika lärosäten. Vi behöver utbilda till en framtid – inte dåtid – och vi behöver se till att det finns möjlighet att utbilda sig till de yrken där det råder arbetskraftsbrist. Enligt olika undersökningar anser arbetslivet att det har mycket små förutsättningar att lokalt påverka utbildningsutbud och utbildningars innehåll. Detta bör åtgärdas och lärosätenas dialog med arbetslivet öka. Alliansregeringen införde en stimulanspeng för lärosäten som ville öka sin samverkan. Detta fick till följd att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och till och med gick samman såsom och och bildade Linnéuniversitetet. Det är dock inget självändamål att lärosäten ska fusionera helt och hållet, men däremot är det viktigt att lärosätena i högre grad samverkar då det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram, forskning med mera. Ökad samverkan på dessa områden bör premieras och hinder för detta undanröjas. Som ett varnande exempel kan nämnas att lärosäten som samverkar om utbildningar, och som då använder forskningsanknutna universitetslärare från ett annat lärosäte, kan missgynnas vid bedömning av utbildningars kvalitet. Detta behöver vi ändra på. Förbättra IT-infrastruktur och nätbaserad utbildning på lärosätena Under det senaste dryga året har vi mer än någonsin insett hur viktigt det är med en välfungerande och välutvecklad digitaliseringsmiljö på våra lärosäten. På har mycket av undervisningen ställts om till en digital miljö istället för fysisk. Även i fortsättningen är det troligt att mer undervisning kommer att ske helt eller devis digitalt. Vi har lärt oss att modern teknik inte står i något motsatsförhållande till traditionell lärarledd undervisning, utan skall snarare ses som ett nödvändigt komplement när det kan användas för att möjliggöra eller förbättra undervisningen samt även för att höja kunskapsresultaten. Men teknik kan också främja innovation i lärosätenas administration, undervisning och inte minst validering av kunskap. har många lärosäten en daterad IT-miljö som försvårar detta arbete. Det finns därför ett stort behov av att ta fram en samlad strategi för att påskynda lärosätenas digitalisering. En sådan strategi behöver säkerställa lärosätenas beställarkompetens vad gäller IT, fastslå infrastrukturella behov och överväga gemensamma ramverk och standarder för nät- och distansbaserad undervisning. Universitets- och högskolerådet och bör, i samarbete med lärosätena och andra tänkbara aktörer, få ett samlat uppdrag att ta fram en strategi för lärosätenas och den högre utbildningens digitalisering. Arbetet med onlineutbildningar, såsom flexible learning och Online Courses (MOOCs), måste stärkas. Olika studenters levnadsförhållanden och inlärningsstil kan därmed tillgodoses på ett bättre sätt. För att förenkla situationen för studenter är det dock önskvärt att den här typen av digitala utbildningsplattformar samordnas i högre grad än vad som är fallet och att goda exempel sprids. Statistiken visar att hälften av de som studerar fristående kurser studerar på distans samt att distansutbildningar är extra vanligt bland personer som har en tidigare examen. Denna grupp tenderar att öka. Exempelvis är de statliga satsningarna på matematik- och läslyftet en form av MOOCs för lärare. Kombinationen av att innehållet har tagits fram och kvalitetssäkrats av ansvariga lärosäten och att de har tillgängliggjorts digitalt har varit en av framgångsfaktorerna bakom att satsningarna träffat stora delar av lärarna och att lärarna stärkt sin kompetens genom satsningarna. Dessa satsningar är mycket viktiga och kommer att behövas även . Distansutbildningar i form av MOOCs synes därför vara goda alternativ också för vidare- och fortbildning. Det är hög tid att regeringen undanröjer hinder och tydliggör vad som gäller för svenska lärosäten som vill införa onlineutbildningar. vill se ett ökat utbyte mellan lärosäten internationellt. Vi vill se fler svenska studenter som studerar utomlands till exempel via Erasmusprojekt inom EU, men även i övriga världen. Vi behöver vara mer konkurrenskraftiga internationellt för att locka fler studenter till våra utbildningar. Sammanslagning av () och Universitets- och () UKÄ har ansvar för att: Granska kvaliteten i högre utbildning och lärosätenas system för kvalitetssäkring av högre utbildning och forskning Följa upp och analysera utvecklingen och trender inom den svenska högskolan Ansvara för all officiell statistik inom högskoleområdet Utföra juridisk tillsyn över alla universitet och högskolor, så att man följer lagar och regler Ta emot anmälan om något lärosäte misstänks har brutit mot någon lag UHR har ansvar för att: Ge information inför högskolestudier Ta fram regelverk och samordna antagningen till högskolan Utveckla och förvalta IT-system och e-tjänster ut utbildningssektorn Förmedla internationella utbyten och kompetensutveckling för hela utbildningskedjan Främjande uppgifter för analyser av frågor inom UHR:s ansvarsområde De båda statliga myndigheterna har många viktiga ansvarsområden, vilka alla handlar om lärosäten. anser att dessa två myndigheter skulle kunna bli en gemensam och vill därför utreda den möjligheten. En effektivare validering av formella och informella kunskaper lämnade Valideringsdelegationen sitt slutbetänkande ”SOU 2019:69 Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande. Validering handlar om att bedöma och ge erkännande