mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Det kommer därför framgent att bli viktigt med satsningar på saker som cybersäkerhet, forskning och teknikutveckling för att kunna stärka vår motståndskraft och ligga i teknologisk framkant. har som ledande forsknings- och tekniknation ett starkt näringsliv som måste involveras i detta arbete. Ett minskat och mera effektivt bistånd Det är inte bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomi, äganderätt och en fri handel utgör grunden för utveckling och för att skapa hållbart välstånd för människor. Vad gäller traditionella biståndspolitik måste fokuset därför alltid vara att gå från bistånd till handel (from aid to trade). Det traditionella utvecklingsbiståndet ska präglas av en vision att kunna upphöra. är svensk biståndspolitik en del av svensk utrikespolitik och måste därför ligga i linje med svenska intressen. Vad gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen måste vara mycket god. Inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartners i biståndet när det gäller resultatfokus, korruptionsbekämpning och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Det multilaterala biståndet, också kallat kärnstöd, bör strategiskt fokuseras till ett fåtal organisationer utifrån svenska prioriteringar där har god kontroll och inflytande. har varit det största mottagarlandet av svenskt bistånd. har gått till insatser i ämnade att bygga upp civilsamhället och stärka arbetet för demokrati. Efter att Talibanerna tog över makten har många framsteg som gjorts gått förlorade. visar studier gjorda av statliga Expertgruppen för biståndsanalys () att resultaten av utvecklingssamarbetet varit svaga. ”Finansieringssätten har ofta gått utanför budget och utan att gå via landets regering, och finansieringsnivåerna – inte minst de militära utgifterna – har bidragit till att skapa en stat som är mer beroende av externa intäkter än av inhemska”, skriver man bland annat. I rapporten hävdas att de ekonomiska flödena har haft stora negativa konsekvenser för möjligheterna att göra stabilt. står landet inför en svår tid med en befolkning som närmar sig universell fattigdom. Enligt FN är hälften av landet redan nu i behov av humanitärt stöd och står inför en humanitär katastrof. I det värsta scenariot kan andelen fattiga öka på mindre än – från . Behovet av ett snabbfotat humanitärt stöd är stort. Ska morgondagens internationella bistånd leda till verkliga resultat måste vi lära av gårdagens misstag. anser att det behövs en bred utvärdering av de svenska insatserna i . En utvärdering bör tydliggöra hur mycket biståndspengarna bidragit till långsiktiga effekter, och, om inte, bör det framgå varför. Svenskt bistånd ska leda till resultat. vill därför i högre grad fokusera biståndet till ett färre antal organisationer, länder och tematiska områden. ska vara med och finansiera utvecklingsbistånd där vi kan bidra med ett tydligt mervärde. Dagens modell med ett utbetalningsmål om en procent av BNI för biståndet har inneburit att utgifterna har ökat snabbare än på nästan alla andra områden och att utgifterna inte vägts mot andra viktiga statliga uppgifter. vill därför lämna enprocentsmålet och ersätta det med en fyraårig budgetram. Inriktningen och anslaget bör föreslås till i en biståndsproposition likt infrastruktur- eller forskningspropositionen. Det skapar en långsiktighet som det frigörs resurser för satsningar på bland annat välfärd och trygghet i . Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som mål att inte längre behövas. Men det humanitära biståndet, eller katastrofbistånd som det även kallas, är biståndets kärna och kommer alltid att behövas då det syftar till att hindra och lindrar nöd och når de mest utsatta människorna. anser att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd behöver öka. förslag: tillför för att stärka myndighetens arbete med cybersäkerhet. () fyller flera viktiga funktioner när det gäller signalspaning och informationssäkerhet. FRA är även centralt för det nya nationella cybersäkerhetscentrumet som stegvis byggs upp. Centrumet kommer att ha en central roll för att upprätthålla cybersäkerhet i och kunna stötta såväl offentliga som privata aktörer samt att ha kontakt med sina motsvarigheter i andra länder. Det är problematiskt att regeringen dels inte har gett tydliga besked kring centrumets huvudmannaskap och dels inte har tillfört tillräckligt med resurser till de fyra myndigheter som ska samverka inom ramen för cybersäkerhetscentrat. anser att FRA bör få ansvaret för att leda centrumet i egenskap av att de är den myndighet som har den största kompetensen på cybersäkerhetsområdet. Därför tillför vi även i