mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — Ny start för – Liberalernas budgetmotion 2.1 Det ekonomiska läget 2.2 Liberalernas ekonomiska politik 3 En skola för kunskap och bildning 3.1 Liberalernas reformagenda för skolan 3.2 Insatser mot kunskapstappet under pandemin 3.3 Fler lektioner för mer frihet i livet 3.4 Alla elever ska ha rätt till egna läroböcker 3.5 Statlig skola och nationell skolpeng 3.6 Återupprätta läraryrkets attraktivitet 3.7 Återupprätta speciallärarens roll i den svenska skolan 3.8 Uppvärdera praktiska färdigheter i skolan 3.9 Studiero i klassrummen och trygghet i korridoren 4 Integrationspolitik som fungerar 4.1 Regeringen har misslyckats med jobben och integrationen 4.2 Mål för integrationen ska vara vägledande för statens budget 4.3 Fler i egen försörjning – så klarar vi integrationen 4.3.1 Det ska löna sig att gå från bidrag till arbete – ett nytt jobbskatteavdrag 4.3.2 Bidragssystem som motverkar utanförskap 4.3.3 En effektiv och evidensbaserad arbetsmarknadspolitik 4.4 En snabbare väg in i det svenska språket och det svenska samhället 4.4.1 Språk- och samhällskunskapstest för medborgarskap 4.4.3 Det behövs ett kvalitetslyft i SFI-undervisningen 4.4.4 Tidig kompetenskartläggning och effektivare validering 4.5 Integration med fokus på framtidstro, jämställdhet och arbete mot hedersförtryck 4.5.1 Stärk svenska språkets ställning i utsatta områden 4.5.2 Utökat hembesöksprogram för BVC 4.5.3 Bekämpa hedersrelaterat våld och könsstympning 4.5.4 Pressa tillbaka den ofrivilliga trångboddheten 5 Klimatomställning i en växande ekonomi 5.1 Fossila bränslen ska bort 5.1.1 Beskatta utsläppen från torven 5.2 Omställningen av industrin och transportsektorn 5.2.1 Parkeringar ska ha laddare 5.2.3 Elektrifiera lastbilar och arbetsmaskiner 5.2.5 Dieselsubventionerna fasas ut 5.3 Massor av leveranssäker fossilfri energi 5.3.1 Staten behöver ta ansvar 5.3.2 Elnätsutbyggnaden kan inte vänta 5.3.3 Vindkraftsutbyggnaden är beroende av att kärnkraften växer 5.4 Energiforskningen blir ett verktyg i klimatarbetet 5.4.1 Klimatet blir fokus i energiforskningen 5.4.2 Riktad satsning på kärnenergin 5.5 Metan och lustgas måste minska 5.5.1 Gör biogas av gödseln 5.6 Negativa utsläpp i stor skala 5.6.1 Fånga in och lagra koldioxid och 5.6.2 Låt privata aktörer köpa negativa utsläpp 5.6.3 Större framtida utgifter för infångning och lagring av koldioxid 5.6.4 Förbered lagring av koldioxid i 6 Trygghet i hela landet 6.2 Vi täpper till hålen i regeringens polisanslag 6.3 Trygghetsbidrag för satsningar på kommunala ordningsvakter 6.4 Liberalerna stärker hela rättsväsendet 6.5 Stärk tullen och 7 Ett rättvist skattesystem 7.1 Färre ska behöva betala statlig inkomstskatt 7.2 Stärk individens frihet – sänkt skatt på sparande 7.2.1 Slopat tak och de första skattefria i ISK 7.2.2 Skatteavdrag för bosparande 7.4 Mer enhetliga och ändamålsenliga skatter 7.4.1 Ja till breda skattebaser – nej till regeringens skattepopulism 7.4.2 Bonus-malus ska vara självfinansierat 7.4.3 Nej till plastpåseskatten 8 Stoppa nedmonteringen av arbetslinjen 8.1 Arbetslinjen måste gälla – även i bidragssystemen 8.2 Återinförd bortre tidsgräns samt en femtonde karensdag i sjukförsäkringen 8.3 Nej till familjeveckan 8.4 Ålder är ingen sjukdom 8.5 Det ska löna sig att arbeta – nej till höjt tak i sjukpenningen 8.6 Nej till uppluckring i sjukförsäkringen 8.7 Kvalificering till bidragssystemen 9 Ett återupprättat LSS 9.1 Liberala utredningar ger verkningsfulla förslag 9.2 En snabbare väg till fullt utbyggd assistans 9.3 En högre schablonersättning 10.1 Liberal politik för ett konkurrenskraftigt företagsklimat 10.2.1 Sänkt skatt för forskningsintensiva företag 10.2.3 Förbättrade regler för personaloptioner 10.3 Stärk våra jobbskapare – de små och medelstora företagen 10.3.1 Höjd omsättningsgräns för momsbeskattning 10.3.2 Fler riktiga arbetstillfällen – sänk skatten för att anställa 10.3.3 Minska företagens regelkrångel 10.4 Långsiktiga och jämställda investeringar i det svenska näringslivet 10.5 Nej till regeringens höjning av skatten på företagande 11 Bra och nära vård som fungerar 11.1 Långsiktig finansiering av vårdplatser 11.2 Liberalerna tar vårdskulden på allvar 11.3 Läkarhjälp i kommuner 11.4 Vikten av effektiv tandvård 12 Årsrika människor – en tillgång 12.1 Jobbskatteavdraget för äldre förstärks 12.2 Fast omsorgskontakt i 12.3 RUT-avdrag för årsrika, ett sätt att förbättra livet 13 Liberal försvarspolitik för ett starkare försvar 14 Stöd till kommunerna 15 Sammanställning av förslag Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utgiftsområde 8: Migration Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19: Regional utveckling Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Bilaga A – Förslag till utgiftsramar Bilaga B – Förslag till utgiftsramar –2024 Bilaga C – Beräkning av statsbudgetens inkomster Bilaga D – Beräkning av statsbudgetens inkomster –2024 Bilaga E – Utgiftstak för staten, offentliga sektorns finanser m.m. Bilaga F – Sammanställning av utgiftsområden Bilaga G – Förslag till lag om ändring i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) Bilaga H – Förslag till lag om ändring i förslag till lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster Bilaga I – Förslag till lag om ändring i 11 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229) Bilaga J – Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Bilaga K – Förslag till lag om ändring i 42 kap. 36-37 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) Bilaga L – Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Bilaga M – Förslag till lag om ändring i 67 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229) Bilaga N – Lag om upphävande av lagen (2020:32) om skatt på plastbärkassar (med följdändringar) Bilaga O – Lag om ändring i 67 kap. 13 a § inkomstskattelagen (1999:1229) (med följdändringar) godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i bilaga A i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar att anta de ändringar i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) som framgår av bilaga G. beslutar att anta de ändringar i förslag till lag om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster som framgår av bilaga H. beslutar att anta de ändringar i 11 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229) som framgår av bilaga I. beslutar att anta de ändringar i socialavgiftslagen (2000:980) som framgår av bilaga J. beslutar att anta de ändringar i 42 kap. 36 och 37 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) som framgår av bilaga K. beslutar att anta de ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200) som framgår av bilaga L. beslutar att anta de ändringar i 67 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229) som framgår av bilaga M. beslutar att anta förslaget till lag om upphävande av lagen (2020:32) om skatt på plastbärkassar med följdändringar som framgår av bilaga N. beslutar att anta de ändringar i 67 kap. 13 a § inkomstskattelagen (1999:1229) med följdändringar som framgår av bilaga O. Politiken måste leverera om ska resa sig efter den värsta krisen i modern tid. Coronapandemin har inneburit att många har mist nära och kära, andra lever med allvarliga hälsokonsekvenser av viruset – än fler har förlorat sin försörjning. Det är även med en historiskt svag arbetsmarknad och en allvarlig utbildningsskuld som en ny generation gör sig redo att möta vuxenlivet. genomför en svag regering för få eller fel åtgärder. I ett läge där utanförskapet