mot · H8024032 · 2021-04-30 00:00:00 — Men det handlar också om pengar som ska öka och stärka polisens tekniska förmåga, t.ex. genom fler bevakningskameror i offentlig miljö, fler kroppskameror och fler kameror i polisbilar. Fler kameror ökar bl.a. polisens möjlighet att dokumentera skador och annan relevant bevisning – t.ex. samtal med målsäganden – direkt på en brottsplats. Detta kan bl.a. ha betydelse i utredningar om våld i nära relation där brottsoffret inte sällan tar tillbaka sina uppgifter under förundersökningen. Till detta kommer att kommer att ha ökande kostnader kopplade till användningen av hemliga tvångsmedel såsom telefonavlyssning och hemlig dataavläsning. Verktyg som är helt avgörande i kampen mot den grova organiserade brottsligheten. Möjligheten till hemlig dataavläsning har använts i ett stort antal utredningar kopplade till grov organiserad brottslighet. Det kostar pengar. För att komma åt den grova organiserade brottsligheten krävs dock även ny mönsterbrytande lagstiftning. Som rikspolischefen har konstaterat saknar svensk polis de offensiva verktyg som behövs i form av hemliga tvångsmedel. har därför föreslagit att det bör införas en möjlighet till preventiv användning av hemliga tvångsmedel – t.ex. hemlig avlyssning eller hemlig dataavläsning – mot personer som är skäligen misstänkta för att vara aktiva i kriminella nätverk. Att det finns en mycket stor brottsbekämpande potential i att ge polisen vassare och mer moderna befogenheter för avlyssning och hemlig dataavläsning är tydligt, bl.a. efter de stora framgångar som brottsbekämpande myndigheter i hela , inklusive , har haft tack vare att fransk polis lyckats knäcka den krypterade kommunikationstjänsten Encrochat. När polisen får nya verktyg och mer resurser för att använda dessa bör också rättssäkerhetsskyddet som omgärdar de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel förstärkas. Polisens användning av hemliga tvångsmedel är underkastad granskning av (). kommer att avsätta /år för att förstärka polisens tekniska förmåga att bekämpa och klara upp brott. Polisen måste ha tillräckligt med resurser för att bedriva ett aktivt och effektivt utredningsarbete mot den organiserade brottsligheten. kommer även att utöka anslagen till SIN för att förstärka tillsynen över polisen och övriga brottsbekämpande myndigheter. 5.5 Stoppa mäns våld mot kvinnor I spåren av isolering och oro visar larmrapporter att våldet i nära relationer ökar. Bara , när denna vårmotion skrivs, har fem kvinnor mördats av närstående män. Det är en utveckling som måste tas på största allvar och behöver skyndsamt få på plats bättre skydd mot våldsutsatta kvinnor. Under pandemin har det blivit svårare att söka hjälp när utsatta, ofta kvinnor, tvingas stanna hemma med sin förövare. Kvinnojourer och hjälporganisationer runt om i har larmat om ett ökat stödbehov. Därför föreslog i budgetmotionen att anslaget till kvinnojourerna skulle öka med så att de ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap. Vi har även föreslagit att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att inför nya kontaktvägar för den som utsätts för våld. Det kan exempelvis handla om att bredda möjligheten att larma via sms i nödsituationer, eller fysiska funktioner i form av kodord som prövats i andra länder. vill även skärpa straffskalan för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning så att dagens till fängelse, höjs till respektive fängelse. Bestämmelserna tar sikte på upprepade kränkningar som begås i en nära relation. Vi vill också att fotboja används i fler fall då ett kontaktförbud meddelats. krävs att en gärningsman bryter mot ett kontaktförbud för att kontaktförbud med fotboja ska kunna meddelas. Det innebär en otrygghet för brottsutsatta kvinnor och riskerar medföra en omotiverad risk. har därför föreslagit att beslutet om huruvida kontaktförbud ska förenas med fotboja ska kunna meddelas direkt och det är bra att det förslaget nu ser ut att bli verklighet. 