ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021163 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ska ges undantag i lagen om vildsvin för att förhindra etablering av en vildsvinsstam på ön och tillkännager detta för regeringen. har som en avskild ö en egen natur, fauna och flora. har det skett inplantering av arter från fastlandet, ofta med förödande effekt. Om det skulle etableras en vildsvinspopulation på ön skulle det med stor sannolikhet snabbt leda till katastrof för öns jord- och skogsbruk. Friluftslivet i skog och mark skulle inskränkas, landsbygdens trädgårdar skulle drabbas och besöksnäringen skulle begränsas. Detta får inte ske! har ett väldigt omfattande jord- och skogsbruk. Dessutom har ön en väldigt spridd bebyggelsestruktur och en levande landsbygd. Erfarenheterna från övriga visar att om en vildsvinsstam etableras i ett område med god födotillgång och utan naturliga fiender så exploderar stammen i omfattning. En etablering av en vildsvinsstam kommer därför med säkerhet att få katastrofala följder på eftersom dessa förutsättningar råder på ön. Rädslan för en vildsvinsstam på är påtaglig, främst inom jordbruket. Gjorda utredningar inom svenskt lantbruk visar på väldigt stora kostnader för vildsvinsskador på fastlandet. En etablering var nära att ske –1999 då ett förrymt vildsvinspar var nära att starta en population. landshövding har försökt att få ett gotländskt undantag från riksdagsbeslutet i lagen som befäster att vildsvin skall få finnas i alla delar av . Detta har avvisats av eftersom de inte anser att de har mandat för ett sådant beslut. Därmed återstår att ändra i lagstiftningen för att undvika att vildsvin skall anses naturligt förekommande på . Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening att ska ges ett undantag i lagen om vildsvin för att förhindra etablering av en vildsvinsstam på ön.
mot · H9021164 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ändra sin praxis från maximal avbetalningstid till att motsvara verklig teknisk livslängd på gjord investering, för att kunna verkställa samhällsekonomiskt lönsamma projekt, och tillkännager detta för regeringen. En bro mellan och är en samhällsekonomiskt lönsam lösning som skulle stärka förutsättningarna för permanentboende och lokalt näringsliv. Det visar utredning. Men med nuvarande praxis avseende lånevillkor kommer inte en bro att kunna byggas, om inte Region står för en stor del av finansieringen. Det är i grunden orimligt att förutsätta att Region ska finansiera ett statligt åtagande, speciellt med tanke på den lilla tilldelning regionen har i Länstransportplanen. gäller för broar som ersätter färjor i statens vägnät att får ta upp lån via Riksgälden på en nivå som inte ökar anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna används inbesparade driftsmedel från färjetrafiken, med en avbetalningstid som enligt praxis är satt till maximalt . Denna praxis stoppar samhällsekonomiskt lönsamma projekt och hindrar därmed regional utveckling. I statens utredning ”Medfinansiering av transportinfrastruktur” (SOU 2011:12) står det: ”Det normala när myndigheter tar upp lån i är att villkoren rörande amorteringstider skall motsvara den ekonomiska livslängd som den tillgång har som lånen avser och att räntor tas ut som motsvarar den kostnad som staten har för sin upplåning inkluderande ett visst litet påslag för administrationen.” Jag anser att det är mycket rimligt att denna princip även omfattar broar. Och broar har definitivt en längre teknisk livslängd än i normalfallet. För del hindrar praxis en samhällsekonomiskt lönsam investering i form av en bro till . Alla investeringskostnader som överstiger , planläggningskostnader och nödvändiga investeringar i angränsande vägnät, skall bekostas av Region . Bron är beräknad att kosta ; i praktiken innebär det troligen att regionen tvingas att bekosta flera . Allt på en statlig investering. Denna merkostnad ligger i samma storleksnivå som hela länstransportplan för perioden –2029 – det kan inte vara rimligt. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som har anförts i motionen om att skall ändra sin praxis från maximal avbetalningstid till att motsvara verklig teknisk livslängd på gjord investering, för att kunna verkställa samhällsekonomiskt lönsamma projekt.