växer, skolan brister och tillgången till fossilfri energi snabbt gjorts till en klassfråga prioriterar regeringen andra saker. Resultatet blir att det ekonomiska utrymme som byggts upp för kristider som dessa nu används för att montera ned arbetslinjen, återinföra de rödgrönas flumskola och möta klimathotet med symbolpolitik. Det krävs en ny start för . Liberalerna är partiet för alla de som vill byta regering och prioritera skola, integration och klimat. I den här budgetmotionen redovisas de reformer och prioriteringar som kommer att vara vägledande i vårt arbete för ett liberalt maktskifte. Problemen är många och de har blivit värre under Socialdemokraternas tid vid makten: har klyftan vidgats mellan de som har det bra och de som lever i utanförskap. De som får det stadigt bättre och de som lever i social utsatthet och fattigdom. De som lever tryggt och de som lever med konsekvenserna av en tilltagande och allt grövre brottslighet. I takt med att befolkningen vaccineras och pandemin ser ut att klinga av krävs en plan för att få på fötter igen. är tid att väcka framtidstro. är tid att lösa både de problem som kommit med pandemin och de som fanns innan den. Det arbetet börjar med en riktigt bra skola. Liberalerna vill ge varje barn ges förutsättningar att lyckas genom en skola med ordning, studieglädje och lärare som brinner för att förmedla kunskap. Även om många skolor klarat omställningen väl under coronapandemin har tusentals elever halkat efter i sin kunskapsutveckling. Särskilt gäller detta de elever som har haft svårt att klara studietakten vid distansundervisning och som fastnat i ett frånvarobeteende. Redan innan coronapandemin lämnade dessutom tiotusentals ungdomar, särskilt pojkar, utan gymnasiebehörighet. Detta är en budget för alla dessa elever och för deras lärare. Alla barn ska möta världen med framtidstro. Och alla barn ska växa upp med vuxna förebilder som arbetar. Dagens utanförskap och breda integrationsproblem måste vara en huvudfråga för beslutsfattare på alla nivåer i vårt land. Det är oacceptabelt att över en halv miljon människor lever i områden där rättsstaten tryckts tillbaka, skolresultaten sviker, jämställdheten är satt på undantag och framtidsmöjligheterna försvinner. bor nästan var tjugonde invånare i ett område präglat av utanförskap till den grad att polisen klassar det som ett utsatt eller särskilt utsatt område. Det handlar om gängkriminalitet, parallella samhällsstrukturer samt religiösa fundamentalister som begränsar fri- och rättigheter, inte minst för flickor och kvinnor. Vi kan inte acceptera att det finns områden där människor inte har samma möjligheter som i övriga . Här finns barn, ungdomar och vuxna med svåra förutsättningar men höga ambitioner för sin framtid. Detta är en budget för alla i utanförskap och för alla de som arbetar för att bryta utanförskap. behöver en klimatpolitik som kan mätas, inte i hur mycket den kostar utan i hur mycket vi lyckas minska utsläppen. En teknikoptimistisk klimatomställning som möjliggörs av teknikneutral energiproduktion, som ger näringslivet förutsättningar att elektrifiera transportsektorn och industrin. finns en bred uppslutning kring vad som ska uppnås och att åtgärder brådskar. Tyvärr fångas detta engagemang upp med kortsiktiga beslut och en regering som inte kan komma överens. arbetar forskare, företagare, aktivister och idealister runtom i vidare med lösningar på klimathotet. Detta är en budget för alla de som med idéer och handlingar möjliggör den omställning som måste ske. Företagandet är fundamentet för välståndet. Att vi lever i en välfärdsnation får aldrig tas för givet, det är frukten av alla de ögonblick då människor vågat bestämma sig för att försöka förverkliga sina idéer i företagandets form. Det är