åt kunnande som människor tillägnat sig utanför formell utbildning men det har också stor betydelse för kompetensförsörjning och omställning för yrkesverksamma på arbetsmarknaden. En dåligt fungerande validering skapar onödiga trösklar till högre utbildning, vilket drabbar såväl nyanlända som yrkesarbetande som är i behov av att lära om och lära nytt. Dessutom leder det till en försvårad matchning på arbetsmarknaden. Valideringsdelegationens betänkande innehåller flera förslag för att förbättra valideringen av kunskaper inom högskolan och . Det handlar bl.a. om förslag som om gemensamma riktlinjer och rekommendationer för validering inom högskolan för att validering ska ske på ett likvärdigt och kvalitetssäkrat sätt i hela landet. Dessutom föreslås ökad tydlighet vad validering avser och hur en validering bör genomföras. Det är av största vikt att regeringen skyndsamt bereder delegationens samlade förslag och återkommer till med skarpa lagförslag som gör att människors formella och informella kunskaper och kompetens bättre kan valideras. Breddad rekrytering till högskolan Universitets- och högskolestudier ska vara en möjlighet för alla som har förutsättningar att klara av en utbildning. ser därför med oro på att problemen med breddad rekrytering kvarstår år . Vi ser också med oro på resultaten som framgår av UKÄ:s rapporter nämligen att genomströmningen på långa yrkesutbildningar såsom läkare, jurist, civilingenjör och psykolog är lägre för studenter som har föräldrar med förgymnasial utbildning jämfört med studenter vilkas föräldrar har en utbildning på gymnasienivå eller högre. Ett sätt att jobba för breddad rekrytering är att studie- och yrkesvägledning stärks genom hela utbildningskedjan samt att universitet och högskolor ökar dialogen med grund- och gymnasieskolor. Behovet rör en förstärkt studie- och yrkesvägledning inom, , gymnasiet, vuxenutbildningen, yrkeshögskola och högre utbildning. I första hand sköts studie- och yrkesvägledningen av lärosätena, men som ett komplement vill ta fram en nationell digital plattform dit gymnasiestudenter och studenter på högskolan kan vända sig för frågor och vägledning. Detta skulle innebära ett mer effektivt utnyttjande av samlade SYV-kompetens och öka tillgängligheten till kompetensen. Ur såväl jämställdhets- som jämlikhetssynpunkt är det viktigt att inspirera fler att studera vid universitet och högskolor. Därför är det viktigt att fortsatt stötta initiativ likt Tekniksprånget som syftar till att öka andelen antalet sökanden till högre teknisk utbildning. Att bredda deltagandet är viktigt men det är inte ett ansvar som bara kan läggas på universitet och högskolor. Grundläggande för framgångsrika högskolestudier är tvärtom att kunskap och motivation skapas redan i grund- och gymnasieskolan. Ökad genomströmning och åtgärder som säkerställer att heltidsstudier motsvaras av heltid Förutsättningar för en god genomströmning handlar om den tid som studenter faktiskt ägnar åt sina studier. Det finns flera rapporter som vittnar om att studier som räknas som heltid, det vill säga , ibland har mycket låg andel lärarledda timmar och hög andel självstudier. Detta är inte rimligt och måste ingå vid utvärderingar av kvalitet och i lärosätenas egna uppföljningar. vill att regeringen vidtar åtgärder för att se till att studietiden följs upp och att kvaliteten höjs på de utbildningar som inte motsvarar heltid. anser att det ska vara möjligt för intresserade att kunna jämföra utbildningars kvalitet mellan olika lärosäten men också hur kvaliteten har utvecklats vid enskilda lärosäten. Därför bör man se över hur mer data på området kan samlas in och offentliggöras av Universitets- och högskolerådet (UHR). Antal timmar lärarledd undervisning bör även redovisas. Det är också viktigt att följa upp studiesituationen för personer med funktionsnedsättningar eller psykiska besvär. I en rapport från (2010:20) konstateras att ”en relativt stor andel av studenterna i den här undersökningen anger att deras studier försvåras av kronisk sjukdom, fysisk funktionsnedsättning, psykiska besvär eller andra hälsoproblem och av problemen anger de flesta psykiska besvär”. Detta är viktiga signaler som måste tas på allvar. anser därför att det behövs en översyn av hur dagens regelverk kring rätten till särskilt stöd inom den högre utbildningen fungerar och vilka åtgärder som behövs för att fler studenter med funktionsvariationer bättre ska kunna tillgodogöra sig den högre utbildningen. Internationellt mäts genomströmning som studietid till avklarad examen. Det är dock en stor andel svenska studenter som inte tar ut sina examensbevis, något som kan försämra deras möjlighet till internationell rörlighet som yrkesverksamma. Enligt högskoleförordningen är det den enskilde studenten som ska ta initiativ till att examensbevis utfärdas. Detta bör ändras och anpassas till de förhållanden som råder i omvärlden. universitetskanslern föreslår i en utredning (SOU 2015:70) att lärosätena ska få detta ansvar och att ändringen genomförs successivt med start av yrkesutbildningar och konstnärliga utbildningar. vill att detta ska genomföras. högskolor ska garantera en god kompetensförsörjning. Det innebär att det krävs högre genomströmning än så att fler studenter kan tidigarelägga sitt inträde på arbetsmarknaden. vill därför att en utredning som ser över längden på flera av dagens högskoleprogram initieras.