mot · H9021165 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattevillkoren för att underlätta hemarbete och tillkännager detta för regeringen. Under pandemin har många anställda inom en lång rad branscher tagit sitt ansvar för att minska smittspridningen genom att jobba hemifrån. Det har på många sätt varit utmanande och en uppoffring. vittnar många om att det också gett fördelar för ens arbetsinsats och i vardagen. När vi ställer tillbaka samhället till mer av ett normalläge är det viktigt att säkra möjligheterna att ta med sig fördelarna och lärdomarna från pandemin. För många innebär det en insikt om att hemarbete i vissa lägen har fördelar och att det är något man vill ha möjlighet att i olika utsträckning fortsätta med. Då är det viktigt att staten inte sätter krokben genom att på olika sätt missgynna hemarbete kontra arbetsplatsförlagd arbetstid. Därför behövs en översyn av huruvida skattevillkoren och avdragsrätten kan behöva förändras för att ge möjligheter för anställda och arbetsgivare att fritt avgöra var arbetet ska utföras.
mot · H9021166 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en bred översyn kring hur kringskuret det kommunala självstyret blivit och hur det kan motverkas samt tillkännager detta för regeringen. Det kommunala självstyret är i på pappret starkt. Regeringsformens första paragraf stadgar bland annat att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Detta har som följd att när vi stiftar lag och utfärdar regeringsbeslut i det här landet har vi att förhålla oss till att vi inte ska kringskära det kommunala självstyret. I praktiken minskar dock förutsättningarna för kommunerna, deras invånare och deras valda ombud att fritt råda över hur kommunerna ska styras och utvecklas alltmer. Det kommunala självstyret kringskärs av riktlinjer, regler och förordningar som spikar ihop en allt snävare ram kring vilka beslut som är möjliga att fatta och hur man kan bedriva den verksamhet som kommunen är ålagd att utföra. Regeringsformen stadgar också att all offentlig makt utgår från folket. Det är en viktig demokratisk princip. Det här innebär dock att folket har delegerat den makten, och det är också viktigt att man har en faktisk möjlighet att påverka de beslutsfattare vi valt att delegera den till. Det låter sig självklart enklare göras gentemot en ledamot i kommunfullmäktige som man känner och bor nära, snarare än mot en mindre skara riksdagsledamöter eller europaparlamentariker som utför sitt uppdrag någon annanstans. Det är därför hög tid att vi i det här landet genomför en bred översyn av hur det kommunala självstyret har kringskurits och hur man kan stärka det där det är möjligt och säkra det för framtiden.
mot · H9021167 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya stambanor för snabbtåg och tillkännager detta för regeringen. har brist på både kapacitet och tillgänglighet på stambanor. Den sämsta punktligheten är enligt statistik mellan –följt av –. Orsaken är enligt verket bristen på kapacitet. är ett exportberoende industriland med behov av god tillgänglighet till och resten av världen. Bristen på kapacitet i det svenska järnvägsnätet försämrar inte bara möjligheterna för resenärer att välja ett miljösmart kollektivt alternativ. Det försämrar och försvårar också för företag att nå hamn med transporter av varor som ska ut på världsmarknaden. Kapacitetsbristen på stambanan är också ett allvarligt tillväxthinder för svensk industri framåt i tiden. En utbyggd ny stambana kan avlasta godstrafikstråken. Jämfört med ökade resandet med tåg med . Det regionala resandet har haft den största tillväxten. Resandet som anordnas av regionala kollektivtrafikmyndigheter har ökat stadigt. Det är positivt då det vidgar arbetsmarknadsregioner och binder samman stad och land. Utbyggnaden av nya stambanor är helt avgörande i syfte att få hela landet att leva och skapa en hållbar valfrihet åt boende utanför storstäder. prognoser visar att trenden består. Persontransporterna väntas öka . Resandet med tåg förväntas öka . Det regionala resandet väntas stå för den största ökningen. Sverigeförhandlingen hade uppdraget att förhandla med kommuner om bostadsbyggande i utbyte mot att staten bygger en ny stambana. Det resulterade i avtal om över 100 000 nya bostäder. Över 30 000 av dessa bostäder berör . Därmed skulle en snabb utbyggnad även kunna möta en annan stor utmaning som tampas med – bostadsbristen. För att uppnå största möjliga samhällsekonomiska nytta bör de nya stambanorna stå färdiga , slog Sverigeförhandlingen fast sin slutrapport. Det är först då kan förverkliga tankarna i om överflyttning av godstrafik från väg till järnväg på långa avstånd. I ett sätt att öka utbyggnadstakten och klara finansieringen – och inte tränga undan andra infrastrukturprojekt – kan bolagisering av projekteringen och genomförandet av de nya stambanorna vara ett alternativ.