med goda förutsättningar för entreprenörskap, investeringar, innovationer och företagsamhet som vi bygger ett starkt . Coronakrisen har visat hur vår ekonomi är beroende av omvärlden, både den globalt verksamma verkstadskoncernen och turisthotellet som ger jobb och skatteintäkter till eller . är tid att inte bara rädda dagens jobb, utan också för att möjliggöra att morgondagens företag växer fram. är tid att gynna flit, sparande, arbete och företagande. är även hög tid att återupprätta assistansen. Tack vare Liberalerna finns en utredning på plats med slutsatser som kommer att förbättra vardagen för tusentals människor runtom i landet. Sådana reformer behövs: Personlig assistans är en frihetsreform, den ger en möjlighet att leva som andra också för dem som har omfattande funktionsnedsättning, men den har urholkats steg för steg. Den rödgröna regeringen snålar och förhalar medan Liberalerna är alternativet för handlingskraft och ambition. Den som ställts utan assistans kan inte vänta. Liberalerna lägger med detta fram sin första egna budgetmotion . Vi gör det också efter att underkänt den regeringsbildning som januariavtalet vilade på. Liberalerna är nu ett fritt borgerligt oppositionsparti. Sakpolitiska framsteg har skett inom ramen för januariavtalet och liberala påtryckningar i budgetsamarbetet. Men med socialdemokratiskt styre står likväl många av vår tids stora problem utan tillräckliga åtgärder. Vi går därför fram i i en fast tro på att behöver en ny liberal borgerlig regering. Genom samarbete inom en ansvarsfull och reformivrande borgerlighet kan vi nu sjösätta de förändringar som behöver. Liberalerna är skol- och integrationsparti. Vi arbetar för att vända utvecklingen i utsatta områden och för att skapa en likvärdig kunskapsskola för alla barn. Vi gör det för att möjligheterna i för alldeles för många i bästa fall är teoretiska. Vi gör det för att politiken måste leverera lösningar för dem vars behov är störst. Det är för alla dessa människor, det glömda , som Liberalernas politik är som allra viktigast. Vi vill skapa ett land med framtidstro. Där alla får en god start i livet. Där alla ges möjlighet att bidra efter sina förutsättningar. Där integrationen vägleds av principen att tillhöra och tillföra. Där alla ges möjlighet att växa också genom skyldigheterna som följer av att vara medborgare i en demokrati. Där samhället stöttar. Där tryggheten gäller alla och överallt. Där innovation och skaparkraft tas tillvara. Ett land där demokratin stärks och utvecklas. Där alla skolor är kunskapsskolor. Där öppenhet råder och utanförskapet bryts. Ett som reser sig starkare efter pandemin. Ett som är ett möjligheternas land, för alla. 2.1 Det ekonomiska läget Sedan coronavirusets utbrott har världsekonomin befunnit sig i en djup kris. Den ekonomiska nedgången har varit mycket kraftig efter att länder stängt ner sina ekonomier för att stoppa smittspridningen. Vi ser nu en vändning, där lättade pandemirestriktioner i och omvärlden bidrar till att ekonomin nu återhämtar sig. Utvecklingen i omvärlden är inte minst viktig för ett litet, exportberoende land som . varnar emellertid för att det fortfarande råder stor osäkerhet. ”Deltavarianten av coronaviruset är dock en betydande osäkerhetsfaktor. Om smittspridningen fortsätter att öka och restriktionerna åter skärps, finns det en risk att återhämtningen kommer av sig. Om smittspridningen tar mer fart än vad som antagits och belastningen på sjukvården stiger påtagligt framöver är det möjligt att restriktionerna för att dämpa smittspridningen åter skärps. Tillsammans med en ökad självpåtagen social distansering skulle det kunna få negativa effekter på den ekonomiska utvecklingen.” (KI, ). Det svenska näringslivet står i grunden starkt efter krisen. Det