5.6 Hårdare straff vid sexualbrott vill ha en rättspolitik som skyddar brottsoffren. Det innebär att farliga brottslingar måste låsas in . Straffen för sexualbrott behöver därför höjas. Minimistraffet för våldtäkt bör höjas från två till fängelse och ett nytt brott, grovt sexuellt ofredande, behöver införas. Mängdrabatten i dess nuvarande form bör avskaffas så att brottslingar som begår flera brott sitter inlåsta betydligt längre. Reglerna för villkorlig frigivning bör ändras så att den som inte sköter sig inte blir släppt ur fängelset . Vi vill också utreda förvaring av särskild samhällsfarliga brottslingar, exempelvis serievåldtäktsmän. Dessutom behöver sexualbrottsutredningarna bli bättre så att fler gärningsmän fälls. vill därför se särskilda grupper som är specialiserade på sexualbrott i samtliga polisens sju regioner. 5.7 Strängare syn på ungas brottslighet Lagstiftningen är inte anpassad efter dagens verklighet där unga begår en stor andel av de mycket grova brotten. Den som fyllt ska också ta sitt straff som en vuxen. vill avskaffa ungdomsrabatten för vuxna gärningsmän och utreda en sänkt straffmyndighetsålder. bör ribban för att häkta ungdomar sänkas och särskilda ungdomshäkten bör införas. vill vidare att Kriminalvården ska ta över ansvaret för grovt kriminella unga från kommunerna och . 6 Återställ ordning och reda En större invandring än vad klarat av har lett till omfattande integrationsproblem. invandring behöver anpassas efter vår förmåga att klara integrationen. En otydlig migrationspolitik – där ett nej i praktiken inte betytt nej – tillsammans med stora brister i folkbokföringen har lett till att tappat kontrollen över vilka som vistas i landet. Följden har blivit ett växande skuggsamhälle där människor utnyttjas och välfärdssystem missbrukas. vill vidta åtgärder för att invandringen ska bli bra för och för att återställa ordning och reda i välfärdssystemen. 6.1 Invandringen ska vara bra för mål för invandringspolitiken är att invandringen ska vara bra för . ska vara ett land som tar sin del av ansvaret för att hjälpa människor på flykt i en trasig värld. Men vi måste bära det fulla ansvaret för att de människor som kommer hit blir en del av samhället. Det finns ingen anledning att de ekonomiska och sociala kostnaderna för asylinvandring ska vara större än nödvändigt. Invandringen till måste precis som alla andra politikområden ha en folklig förankring. Antalet människor som kommer till påverkar möjligheterna att lyckas med integrationen. Därför är den svenska migrationspolitiken en avgörande del av integrationspolitiken och den måste behandlas därefter. har haft en hög asylrelaterad invandring, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också ska bli en del av det svenska samhället. är integrationsproblemen uppenbara. behöver en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik – som utgår från vår integrationsförmåga. Trots den tillfälliga begränsningslagen har det svenska asylmottagandet fortsatt varit en av de högsta i EU, sett till både absoluta antal och utifrån befolkningsmängd. uppfattning är att antalet asylansökningar behöver minska från nivåer på ca 21 000–22 000, som var planeringsåtaganden innan pandemin till ca 5 000 , och därmed ligga på en liknande nivå som asylmottagandet i våra nordiska grannländer. Ett skärpt regelverk för anhöriginvandring kommer även det att leda till färre ansökningar och uppehållstillstånd på grund av anknytning. Med de förslag som har lagt fram skulle invandringen till hamna på betydligt lägre nivåer. vill införa ett volymmål för invandringen till som utgår från integrationsförmåga. Om volymmålet riskerar att överskridas kommer politiska åtgärder att behöva vidtas. Det handlar exempelvis om att anpassa de regler och förmåner som gör attraktivt som asylland till vad som gäller i andra jämförbara europeiska länder. Sådana åtgärder skulle medföra att färre personer väljer att söka sig till just . Volymmålet är avsett som ett kraftfullt styrmedel och är förenligt med internationella konventionsåtaganden och respekterar asylrätten. Ett överskridet mål kan aldrig i sig vara avslagsgrund för en enskild asylansökan. 6.1.2 Anpassning till det svenska samhället De allra flesta kan och vill bidra – men måste våga ställa krav för att öppna dörrar. Vi föreslår språkkrav både för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap. Det ska också krävas godkänt prov i samhällsorienteringen för medborgarskap. Vi vill avskaffa bidragen till etniskt definierade föreningar. Det krävs krafttag mot hedersbrott, och vi föreslår att fler hedersbrott leder till utvisning. 