mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Förslagen om licensiering och ett nationellt register skulle sammantaget medföra en förbättrad kvalitet och rättssäkerhet avseende familjehem och jourhem. föreslår även att professionalisera familje- och jourhemmen genom att förbättra dokumentationen av varje placering. får familje- och jourhemmen ett skriftligt uppdrag om att påbörja en placering, men en skriftlig uppföljning sker . Att göra sådana uppföljningar obligatoriska utan att de blir administrativt betungande är viktigt. Familje- och jourhemmen måste få möjligheter till behövlig vidareutbildning och handledning. Till exempel bör handledning vara möjligt även efter att en placering har avslutats. föreslår därutöver även att se över möjligheterna att låta varje barn genomgå en obligatorisk läkarundersökning innan en placering påbörjas, framförallt för barnets egen säkerhet men också för familje- eller jourhemmets trygghet. Därefter regelbundet återkommande hälsokontroller. Detta i syfte att bland annat försöka upptäcka om placerade barn utsatts för hot om våld, våld eller övergrepp av olika slag. Utöver detta förslag föreslår att staten genomför en subvention av kommunernas LVU-kostnader i likhet med det som föreslås i budgetpropositionen . borde vara ett land med en av världens bästa skolor, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare med hög klass som får eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Den svenska skolan står inför flera utmaningar med brist på utbildade lärare och sjunkande elevresultat som pandemin ytterligare förvärrat situationen. Hög utbildningsnivå är grunden för ekonomisk utveckling och vårt välstånd. saknade nästan 16 000 elever behörighet till gymnasiet, vilket motsvarar av alla niondeklassare i . Den utvecklingen måste vändas. vill få ordning på svensk skola så att varje elev går ut nian med fullständiga betyg. I ska egen ansträngning leda till resultat. Skola, yrkesutbildningar och universitet är avgiftsfria. Detta vill vi värna. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen elev ska lämna utan de kunskaper som krävs för genomförd skolgång, vilken skall utgöra basen för yrkesutbildningar och /eller fortsatta högre studier. Skolan ska möjliggöra en trygg framtid och utjämna livschanser. En bra skola stärker inte bara den enskilde eleven utan är också avgörande för landets förutsättningar för varaktig tillväxt . Med stöd i forskning och beprövade erfarenheter föreslår reformer som stärker elevernas lärande och kunskaper. Det innefattar utökad undervisningstid, med särskilt fokus på matematik- och svenskundervisningen samt en särskild satsning på rektorer och stärkt ledarskap på utsatta skolor. Den progressiva pedagogik som präglat svensk skola måste upphöra. En mer lärarledd undervisning med kunskapsfokus måste införas. Vi menar att den kultur som råder i klassrummen, där lärare ses som coacher och mentorer och där eleverna i alltför hög utsträckning ska söka kunskap själva, har varit hämmande för den generella kunskapsnivån i skolan. Särskilt viktig är lärarledd undervisning, när många barn inte har svenska som modersmål och en bakgrund, ibland erfarenhet, från andra länders utbildningssystem. Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder under grundskoleåren. Snittet i (2021) för den obligatoriska delen av skolan är i undervisningstid medan svenska elever har undervisningstid. En svensk elev får nästan mindre i undervisningstid under grundskoleåren. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Skolans fokus på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna måste öka. Undervisningstiden behöver utökas med start i lågstadiet och de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som riskerar F eller icke godkänt i betyg. Genom extra stödinsatser som läxhjälp från lågstadieålder och utökad lovskola, redan från lågstadiet, kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. Staten ska ta ett tydligare ansvar för att skolorna når målen. De skolor och förskolor som behöver stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten bör få det. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas, av Skolinspektionen. För att identifiera de skolor som år underpresterar bör får i uppdrag att ta fram ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling. Detta kvalitetsmått tillsammans nationella proven, som får ett nytt syfte att mäta kunskaper med jämförbara resultat, blir viktiga verktyg för Skolinspektionens arbete. Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Svenska språkets roll bör stärkas i läroplanen och kompetensutveckling för förskollärare, och utbildningsplatserna behöver bli fler. Komvux är en viktig del i ett livslångt lärande och ett fönster att öppna för den som önskar växla bana under livet. Vi vill sänka åldersgränsen för komvuxstudier till . värnar det fria skolvalet och vill att alla kommuner ska införa ett ”aktivt skolval”. Det innebär att kommunerna ska se till så att alla familjer väljer skola genom bland annat uppsökande verksamhet och information på flera språk. I flera kommuner finns plattformar som säkerställer en samordnad gemensam antagning till kommunala som fristående skolor i kommunen. Familjer och elever kan därmed göra sitt skolval på en plattform och platser kan fördelas utan att vissa elever listar sig och upptar en plats på flera skolor, vilket ofta annars bli fallet. Vårt förslag om ett gemensamt antagningssystem står i stark kontrast till Socialdemokraternas budgetsatsning på ett nytt gemensamt skolvalsystem med decentraliserade skolverkskontor som ska besluta vilken skola ett barn ska gå. Vi vill införa en gemensam och begränsad skolvalsperiod, förslagsvis före beräknad skolstart, med enhetliga urvalskriterier. bör urval ske till exempel genom syskonförtur, närhetsprincipen och förtur till skolspår. vill att den statliga detaljstyrningen av kommunerna ska minska och att statliga resurstillskott i huvudsak ska ske som generella statsbidrag som kommuner och regioner får disponera fritt. I denna budget höjs de generella statsbidragen med 2022, 2023 och 2024. Jämfört med regeringen skulle det innebära högre statsbidrag 2023 och högre statsbidrag 2024. av de generella statsbidragen går till kommunerna och kan användas för att stärka skolan. Fler lärare och bättre lärarutbildning förslag: ges i uppdrag att utreda hur ytterligare kompetenser kan ingå som obligatoriska moment på lärarutbildningen för att öka lärarkompetensen. ökar även satsningen på Teach for med från 2022 och framåtför att fler ska ta sig in i läraryrket. För att höja lärarkompetensen behöver lärarutbildningen förbättras. Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat från att i snitt uppgått till att vara . Det är för lite. Det ställs nya krav på lärarna i och med att de behöver kunna hjälpa elever med speciella behov och möta det ökande antalet elever som inte har svenska som modersmål. Specialpedagogik, neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och svenska som andraspråk borde därför vara kompetenser som alla lärare har. Även ledarskapsutveckling och kunskap om metodik och didaktik behövs på lärarutbildningen. Vi vill därför ge ett nytt uppdrag till att utreda hur dessa delar kan ingå som obligatoriska moment på lärarutbildningen. Den relativistiska kunskapssyn som har dominerat vid lärarutbildningarna måste ersättas med en vetenskapligt baserad syn på hur inlärning fungerar. Det måste bli mer fokus kring kunskap och fakta, inte att elever ska åstadkomma invecklade analyser redan vid tidig ålder. Vi vill skärpa antagningskraven på lärarutbildningen och införa särskilda behörigheter för olika lärarutbildningar, både när det gäller kurser och betyg på kurser. En blivande matematiklärare bör exempelvis ha krav på högre betyg inom just matematik än en blivande svensklärare. Antagningen bör också kompletteras med ett lämplighetsprov. Det är ett sätt för sökanden att höja värdet av betygen genom en bedömning av kommunikativ och interaktiv förmåga, förmåga att ta en ledarroll och motivation för läraryrket. För att möta behovet av rekrytering behöver fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta sig in. finns utbildningsprogrammet som kombinerar studier i bland annat ledarskap och praktik för akademiker. vill stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta sig in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka. förslag: ges i uppdrag att börja planera för en utökning av undervisningstiden i . Det handlar om att i ett första steg utöka undervisningstid från årskurs 1 och implementera utökad undervisningstid för hela med per dag. tillförs kommunerna och tillförs för att kunna införa utökad undervisningstid. ökar undervisningstiden med per dag med start på lågstadiet eftersom forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. är