föreligger fortsatt problem med leveranser av insatsvaror, där såväl halvledarbrist och containerbristen hämmar produktionen och höjer leveranstiderna, men detta hindrar inte att den svenska exportmarknaden förväntas växa relativt snabbt framöver och att tredje kvartalet 2021 präglas av att exporten ökar. För delar av tjänstesektorn – i synnerhet företag inom resebranschen, hotell och restaurang samt upplevelseindustrin- har pandemin fått mycket stora konsekvenser. Att konkurserna har kunnat hållas tillbaka beror till stor del på de stora krisstöd som har beslutat om i politisk enighet. Krisstöden har bidragit till att fler företag kunnat överleva och fler människor har ett jobb att gå till. (, 2021) har de strukturella problemen som hade före pandemin förstärkts efter krisen. Utvecklingen på arbetsmarknaden släpar efter och arbetslösheten förväntas överstiga (KI, 2021). upplever nu en historiskt hög långtidsarbetslöshet. Enligt riskerar långtidsarbetslösheten att överstiga 200 000 personer . En förklaring är att arbetslösheten bland unga ökar. ”fanns det närmare 24 000 ungdomar som varit utan arbete eller mer. Det är 2 000 fler än . En stor andel, , av dessa saknar en fullständig gymnasieutbildning och löper en större risk än andra ungdomar att fastna i en mer långvarig arbetslöshet.” (Arbetsförmedlingen, 2021). Men den dramatiska ökningen i långtidsarbetslöshet beror framförallt på att sysselsättningsgraden bland utrikes födda är alltför låg. forskning visar att utrikes födda och lågutbildade i allmänhet och lågutbildade utrikes födda kvinnor i synnerhet, har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Erfarenheten från tidigare kriser är att arbetslösheten riskerar att permanentas på höga nivåer . hade redan före coronakrisen ett av EU:s största arbetslöshetsgap mellan utrikes och inrikes födda. Det förefaller som att detta har förvärrats under coronakrisen och ökade arbetslöshetsgapet snabbare i än i jämförbara länder (, 2020). har därmed klarat arbetslösheten och arbetslöshetsgapet mellan utrikes och inrikes födda sämre än de flesta EU-länder. Skillnad i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda, 20–, procentenheter 2020. Det finanspolitiska ramverket, inklusive överskottsmålet, tjänar väl. hanterade den ekonomiska nedgången under finanskrisen bättre än de allra flesta jämförbara länder. Det faktum att har haft goda offentliga finanser har bidragit till låg statsskuld, vilket i sin tur har möjliggjort stora stimulanser under pandemin. Den breda politiska överenskommelsen kring det finanspolitiska ramverket bör därför fortsatt gälla. En viktig erfarenhet från de senaste ekonomiska kriserna är vikten av att det finns tillräckliga marginaler för att stimulera ekonomin. Ekonomiska kriser är svåra att förutsäga och är inte enhetliga. För att finanspolitiken ska har utrymme att dämpa konjunktursvängningar och motverka kriser i ekonomin krävs fokus på ansvar för de offentliga finanserna. bedömer Liberalerna att det tack vare välskötta statsfinanser finns möjlighet för att kraftfullt stimulera ekonomin och hålla köpkraften uppe samt att tillfälligt och i linje med överskottsmålet gå med underskott i statens budgetar. Givet den höga arbetslösheten krävs en expansiv budget . Liberalerna anser att det är av stor vikt att det strukturella sparandet övergår till att vara positivt –2024. Utgiftstaket är en viktig del av det finanspolitiska ramverket och utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Den offentliga sektorns finanser, procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023. Den offentliga sektorns finanser, procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2010, prognos 2020–2023. Finansiellt sparande, mdkr -1,8 -0,7 -2,5 -0,4 -0,2 -0,4 -0,6 -0,5 Strukturellt sparande, procent av potentiellt BNP -1,0 -1,2 -0,6 Anm: Förstärkningen som kan ses är främst en följd av att den finanspolitik som aviserats i mindre utsträckning omfattar 2023 och 2024. Källa: , Volym 1 A Finansplan, s. 15. 