6.1.3 Minskat mottagande av kvotflyktingar Sedan migrationsöverenskommelsen tar emot 5 000 kvotflyktingar , genom FN:s kvotflyktingsystem. Det gör till ett av världens största mottagarländer. Det gäller både sett till befolkningens storlek och i absoluta tal. Kvotflyktingarna tillhör några av världens mest utsatta människor och ska fortsatt ge dessa människor en från förföljelse och förtryck. vill därför se en övergång till ett renodlat kvotflyktingmottagande. I väntan på att ett mer ordnat kvotflyktingssystem bör återställa nivån på kvotflyktingmottagandet till 1 900 kvotflyktingar . Nivån ska gälla till dess att volymmålet för svenskt asylmottagande är på plats och tillräckliga åtgärder vidtagits för att det ska kunna nås. bör, likt flera andra länder, ställa krav till i vilket underlag kvotflyktingarna ska väljas från. Det gäller krav på integrationsförmåga samt att i större utsträckning ta emot kvinnor och flickor. Politiken för familjeåterförening och anhöriginvandring behöver vara restriktiv. föreslår bl.a. att försörjningskravet ska höjas till att motsvara en lägsta lön vid heltidsanställning enligt kollektivavtal eller branschpraxis. Det är en skillnad på ca jämfört med . vill också införa krav på deltagande i språk- och samhällskunskapsutbildning samt aktivt arbetssökande för att en utländsk medborgare ska anses ha välgrundade utsikter för ett varaktigt uppehållstillstånd och därmed vara berättigad till familjeåterförening eller anhöriginvandring. Vi vill dessutom införa ett vistelsekrav . Vår restriktiva politik för anknytningsärenden bedöms minska antalet ansökningar samt antalet anhöriga som kommer till . 6.1.5 Ett nej ska vara ett nej återvändandepolitik syftar till att ett nej också i praktiken ska förbli ett nej. Det handlar bl.a. om utökade befogenheter till vid inre utlänningskontroller, en översyn av sekretesslagstiftningen, försvåra för personer att leva utan tillstånd i , ge kommuner och myndigheter en skyldighet att meddela och/eller om de kommer i kontakt med en person som saknar tillstånd att vistas i landet, samt införa nya tvångsåtgärder som boendeskyldighet och elektronisk övervakning. Vi vill dessutom att den föreslagna förteckningen över säkra länder ses över och att reglerna stramas upp så att arbete med uppenbart ogrundade asylansökningar blir effektivt. Vi säger dessutom nej till lättnader i gymnasielagen, möjligheten till spårbyte och andra förslag som motverkar ett effektivt återvändande. Sammantaget innebär politik att invandringen till kommer att minska och därmed kan också statens kostnader för migrationen minska. finns det ca 520 förvarsplatser fördelade på sex förvar, varav det nordligaste ligger i . tar cirka 75–av dessa platser i anspråk. Bristen på förvarsplatser leder till att människor avviker. Enligt och bedömning ligger behovet i på 1 100–1 200 platser. Brist på förvarsplatser ska inte få till följd att personer som borde tas i förvar inte gör det eller att förvarstagna personer släpps för att lämna plats till andra mer prioriterade ärenden, vilket nu förekommer. har bedömt att återvändandearbetet riskerar att bli dyrare och svårare på grund av begränsade möjligheter att använda förvar. Antalet förvarsplatser i måste bli fler och det behövs en förvarsanläggning i norra . Arbetskraftsinvandringen har varit ett värdefullt tillskott till svensk ekonomi, och högkvalificerad arbetskraftsinvandring kommer fortsatt att vara viktig för . måste fusk och kriminalitet kopplad till arbetskraftsinvandring bekämpas och den rekordhöga arbetslösheten åtgärdas. Därtill har den svenska arbetsmarknaden förändrats. har haft en hög nivå på asylinvandringen, och en stor andel av dem som har kommit har inte uppnått självförsörjning. Arbetslösheten, inte minst bland utrikes födda, kommer att vara en av riktigt stora utmaningar kommande år. Det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring ska vara tydligt inriktat på högkvalificerad arbetskraft, som alla former av missbruk motverkas. vill därför att arbetskraftsinvandring bara tillåts för arbeten med lön som ligger över den svenska medianlönen. Säsongsanställningar, exempelvis bärplockare och plantörer, ska vara