mot · H9021168 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kyrkoantikvariska ersättningen bör höjas och tillkännager detta för regeringen. förvaltar genom kyrkobyggnaderna och deras kringmiljöer en betydande del av det svenska kulturarvet. Det är ofta månghundraåriga byggnader, konstverk och klenoder som vittnar om vår gemensamma historia, men också levande kulturmiljöer där vi bygger vidare på en rik tradition. När kyrkan skildes från staten bestämdes att staten skulle stötta i fråga om att värna och bevara det kulturarvet genom den kyrkoantikvariska ersättningen. Den täcker inte alla behov men är ett avgörande stöd för att genom stift och församlingar ska ha möjlighet att bevara kulturen för framtiden. Den kyrkoantikvariska ersättningen har dock inte räknats upp . Behoven minskar dock inte för att ersättningen kvarstår oförändrad. Det är därför hög tid att ersättningen höjs för att täcka både behoven och inflationsökningen.
mot · H9021169 · 2021-09-30 00:00:00 — Arbetsmarknadsinsatser som leder till jobb ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna att kombinera praktik, utbildning och arbete för den som deltar i arbetsmarknadsinsatser, och detta tillkännager för regeringen. har ett problem med utanförskap. För den som är född i , har en utbildning i bagaget och har fått in en fot på arbetsmarknaden är utsikterna ofta goda. Har man inte de förutsättningarna försämras snabbt ens chanser att hitta ett jobb, behålla ett jobb eller hitta ett nytt jobb. Arbetsmarknadsinsatserna är tänkta att vara en del av lösningen på det problemet, som ett riktat stöd till den som vill komma in på arbetsmarknaden men som av olika anledningar har haft svårt att ta sig in. Det är en vällovlig tanke och ett välbehövligt verktyg för att få fler i arbete. Men trots att tanken är att stödinsatsen ska vara formad efter den arbetssökande för att förbättra just den personens chanser att hitta ett arbete är systemet alltför stelbent. Detta hindrar arbetsmarknadsinsatserna från att fylla sin fulla potential. Det är för svårt att kombinera utbildning som höjer den enskildes kompetens med praktik som bygger kompetens eller med ett deltidsjobb som ger arbetslivserfarenhet och en fot in på arbetsmarknaden. Steget från utanförskap till arbete är inte alltid just ett steg utan flera som leder till att man tar klivet in på arbetsmarknaden fullt ut. Det behöver också arbetsmarknadsinsatserna spegla. Därför behöver politiken se över hur man enklare kan kombinera utbildning, arbete och praktik för dem som deltar i arbetsmarknadsinsatser.
mot · H902117 · 2021-09-22 00:00:00 — Hinder för fusk med assistansersättningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp riktlinjer för systematiska kontroller av assistansersättningar i syfte att hindra fusk och tillkännager detta för regeringen. Ekobrott hotar grunden för vår välfärd. Det svenska systemet bygger på ärlighet och att man bidrar till systemet i den utsträckning man kan, och vid de tillfällen man behöver stöttning och hjälp ska skyddsnätet finnas där. Kombinationen av trygghet, skyldigheter och rättigheter har tjänat oss väl. När det nu uppdagas att den svenska modellen utsätts för systematiserat fusk blir det en attack på det svenska systemet. Vi kan läsa att åklagare , med erfarenhet av kampen mot organiserad ekonomisk brottslighet, uttalar att hälften av alla assistansutbetalningar kan vara rent fusk, att kriminella dränerar våra välfärdssystem. Det är hög tid att granska systemet och komma till rätta med de kriminella handlingarna. Det har gjorts försök att förändra assistansen, vilket i stället försvårat för familjer i behov av stöd. Helt fel väg att gå. I stället krävs granskning av professionella utredare, samarbete mellan myndigheter och ett digitalt system som har inbyggd kontrollfunktion – allt för att komma till rätta med den låga risken för den som fuskar att bli upptäckt, något som kostar skattebetalarna enorma summor . En stulen skattekrona till kriminella tas från möjliga satsningar på skola och omsorg. Varje kriminell handling ska jagas och lagföras som våra system inte får vara blåögda för möjligheten till fusk, och därmed bör man arbeta förebyggande för att hindra att det är lukrativt att komma in på en brottslig bana.