2.2 Liberalernas ekonomiska politik Coronakrisen har med kraft visat hur vår ekonomi är beroende av omvärlden. Den ekonomiska politiken måste fokusera på att återställa tillväxten, hålla uppe sysselsättningen och återge framtidstron. Tack vare välskötta statsfinanser finns det möjlighet för att kraftfullt stimulera ekonomin och hålla köpkraften uppe samt att tillfälligt och i linje med överskottsmålet gå med underskott i statens budgetar. Utgiftstakets nivåer, mdkr Av beslutade nivåer på utgiftstaket Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket Utgiftstak, procent av potentiell BNP Utgiftstak, procent av BNP Källa: , Volym 1 A Finansplan, s. 17. Företagandet är nyckeln till återstart. Det är avgörande att varje människa känner att hon kan förbättra tillvaron för sig själv och andra och se resultat av sina ansträngningar. Så är det dessvärre inte för alla. En ny underklass av utrikesfödda som inte kommer in på arbetsmarknaden håller på att växa fram. En av de stora utmaningarna är att trycka tillbaka detta utanförskap. Till detta ska läggas att stora grupper ungdomar genom coronakrisen riskerar att börja sitt vuxenliv i arbetslöshet. Därför behövs breda reformer som gör att fler vågar starta företag och anställa, och att det ska löna sig bättre att gå från bidrag till jobb. Företagandet är fundamentet för välstånd. Att vi lever i en välfärdsnation får aldrig tas för givet, det är frukten av alla de ögonblick då människor vågat bestämma sig för att försöka förverkliga sina idéer i företagandets form. Det är med goda förutsättningar för entreprenörskap, investeringar, innovationer och företagsamhet som vi bygger ett starkt . Välfärden är resultatet av att företagen både skapar jobb och de skatteintäkter som finansierar vår välfärd. Vår välfärdsmodell bygger på att människor arbetar och att våra företag växer. Men politiska partier till vänster i vill nu vrida den ekonomiska politiken till vänster med återinförd förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och höjda skatter på sparande. Det är en farlig väg att vandra. Vi minns hur högskattepolitik tvingade svenska entreprenörer som och familjen att lämna . Vi lärde oss då att när de flyttade, så flydde också pengarna. är situationen annorlunda. Genom slopandet av förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten kan vår tids entreprenörer bygga och utveckla bolag i . Och när vinster från globala försäljningssuccéer återinvesteras i nya företag här hemma blir vi alla rikare. Det behövs reformer som återställer arbetslinjen. Det ska löna sig bättre att arbeta och anställa. Liberalernas föreslår därför sänkta skatter på låga inkomster genom ett permanent jobbskatteavdrag. pensionärer erhåller motsvarande skattesänkning som personer med arbetsinkomst. Till skillnad från regeringens politik bidrar detta till att det lönar sig att gå från bidrag till jobb. Denna riktade sänkning av skatten på de allra lägsta lönerna, gör att en person med en låg arbetsinkomst får en skattesänkning på . Reformen omfattar ca . Liberalerna föreslår sänkta marginalskatter för att utbildning ska löna sig bättre. Vi föreslår en sänkt statlig skatt så att färre människor betalar statlig inkomstskatt. Den s.k. brytpunkten för statlig inkomstskatt höjs med /år. Det kommer ge drivkraft till ökad sysselsättning och fler arbetade timmar, vilket i sin tur får ekonomin att växa. Då skapas skatteintäkter så att vi också har råd med en stark välfärd. Men det viktigaste skälet är inte makroekonomiskt, utan handlar om rättvisa.