undantagna från dessa inkomstregler i enlighet med gällande EU-regler. Genom ett högre lönekrav för arbetskraftsinvandring kan den arbetskraft som redan finns i bättre tas till vara för andra arbeten. Ska detta fungera i praktiken krävs bidragsreformer, dels ett bidragstak dels kvalificering in i välfärden för nyanlända. Vi vill införa ett försörjningskrav, som innefattar ett tydligt krav på bostad av viss storlek och standard, för anhöriga till arbetskraftsinvandrare Trots ny lagstiftning och praxis fortsätter kompetensutvisningarna. Regelverket måste därför ändras så en helhetsbedömning görs och mindre fel inte per automatik leder till utvisning. bör fler sanktioner än utvisning av arbetstagaren införas när arbetsgivaren har gjort fel. 6.1.7.1 Stoppa fusk och missbruk i arbetskraftsinvandringen Oseriösa aktörer som använder arbetskraftsinvandringen som ett sätt att tjäna pengar på skattebetalarna bekostnad måste stoppas. vill ta krafttag mot fusket. Nej till spårbyte: Spårbyte är en möjlighet för asylsökande som jobbar att, vid avslag på sin asylansökan, söka arbetstillstånd direkt när sökanden befinner sig i . Detta är ett undantag från huvudregeln om arbetstillstånd ska vara ordnat före inresa till . vill att möjligheten till spårbyte tas bort. Den innebär en sammanblandning av asylsystemet och systemet med arbetskraftinvandring och strider mot principen att asylprocessen ska ha ett tydligt avslut. Krav på att betala in sociala avgifter i förskott: För att minska riskerna för fusk bör ett system där det ställs krav på att betala in sociala avgifter övervägas. Det kan exempelvis utformas så att arbetsgivaren av en anställning ska betala in sociala avgifter kvartalsvis i förskott. Stopp för arbetskraftsinvandring av personliga assistenter: vad gäller personliga assistenter är i för stor utsträckning förenad med missbruk och fusk. vill därför införas ett stopp för arbetskraftsinvandring till som personlig assistans. Vid behov är vi redo att införa spärrar även mot andra yrkeskategorier. Tydlig kriminalisering av handel med arbetstillstånd som sker med falska intyg: Handel med arbetstillstånd med hjälp av falska intyg bedöms vara en inkomstkälla för organiserad brottslighet. Dagens rättspraxis innebär dock att gärningsmän som begår denna brottslighet inte kan dömas för någon form av människosmuggling. vill därför se över lagstiftningen gällande människosmuggling i syfte att kriminalisera handel med arbetstillstånd och motverka att människor far illa. Nytt brott – arbetskraftsmissbruk – och skärpta straff: vill införa ett nytt brott – arbetskraftsmissbruk – där allvaret i missbruk av systemet med arbetskraftsinvandring ska tydliggöras och straffen skärpas. bör ges möjlighet att använda biometriska data: Brottslighet med falska eller utnyttjade identiteter ökar. För att förhindra att tredjelandsmedborgare kan få fler flera identiteter i bör ges rätt att uppta, lagra och söka biometriska data avseende samtliga personer som söker uppehållstillstånd i , däribland arbetskraftsinvandrare. ska få direktåtkomst till andra myndigheters databaser: För att ska kunna förebygga, kontrollera samt utreda fusk och missbruk behöver myndigheten få direktåtkomst till , , och databaser. avser att i närtid lägga ett skarpt lagstiftningsförslag om det i . Svenska bidrag ska gå till dem som har störst behov av dem. Dessvärre har det svenska välfärdssystemet i stället i det närmaste blivit en bankomat för bedragare. har antalet anmälda bidragsbrott ökat . Risken finns att det bara är toppen av ett . Summorna som försvinner uppskattas till – . För att komma till rätta med detta vill vidta krafttag mot bidragsfusk. 