mot · H9021170 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utvecklingsstrategi med syftet att värna och utveckla Vätterbygden och tillkännager detta för regeringen. Frågan om politiska insatser för att värna har länge diskuterats ur ett antal skilda perspektiv. är intressant som övningsområde för Försvarsmakten som den utgör dricksvattentäkt för hundratusentals människor och är intressant att utveckla som dricksvattentäkt för hundratusentals fler. Flera platser kring har pekats ut som intressanta för utvinning av mineraler och naturgas. Som kallvattensjö med ett långsamt vattenutbyte är den unik som hemvist för arter och populationer och sårbar för klimatförändringar. Samma klimatförändringar i kombination med pågående geologiska processer gör att områden kring sjön i högre grad kommer att vara utsatta för översvämningsrisk. gör den vackra kultur- och naturmiljön Vätterstranden attraktiv för både fritidsboende och fasta bostäder. Vätterbygden ställs inför utmaningar att hantera, hot som måste mötas och möjligheter som inte får förloras. Kort sagt, Vätterbygden är ett särskilt område där det är av stor vikt att vi som samhälle klarar av att göra goda och långsiktiga avvägningar mellan olika samhälls- och miljöintressen. När dessa utmaningar lyfts upp enskilt och hanteras, mer eller mindre väl, som enskilda utmaningar finns risken att vi inte klarar av att hantera dem tillräckligt väl. Lokalbefolkningens fortsatta oro för de negativa konsekvenserna av en eventuell gruvbrytning i är ett exempel på just det. Just det föreslagna gruvprojektet vore en ren miljökatastrof om det kom till stånd, och det kommer förhoppningsvis aldrig att få de erforderliga tillstånden. Men det finns också en risk för att andra enskilda bedömningar gör att vi inte klarar av det övergripande målet om att värna både som dricksvattentäkt, som en unik naturlig miljö och som navet i en växande och löftesrik bygd. Vi bör därför sträva efter ett mer sammanhållet arbete för att utveckla Vätterbygden och möta de risker som kommer av klimatförändringar, miljöfarlig verksamhet och översvämningsrisker samt värna vattenkvalitet och dricksvattenuttag. Det är av stor vikt att ett sådant arbete inte tar avstamp i en enskild utmaning utan i en strävan efter en hållbar utveckling. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som syftar till en gemensam utvecklingsstrategi för Vätterbygden.
mot · H9021171 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tillåta en mer jämlik fördelning av kostnaderna för kollektivt boende och tillkännager detta för regeringen. Enligt gällande regelverk får den som innehar en bostad och delar den med andra i ett kollektiv endast ta betalt för övriga boendes exklusiva boendeyta och enbart göra skatteavdrag för kostnaderna för övriga boendes exklusiva boendeyta. Att den som har hyreskontraktet, eller äger en bostadsrätt, förväntas betala mer för vardagsrum, kök och badrum än övriga boende, även när man delar lika på de delarna av boendet, äger ingen större rättvisa. lider av bostadsbrist i snart sagt hela landet. I storstadsregioner och på universitetsorter är bostadssituationen särskilt svår för unga. Vi behöver helt enkelt fler bostäder som unga kan tillgå. Ett sätt att uppnå det är att använda det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt. Att välja att bo tillsammans med andra, även när man inte kan anses ha ett gemensamt hushåll, bör vara lätt och billigt.
mot · H9021172 · 2021-09-30 00:00:00 — Daglig pulshöjande aktivitet i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för fler skolor att integrera daglig pulshöjande aktivitet i skolan och tillkännager detta för regeringen. Svenska skolelevers kunskapsresultat och hälsa är av naturliga skäl ständigt återkommande debattämnen. Vid sidan av debatten om kursplaner, betygssystem och elevhälsans funktion har effekterna av elevernas fysiska aktivitet utvärderats. I bland annat en studie från och i projekt på skolor i och Bunkeflo utanför har effekter av daglig pulshöjande aktivitet på elevernas skolresultat och hälsa utvärderats. Dessa forskningsprojekt har visat på goda effekter av pulshöjande aktivitet på elevernas studieresultat. Dessutom pekar de på positiva hälsoeffekter hos elever som ägnat sig åt daglig fysisk aktivitet jämfört med andra skolelever, bland annat minskad hyperaktivitet och ökad syreupptagningsförmåga. Det ska inte förstås som så att skolorna nödvändigtvis har utvidgat antalet timmar i idrottsämnet utan att de utöver den fysiska aktivitet som ingår i detta ämne infört tid för aktiviteter där eleverna kommer upp av maxpuls. Det är eftersträvansvärt att sprida exemplen på hur man kan integrera regelbunden pulshöjande aktivitet till fler skolor. Det är av vikt att detta i så stor utsträckning som möjligt sker utan att inverka menligt på övrig lektionstid. Med anledning av detta bör regeringen utreda hur man kan sprida modeller för att integrera daglig pulshöjande aktivitet på fler skolor. Underlag för detta hittas i Effects of a Curricular Physical Activity Intervention on Children’s School Performance, Wellness, and Brain Development från , m.fl., och Mer rörelse i skolan med Bunkeflomodellen.