vår målsättning att alla elever i ska få utökade skoldagar med ytterligare i undervisningstid per dag. vill vi frigöra lärarna från arbetstid som läggs på icke-undervisningsrelaterade arbetsuppgifter. Dokumentationskraven för lärare måste också kraftigt minska. Undervisningstiden behöver öka i flera ämnen i lågstadiet men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom den viktiga grunden i lågstadiet är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Målet är att svenska och matematik ska utgöra två tredjedelar av undervisningen på lågstadiet. Det innebär att minst tre av de fem nya undervisningstimmarna som vi vill införa ska avsättas till svenska och matematik. bör även se över hur lovskolan kan utökas och införandet av en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från lågstadiet för alla som riskerar att halka efter. Vi vill också att lovskolan ska vara obligatorisk för de elever som skolan bedömer är i behov av extra undervisning. förslag: Skolinspektionen får ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningen bör bli tydligare och bedöms en skola ha allvarliga kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas av Skolinspektionen, både kommunala skolor och friskolor. För detta tillför . Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Tyvärr finns det skolor där mer än hälften av eleverna inte blir behöriga till gymnasiet. Det är skolor som behöver flera olika insatser för att vända utvecklingen och höja kunskapsresultaten. Vi vill ge Skolinspektionen ett utökat uppdrag för att utföra fler inspektionen, också oanmälda, och även utökat mandat att agera mot icke-fungerande skolor. I svensk skola går det inte att mäta vad varje skola tillför varje elev i form av reella kunskaper. Det går därmed heller inte att avgöra om en skola över- eller underpresterar sett till skolans förutsättningar. vill därför att det ska bli möjligt att mäta skolors förädlingsvärde. På flera håll i världen finns exempel på hur man kan göra detta genom relevanta kvalitetsmått som följer elevernas kunskaper från de första till den i skolan. vill att samma system implementeras i . Därför vill vi ge Skolinspektionen i uppdrag att utforma ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling, så att rätt hjälp snabbt kan komma på plats där det behövs. Obligatorisk språkscreening på BVC förslag: En obligatorisk språkscreening inför på BVC för att inget barn ska börja utan tillräckliga kunskaper i svenska språket. tillför för detta ändamål och framåt. tillför också för utökade program hos BVC i utsatta områden , och och framåt. rekommenderas BVC kontakta aktuell förskola för att diskutera barnets kommunikation och språk både på svenska och på barnets modersmål om man upptäcker brister. Dagens språkscreening bör däremot kompletteras med ett särskilt uppdrag att bedöma barnets språkliga nivå på det svenska språket jämfört med vad som förväntas av barn med svenska som modersmål. Vid brister bör BVC i samråd med vårdnadshavare kontaktas berörd förskola för initierandet av särskild språkförskola alternativt kontakta hemkommunen för vidare kontakt gällande att erbjuda språkförskola för barnet. väl utbyggda mödravård med omfattande och systematiska insatser är ett viktigt verktyg för att nå gravida kvinnor som är utrikes födda och bor i utsatta områden. Preventiva åtgärder med fokus på information och rådgivning om riskfaktorer för övervikt och rökning kan bidra till förbättrad hälsa för modern och barnet . Lokalt bedrivs utökade program för barnavårdscentralens (BVC:s) verksamhet. vill att programmet utökas till att gälla nationellt i landets samtliga särskilt utsatta områden. Detta med utgångspunkten att graden av insatser bör matcha hur stora behov som en individ har. förslag: Alla nyanlända barn och barn till nyanlända föräldrar ska omfattas av en obligatorisk språkförskola . Särskild tid ska avsättas för undervisning i svenska. Även barn som inte är nyanlända kan vara i behov språkförskola för att förbättra sina kunskaper i svenska varpå det behöver finnas möjlighet även för dessa att kunna delta i en språkförskola. tillför för detta ändamål och framåt. Den svenska förskolan är unik med sitt fokus på omsorg, lärande och pedagogik. Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som kommer från studieovana hem. Barn till nyanlända löper risk att växa upp i hem där man talar mycket lite svenska eller ingen svenska alls. Som en konsekvens börjar dessa barn i skolan utan att förstå språket. Att ge dessa barn en god start i det svenska språket är av stor vikt. För att stärka integrationen måste alla barn få de kunskaper i svenska som behövs för att de ska klara skolan. Därför vill att alla nyanlända barn och barn till nyanlända föräldrar ska omfattas av en obligatorisk språkförskola . Särskild tid ska avsättas för undervisning i svenska. Språkförskolor behövs, eftersom det finns stora brister i hur förskolor lever upp till skollagens krav att ge alla barn möjlighet att utveckla både sitt modersmål och svenska språket. Även barn som inte är nyanlända eller barn till nyanlända, kan behöva stöd i sin språkutveckling. Inte sällan möter barn med utländsk bakgrund, vilket innebär att barnet själv eller båda föräldrarna är födda utom , det svenska språket på allvar i förskolan. Det handlar ofta om barn som växer upp i utanförskap och som inte ser sina föräldrar gå till jobbet. För barn som uppvisar tillräckligt god språkutveckling i svenska, eller har svenska som modersmål, bör det finnas möjlighet att bli undantagen från kravet om obligatorisk språkförskola. Undantag kan också vara aktuellt för barn som har sämre förutsättningar att vistas på förskola av till exempel hälsoskäl eller särskilda familjeförhållanden. För förskolor i utsatta områden är det viktigt att personalen talar god svenska. har ett förslag om att utvidga systemet med karriärtjänster i skolan till förskolan. Det innebär att stöd kommer att betalas ut för inrättandet av särskilt yrkesskickliga förskollärare, så kallade ”förste förskollärare”. På förskolor i utanförskapsområden kan man överväga att förstärka satsningen mot förskollärare som kan leda förskolans språkutvecklande arbetssätt. Rektorer på särskilt utsatta skolor föreslag: gör en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på särskild utsatta skolor. Därför tillförs åren 2022–2024. På skolor med särskilt stora utmaningar, såsom många elever med bristande kunskaper i svenska, är behovet av ett bra ledarskap en förutsättning för att kunna utveckla, leda och samordna arbetet för att alla elever ska nå målen i skolan. har det blivit allt svårare att rekrytera och behålla rektorer. För att främja rekryteringen av skickliga rektorer till skolor med särskilt stora utmaningar vill göra en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på särskilt utsatta skolor. Efter sju förlorade år med en socialdemokratisk regering är det att fasta på möjligheter. Tillväxten ska öka från norr till söder, för att det går att bo och verka i hela . För att saker fungerar. För att företagen har tillgång till el året runt. För att det finns bredband så att alla har samma möjligheter att koppla upp sig mot en vårdcentral eller att jobba hemifrån. För att det finns mobiltäckning överallt. För att polisen kommer när man ringer oavsett var man bor. För att tågen går . För att vägarna håller hög kvalitet istället för låg hastighet. Kort och gott för att det är ordning på . är det land i EU där urbaniseringen går snabbast. bor av befolkningen i tätorter. är ett till ytan stort land med omfattande landsbygd och glesbygd. Människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela , men dessvärre upplever många som bor utanför städerna att landsbygdens villkor är otillräckliga och att det i för liten utsträckning går att påverka sin situation. upplevs polisen som frånvarande, inte minst i glest befolkade delar av landet där avstånden är långa. behöver fler poliser, även på landsbygden, vilket föreslår i denna budgetmotion. En fungerande infrastruktur är av största vikt för att människor ska kunna leva och verka i hela landet. Det gäller tillgång till transporter för både människor och gods, men även när det gäller digitalisering och uppkoppling finns utmaningar. Trots att ligger i täten när det gäller konnektivitet har vi en bra bit kvar vad gäller bredbandsutbyggnaden och täckningen i de kvarstående glesbefolkade områdena. saknar fortfarande hälften av alla hushåll och företag på landsbygden snabbt bredband. Urholkad äganderätt och onödigt regelkrångel sätter krokben för jord- och skogsbrukets utveckling. Bristfällig infrastruktur försvårar pendling och försenar transporter. Regelkrånglet inom de gröna näringarna har länge påtalats som ett växande problem. Enligt LRF handlar det för lantbruksföretagare främst om snåriga ansökningsvägar, krångliga blanketter och regeladministration. För är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Det ska ske genom en utveckling som är hållbar ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Vi vill stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i de gröna näringarna. Det finns stor potential för jordbruket att öka livsmedelsproduktionen, förädlingsvärdet och stärka exporten. Svenskt jordbruk ligger i framkant när det kommer till djurskydd och miljö- och klimathänsyn. Ju mer som produceras i , desto bättre. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället både genom att binda stora mängder kol och genom att fossilbaserade bränslen och produkter byts mot ut mot biobaserade. De svenska lantbrukarna ska behandlas respektfullt, som företagare som förtjänar långsiktiga och rimliga spelregler och konkurrensvillkor. vill underlätta och stärka konkurrenskraften för svenska lantbrukare genom att minska regelbördan och sänka kostnaderna. I den här budgetmotionen satsar vi på ett omfattande landsbygdspaket. Det handlar om att öka polistätheten i lands- och glesbygd, om fungerande infrastruktur. Exempelvis genom ökat väg- och järnvägsunderhåll, genom att slå vakt om de regionala flygplatserna samt genom att öka produktionen i både jord- och skogsbruket. Vi vill se förstärkningar av livsmedelsstrategin, nedsättningar av slakteriavgifter, en och mer medel till Länsstyrelserna för att korta handläggningstiderna av miljötillståndsansökningarna. Vi anser också att det är statens ansvar att bekosta skyddsjakten på skadegörande djur. I infrastrukturpolitiken ska samhällsekonomisk nytta ska vara vägledande. Det vill säga investeringar som har positiva effekter på jobb, tillväxt, miljö och säkerhet ska prioriteras. vill därför binda ihop olika färdslag för att stärka pendlings- och godsflöden. Forskning visar att det mest lönsamma oftast är att rusta, vårda och bygga ut redan befintlig infrastruktur. Det måste komma före att spendera 350 – på nya höghastighetsbanor. vill fokusera på att förbättra de svenska vägarna, vars standard kommer att vara lika viktig när bilarna går på el. Dessvärre har underhåll och investeringar i vägtrafikens behov negligerats . I stället för att vägarna underhålls sänks hastigheten på dem. planeras statlig väg få sänkt hastighet. Resurserna till vägunderhåll bör därför öka. Hastigheten på alla statliga vägar där hastigheten sänkts på grund av dåligt underhåll bör återställas. Dessutom behöver viktiga vägstråk stärkas så att de klarar tyngre lastbilar. långvariga bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Bostadskrisen hindrar människor, särskilt unga och nyanlända, från att flytta till sin första bostad. Tillväxten hämmas när företag har svårt att anställa ny personal. har dock behovet av reformer fått stå tillbaka till förmån för en återgång till ineffektiv subventionspolitik som inte efterfrågas av byggbranschen. Subventionerna är dåligt utformade och går i första hand till projekt som ändå skulle ha genomförts. anser att svensk bostadspolitik är i behov av ett högt reformtempo för att ytterligare sänka trösklarna att bygga och främja långsiktiga, förutsebara spelregler. Det handlar bland annat om att minska överklagandeproblematiken, reformera riksintressesystemet och strandskyddet, incitament för snabbare handläggning samt införa bättre plan- och byggregler. Bostadspolitiken måste präglas av reformer som underlättar bostadsförsörjningen, gör det enklare att bygga och sänker trösklarna till bostadsmarknaden. Ineffektiva och kostsamma statliga subventioner är varken en lösning på den svenska bostadsbristen eller en ansvarsfull användning av skattemedel. Regeringens ineffektiva byggsubventioner behöver successivt avvecklas för att marknaden ska kunna anpassas till ett normalläge utan subventioner som snedvrider konkurrensen. Sänkt skatt på drivmedel förslag: Energiskatten på bensin och diesel sänks med så att det blir en krona per liter billigare att tanka. Det är inte rättvist att den som bor på landsbygden ska dra ett tyngre lass för klimatomställningen än den som bor i storstan. läggs en allt för stor börda på dem som är beroende av bilen för att färdas i vardagen. Vissa tar tunnelbanan till jobbet – andra bilen. Om ska hålla ihop måste alla ha råd att transportera sig till jobb, familj, vänner och fritidsaktiviteter. sänker därför skatten på drivmedel.