ett första steg ett höjt anslag som ska användas för FRA:s att öka takten i etableringen av cybersäkerhetscentrat. Cyberattacker mot såväl offentlig som privat verksamhet ökar exponentiellt och cybersäkerhetscentrat behöver bli operativt . Detta är såväl en fråga om säkerhet som konkurrenskraft och framtid som ledande forsknings- och teknologination. Anslagsökningen är avsedd att användas för åtgärder som ger ökad operativ effekt hos det nationella cybersäkerhetscentrat här och . Det kan röra sig om att anställa vissa kritiska kompetenser, anskaffning och utveckling av teknisk utrustning som Tekniskt detekterings- och varningssystem (TDV) eller att etablera samverkansformer med offentliga och privata aktörer som anses vara i särskilt behov av stöd från centrat. förslag: tillför för och framåt. Detta på grund av bidrag till Frontex och med anledning av ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnaden av det civila försvaret. utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden. Det gäller bland annat gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och även deltagande i internationella insatser inom ramen för den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex. kommer påfrestningarna på att öka främst utifrån ett större svenskt bidrag till Frontex och dess stående personalstyrka. Men även på grund av ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det civila försvaret. För att kunna klara den operativa verksamheten beräknar myndigheten att antalet årsarbetskrafter måste utökas - 2024. Denna föreslagna förstärkning omfattar omkring 100 årsarbetskrafter till den operativa kustbevakningsverksamheten och ytterligare årsarbetskrafter i andra förmågeskapande funktioner som juridik, IT och underhåll. Vidare finns ett investeringsbehov när det gäller till exempel ersättningsanskaffning, halvtidsmodifiering och livstidsförlängning av fartyg och miljöskydd- och dykteknik. förslår därför ett tillskott utöver de anslagsförändringar som regeringen har aviserat för . Anslagsökningen är avsedd att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten för att fortsatt kunna sköta sina operativa uppgifter samt bygga upp organisationen inför det ökande åtagandet i Frontex och i uppbyggnaden av det civila försvaret. Tillskottet får även användas för de behov som finns när det gäller anskaffning och vidmakthållande av materiel. Med tanke på allt större uppdrag och framtidsutmaningar vill se en helhetsöversyn av myndigheten som syftar till att skapa en bra balans mellan mål och medel framgent. Satsning på teknik och forskning förslag: tillför anslagen för forskning och teknikutveckling samt FOI 50 miljoner för och framåt. Syftet är att påbörja ett arbete för att stärka forskning och utveckling inom det militära försvaret där fokus ligger på ökad operativ effekt. Den exponentiella teknikutvecklingen kommer att kraftigt påverka framtidens slagfält. Det behövs satsningar på forskning och teknikutveckling inom Försvarsmakten, FOI och FMV för att ska kunna ha omvärldsbevakning, göra relevanta förstudier och bedriva forskning på framtida styrkeområden. ser mot bakgrund av teknikutvecklingen och dess betydelse för framtida försvarsförmåga ett behov av att stärka forskning och utveckling inom det militära försvaret. Fokus bör ligga på forskning och utveckling som ger operativ effekt i närtid. Det kan till exempel handla om att ta fram demonstratorer som bidrar till att föra projekt till en högre TRL-nivå och därmed praktisk tillämpning. Utvecklingen av ett fungerande totalförsvar där det militära och det civila försvaret utvecklas parallellt innebär en stor utmaning. avsätter därför medel till forskning rörande det civila försvaret. Medlen är avsedda för att dels följa upp och utvärdera införandet av det civila försvaret i olika samhällssektorer och dels för metodutveckling och förstudier när det gäller nya tekniska lösningar som kan göra det civila försvaret mer effektivt. Minskat och mer träffsäkert bistånd förslag: föreslår att biståndet minskas för att finansiera andra prioriterade reformer. Det innebär en minskning av biståndet med , och . Regeringen klarar inte av att lösa de stora problem som har med kriminalitet och alldeles för få som kan försörja sig själv. Trots det väljer man att behålla utbetalningsmålet om en procent av BNI i bistånd, fastän kontroll och uppföljning av vad pengarna går till är bristfällig. Det är ett oansvarigt sätt att handskas med skattebetalarnas pengar. vill skapa ordning och reda i biståndet, öka kontrollen och prioritera resurserna inom biståndet till områden där har ett tydligt mervärde, där lösningarna per definition är globala och där vi vet att just