mot · H9021173 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna att förbättra och utveckla järnvägsförbindelserna mellan , och och tillkännager detta för regeringen. Både Stångådals- och Tjustbanan är av stor vikt för att binda samman och men också för att knyta regionens invånare och företag till stambanan och resten av landet. Deras betydelse för och och för många kommuner är stor, och behovet av snar upprustning är betydande. För den framtida utvecklingen av främst men även med omnejd är järnvägen mellan och (Tjustbanan) betydelsefull. Banans längd är , och den har trafikerats utan eldrift . Banan är i mycket stort behov av upprustning. Restiden mellan och är och , om tågen faktiskt går. Inte sällan måste de ersättas med buss, med ökad osäkerhet och restid för pendlare. Med preciserade och delvis utredda upprustningsåtgärder kan banan förbättras och restiden kortas och , detta till en beräknad kostnadsram av . I ett längre perspektiv kan restiden förkortas till under timmen om bandelen –rätas och förnyas. Dessutom bidrar självklart upprustningsåtgärder till att tillförlitligheten och förtroendet för tåget som pendlingsalternativ förbättras. En bättre järnvägsförbindelse skulle för och även del möjliggöra arbets- och studiependling och skapa en större och mer robust arbetsmarknad och därmed möjliggöra en nödvändig regionförstoring för regionens framtida utveckling. Därtill uppnås miljöfördelar för både person- och godstrafiken. Stångådalsbanan mellan och binder på ett liknande sätt samman södra med och . Även den är i behov av upprustning om banan även ska kunna förmedla gods- och persontrafik längs ostkusten. Om inte det sker är det inte tal om att utöka mängden gods som går via järnväg istället för via vägburna transporter, utan snarare om att godstrafiken via järnväg kommer att minska i regionen.
mot · H9021174 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa läroplikt i stället för skolplikt och tillkännager detta för regeringen. Skolplikt har gällt i sedan folkskolestadgan infördes . var det en viktig reform för att säkerställa att hela befolkningen fick rätt till åtminstone en grundläggande utbildning och att barn inte kunde tas ur skolan för att sättas i arbete. finns det skäl att överväga om skolplikten kan reformeras för att säkerställa samma grundläggande mål: att barn och unga faktiskt får den utbildning de har rätt till. En övergång till ett läropliktssystem kan sägas ha två grundläggande fördelar. Den första, som är anledningen till att bland annat har läroplikt, är att lämna utrymme för att barns rätt till en utbildning kan tillgodoses på ett annat sätt än att de genomgår , under förutsättning att de genomgår kunskapsprov för avklarad läroplikt. Det är en inte oviktig frihetsreform, som dock i endast utnyttjas relativt begränsat. Den andra, och i min mening mer tungt vägande, fördelen är att det ger en möjlighet att flytta fokus från närvaro i skolan till rätten att få ta del av kunskap under utbildningen. Vi kan se att vi i har ett problem både med vikande kunskaper i centrala ämnen och med att elever inte fullföljer sin utbildning eller inte blir behöriga till högre utbildning. Dessa problem börjar inte i nionde klass eller ens i högstadiet. Det börjar alldeles för ofta med att elever halkar efter kunskapsmässigt redan under sina första år i skolan och att de därmed inte får med sig grunderna som de behöver senare under skolgången. Vi behöver flytta fokus från att man som elev ska genomgå skolan på ett givet antal år, till att man går vidare i utbildningen när man fått den kunskap man har rätt att förvänta sig. I det arbetet vore en övergång från skolplikt till läroplikt ett användbart verktyg.
mot · H9021175 · 2021-09-30 00:00:00 — Tillåt äggdonation inom en parrelation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta äggdonation inom lesbiska par och tillkännager detta för regeringen. När ett samkönat par bestående av två kvinnor vill skaffa barn i men vill att båda föräldrarna ska ha koppling till barnet är detta inte tillåtet. Vi förbjuder då paret att bli med barn genom att den ena föräldern donerar ägg för befruktning och den andra föräldern bär barnet under graviditeten, eftersom detta ses som embryodonation, något som inte är tillåtet i . är detta tillåtet på , där man inte ser det som en embryodonation då man använder ett ägg från paret och barnet kommer att ha en genetisk koppling till en av föräldrarna. Detta leder till att svenska par reser utomlands för att få hjälp att skaffa barn, något som varken höjer tryggheten för barnet eller för föräldrarna. Vi bör därför skyndsamt utreda möjligheten att, liksom , tillåta äggdonation inom en parrelation.