svenskt bistånd kan göra skillnad. Under nästa mandatperiod vill vi övergå från ett utbetalningsmål till en fyraårig budgetram för biståndet. Redan i årets budget vill vi dock ta ett första steg för att använda skattebetalarnas resurser mer effektivt. föreslår därför att biståndet minskas. Sammantaget frigör detta resurser kan användas för att få fler i arbete, ökad trygghet och en starkare välfärd. Även efter reformer kommer att ge av BNI i bistånd och fortfarande vara en av världens största givare av bistånd. Övriga större förslag i budgeten förslag: Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta sänks från till . Förslaget försvagar de offentliga finanserna med 2022 och 2023 samt åren därefter. En svensk som inte bor i och som inte har väsentlig anknytning till och inte vistas här stadigvarande kan bli beskattad med en särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, den så kallade SINK-skatten. Inkomster från arbete i och vissa andra inkomster, som uppbärs av svenskar som är bosatta utomlands beskattas då enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Om man beskattas enligt SINK-reglerna får man inte göra några avdrag på sin inkomst, men man slipper deklarera i . Dessa särskilda regler är ett viktigt inslag för svenskar bosätta i utlandet. har höjt SINK-skatten och ökat skatteuttaget från svenskar som arbetat i men som bor i utlandet. vill sänka SINK-skatten från , en återgång till nivån som rådde före höjning 2018. förslag: Plastpåseskatten avskaffas . Det försvagar offentliga finanser med 2022 och åren därefter. Skattesystemet behöver uppfattas som rättvist, legitimt och vara enkelt att förstå för att människor och företag ska uppmuntras att följa det. Det ska vara lätt att göra rätt. Regeringen har dock genomfört skattehöjningar med mycket små effekter på miljön, men som desto mer krånglar till och fördyrar vardagen för både företagare och konsumenter. Plastpåseskatten har inneburit en kraftig fördyring av kostnaden för vissa plastpåsar. Det har inneburit en betydande minskning av användningen av de plastpåsar som beskattas. Därmed ger skatten mycket mindre intäkter vad som förutsågs, medan miljöeffekten är försumbar eller negativ. Detta eftersom försäljningen av avfallspåsar på rulle, som inte beskattas och som är sämre för miljön, har ökat kraftigt. Innovations- och kemiföretagen anser att skatten leder till minskad återvinning av plast, ökad användning av förpackningar, ökad resursförbrukning och ökade koldioxidutsläpp. anser samma sak. I den här budgetmotionen tar bort platspåseskatten. Skatteförändringar i budgetpropositionen som avvisar Sänkt moms på reparation samt att återställer nivån till . Höjd skatt på alkohol och tobak från BP21 och BP22 I det här kapitlet beskrivs vilka effekter reformerna i budgetmotion får för jobb och sysselsättning, hushållens ekonomi samt inkomstfördelningen i samhället. 13.1 77 000 fler i arbete Målet för jobbpolitik är full sysselsättning. Full sysselsättning är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, och nås via reformer som ser till att det alltid lönar sig att arbeta och som ger företag goda möjligheter att starta och växa. I denna budgetmotion tas viktiga steg för en varaktigt ökad sysselsättning och för ett samhälle som håller ihop. Ett samhälle där det lönar sig mer att arbeta än att gå på bidrag och där fler barn ser sina föräldrar gå till jobbet. Totalt beräknas reformerna leda till 77 000 fler i arbete. Reformerna är bland annat: Ett utökat jobbskatteavdrag med särskilt fokus på låga och medelstora inkomster. satsar för att det ska bli mer lönsamt att arbeta. Satsningen innebär att alla som jobbar får sänkt skatt och alla som jobbar heltid får sänkt skatt med . Erfarenheter från och andra länder visar att denna typ av skattelättnader ökar både arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Reformen beräknas öka sysselsättningen med 13 000 personer. På lång sikt förväntas antalet timmar öka med motsvarande 6 000 årsarbetskrafter. ska ha inte ha en a-kassa som leder till högre arbetslöshet . Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet – men det behöver sedan följas av en tydlig avtrappning och tidsgränser för att människor inte ska fastna i bidragsberoende. Arbetslinjen ska alltid värnas i våra bidrags- och ersättningssystem som systemen måste anpassas efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. För är det är viktigare med strukturreformer så att fler få jobb än att a-kassan förlängs eller permanentas på de höga nivåer som januaripartierna nu har föreslagit. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som förväntas öka antalet sysselsatta med 48 000 personer jämfört med nuvarande regler. Även i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anser att tidsgränsen borde vara kvar och avstyrkte regeringens förändring i sina remissyttranden. Förslaget beräknas öka sysselsättningen med motsvarande 4 000 personer. Nystartsjobben har visat goda effekter när det gäller att korta människors tid i arbetslöshet. För att fler företag ska kunna använda nystartsjobben för att anställa långtidsarbetslösa vill förstärka nystartsjobben dels genom sänkta anställningskostnader, dels genom höjt lönetak. För att fler personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska kunna lämna arbetslöshet för arbete höjs även lönetaket i lönebidragen. fasar ut extratjänsterna som uppvisat bristfälliga resultat. Sammantaget beräknas förslagen öka sysselsättningen med 12 000 personer. Tabell 4 Sysselsättningseffekter av reformer Förstärkta nystartsjobb och lönebidrag inklusive utfasning av extratjänsterna Källa: och egna beräkningar 13.2 Mest till dem med lägst inkomster politik för rättvis fördelning och social rörlighet består av tre delar. Den första och viktigaste är en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan de som har ett jobb och de som inte har ett och det viktigaste vi kan göra är förbättra jobbmöjligheterna – för alla. I denna budgetmotion sänks skatten på arbete, främst för dem med låga och medelhöga inkomster, vilket ökar utbytet av att arbeta. Den andra delen är trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion reformer för att stärka välfärdens kärnverksamhet. Kommunernas välfärdsutgifter ökar med 2022, 2023 och 2024, jämfört med regeringens budget. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad de med låga inkomster. Den tredje delen är en fördelningspolitik för utjämning utan att skapa fattigdomsfällor eller incitament för passivitet. I ett samhälle som håller ihop måste alla få ta del av välståndsökningen och klyftorna får inte växa sig för stora. Klyftorna tenderar att växa snabbare under socialdemokratiska regeringar, och den senaste mandatperioden är inget undantag. Denna utveckling behöver vändas. I diagram 7 visas fördelningseffekterna på den justerade disponibla inkomsten av de beräkningsbara förslag som presenteras i denna budgetmotion. Effekterna är uppdelade i deciler där decil 1 är den tiondel av den svenska befolkningen med minst disponibel inkomst och decil 10 är den decil med högst inkomst. Diagram 7Fördelningseffekter av förslagen i budgetmotion Källa: , Budgetpropositionen och egna beräkningar Förslagen som beräknas för de direkta effekterna är: Sänkt skatt för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Höjt bostadstillägg för pensionärer Sänkt skatt på pensioner Sänkt skatt på sparande Tidigarelagd återställning av a-kassan Sammanställning av förslag per utgiftsområde Anslaget 2:2 förvaltningsanslag föreslås öka med och framåt för att öka berednings- och granskningsmöjligheter genom att stärka , . Anslaget 4:2 föreslås öka med 65 miljoner 2022 och 2023 för att stärka utredningsväsendet genom ytterligare resurser till för att öka förutsättningar att kunna genomföra utredningar inom fyra prioriterade områden; Dessa områden är lag och ordning, förstärkta fri- och rättigheter, införande av ett bidragstak och strandskydd. Flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkor och trossamfunds säkerhets- och trygghetsarbete tillför till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati . avvisar regeringens förslag om trossamfundens säkerhet till förmån för egen ökning enligt vad som närmare redovisats. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning ökar anslaget till 1:7 med , för att öka anslaget till miljöekonomiska enhet. Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution föreslår att en nationell folkräkning genomförs och tillför medel till anslag 1:1 för att möjliggöra genomförandet. Anslaget ökas med 10 miljoner för förberedelserna för en nationell folkräkning och 500 miljoner för för genomförandet av folkräkningen. avvisar regeringens förslag om 70 miljoner till anslag 1:2 till förmån för höjning av anslaget med , och . Anslagsökningen ska förbättra möjligheter att upprätthålla gränsskyddet och skapa förutsättningar för myndighetens nya befogenheter i det brottsbekämpande arbetet. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet ökar anslag 1:1 med för , för och . De ökade anslagen omfattar satsningar för att möjliggöra 10 000 polisanställda till 2024, återrekrytering av seniora utredare och administrativ personal, fler synliga poliser i yttre tjänst, höjda polislöner, kommunala ordningsvakter för trygghet här och och resurser för avhopparverksamhet. Anslagen omfattar även förstärkning av polisens tekniska förmåga och medel för att möjliggöra utökad kameraövervakning. avvisar regeringens förslag om ökat anslag till tekniklyft, avhopparverksamhet och fler poliser till förmån för egen ökning enligt vad som närmare redovisats. Sammantaget föreslår att anslaget ökar med 2022, 2023 och utöver regeringens förslag. ökar anslag 1:2 Säkerhetspolisen med till för att förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. avvisar regeringens förslag att öka anslaget . ökar anslag 1:3 med 2022, 2023, och 2024. behöver förstärkas för öka rekryteringen av åklagare så att utbyggnaden av kan gå i takt med polisens utökning. avvisar regeringens förslag till ökning av anslaget. ökar anslaget 1:6 Kriminalvården med 2022, 2 159 miljoner 2023, och 2024 för att säkerställa avsevärt fler häktes- och anstaltsplatser, möta de kriminalpolitiska skärpningar som vill genomföra, införa en särskild enhet för unga inom kriminalvården och för ökade kostnader till följd av förslag om avskaffad ungdomsrabatt. avvisar regeringens förslag till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. Sammantaget föreslår att anslaget ökar med 2022, 2023 och utöver regeringens förslag. ökar anslaget 1:10 Ersättning för skador med 2022 och för att fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. inför anslaget 99:1 Statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder som omfattar för statligt stöd till kommunala ordningsvakter. Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap ökar anslaget 1:4 Forskning och utveckling med för att möta ett ökat behov av satsningar på forskning och teknikutveckling. ökar anslaget 1:8 med för att stärka det nationella cybersäkerhetscentrat. ökar anslaget 1:9 med för att möta ett ökat behov av satsningar på forskning och teknikutveckling samt forskning kring det civila försvaret. ökar anslaget 2:1 med för att kunna möta utökade uppdrag vad gäller gränsskydd, totalförsvar och brottsbekämpning samt hantera materielomsättning. avvisar regeringens förslag till ökning av anslaget. Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd föreslår att biståndet minskas för att finansiera andra prioriterade reformer. Det innebär en minskning av biståndet med , och . Utgiftsområde 8: Migration ökar anslag 1:1 med för , för och för satsningar på fler förvarsplatser och andra typer av tvångsåtgärder. satsar även på handläggning av arbetstillståndsärenden för att möjliggöra en 30-dagarsgaranti. Sammantaget ökar anslag 1:1 med , och . Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökar anslaget 1:3 med för att utreda och komma med förslag på hur en statlig satsning på nya mer effektiva läkemedelsbehandlingar, immun-, cell- och genterapier exakt kan utformas och införas. ökar anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård med för en riktad satsning på barncancervården. ökar anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids andra smittsamma sjukdomar med återställs till ursprunglig nivå i syfte att bl.a. ta fram en ny uppdaterad nationell strategi mot hiv/aids. ökar anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. med för en särskild satsning på utsatta barn. Satsningen handlar om att öka tryggheten och långsiktigheten för placerade barn bl.a. genom licensiering av familjehem och jourhem, införande av ett nationellt register över familjehemmen. Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskar anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. med 2022 och med 2023-2024. Minskningen beror på att avvisar flera av regeringens förslag om bl.a. höjda ersättningar, KPI-effekter av skatteförslag och på att föreslår nya reformer inom ersättningssystemen. föreslår att den övre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs vilket minskar anslaget med . Anslaget minskas med till följd av jobbincitamenten i arbetslöshetsförsäkringen förstärks. KPI-effekter minskar anslaget med 2023 och 2024. minskar anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. med 2022 och med . De lägre anslaget beror främst på att avvisar flera av regeringens förslag under anslaget men även på förslag att avskaffa undantaget i kvalificeringen för flykting eller skyddsbehövande i reglerna för garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättningen vilket minskar anslaget med . minskar anslag 2:1 med till följd av att regeringens förslag om att tillföra medel till för administration av familjeveckan avvisas. minskar även anslaget med till följd av att regeringens förslag om att tillföra medel till för ökade förvaltningskostnader till följd av förslaget om stärkt försäkringsskydd för behovsanställda avvisas. Sammantaget minskas anslaget med .