6.2.1 Genomför en nationell folkräkning har allvarliga problem med grov organiserad brottslighet, omfattande utanförskap och bidragsbrott. Brister i kontrollen av folkbokföringen är en av flera faktorer som lagt grunden till att dessa problem är så pass omfattande. vill nu skapa ordning och reda genom att vidta åtgärder som gör att staten kan fastställa vilka som lever i . Antalet människor som vistas i utan tillåtelse är okänt. uppskattar att omkring 200 000 personer är skrivna på felaktiga adresser i landet. Men exakt hur omfattande problemen är vet ingen. En folkbokföring som staten inte har kontroll över kommer till en stor kostnad för skattebetalarna och försvårar arbetet med att hjälpa de som behöver samhällets stöd allra mest. Fusket med folkbokföringsuppgifter är också en avgörande faktor i den organiserade brottslighetens verksamhet. Genom att ange falska folkbokföringsuppgifter kan kriminella dölja sin identitet. När staten inte vet vem som bor var blir det enklare för brottslingar att gömma sig undan rättvisan och på så sätt fortsätta sin destruktiva verksamhet. Kriminella använder falska adresser för att tillskansa sig bidrag och välfärdsförmåner som man egentligen inte har rätt till. Bristerna i folkbokföring har varit kända . En nationell folkräkning är en viktig åtgärd för att slå vakt om samhällskontraktet och upprätta ett tryggare . Följande moment bör vara utgångspunkter igenomförandet av folkräkningen: bör ansvara för genomförandet av folkräkningen och samarbeta med kommunerna och relevanta myndigheter i genomförandet, såsom () och . Genomförandet kan ske med olika tillvägagångssätt. I de flesta fall bör personer kunna verifiera sin folkbokföring digitalt, eller exempelvis genom fysiskt formulär och brev. Det är angeläget att myndigheterna säkerställer att informationen till de som är folkbokförda i , om att och hur folkräkningen ska genomföras, är tydlig och lättillgänglig. , kommuner och övriga berörda myndigheter bör arbeta enligt riskprincipen. Det skulle innebära att fysiska besök görs på adresser och i områden som utmärker sig, där det finns misstanke om felaktig folkbokföring exempelvis där ovanligt många finns folkbokförda eller där omsättningen av folkbokföring är stor. Det bör ses över hur regelverk och tillämpning bör förändras och hur berörda myndigheter effektivt kan säkerställa att de som ej verifierats i folkräkningen inte fortsatt får ta del av de bidrag och andra välfärdsförmåner som kopplas till folkbokföringen. De som ej verifierats i folkräkningen bör gå miste om de bidrag som följer med folkbokföringen. föreslår att det inrättas en bidragsbrottsenhet på – och ansvaret för att åtala bidragsbrott flyttas till ekobrottsmyndigheten. Det finns inte med i regeringens proposition Ett starkare skydd för välfärdssystemen. Dessutom vill vi att underrättelseskyldigheten vid misstanke om bidragsbrott vidgas till fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer. ska också ha möjlighet att underrätta andra myndigheter vid misstanke om brott. Vi anser också att bidragsbrottslagen ska omfatta den statliga lönegarantin samt de stödsystem som kommit på plats efter coronakrisen. Tillsammans med förslag som gör det mer lönsamt att arbeta genom sänkt skatt på lägre inkomster gör dessa reformer att fler kommer att lämna bidragsberoende för jobb. 6.2.3 Reformera folkbildningen för att stävja fusk Folkbildningen behöver genomlysas och reformeras. Regeringen har kraftigt ökat anslagen till folkbildningen. Vi anser det nu vara rimligt att minska detta stöd. måste fusk och bedrägerier som framkommit inom studieförbunden upp. Initierade forskare menar att fusket kan röra sig om miljardbelopp. Regeringen behöver tillsätta en extern granskning och revision av återupprätta legitimiteten och förtroendet. 7 Valuta för skattepengarna medborgare ska i alla lägen kunna veta att deras skattepengar används på ett effektivt sätt och prioriteras till de områden där resurserna gör mest nytta. Att ge valuta för skattepengarna handlar både om att det offentliga ska leva upp till de förväntningar vi har rätt att ställa, men också att utgifterna – och i förlängningen skatterna – inte blir för höga. 7.1 Sänkt skatt på pension Den som ett helt arbetsliv varit med och byggt måste känna att det lönat sig – att pensionen räcker till. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för en högre pension än att sysselsättningen och att antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna bygger på hur ekonomin utvecklas. Det finns ett stort värde i att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop. Det är bra att det finns en politisk överenskommelse om att förstärka grundskyddet i pensionssystemet, men mer måste göras för att stärka pensionärernas ekonomi. Sänkt skatt på pension är en viktig del i detta. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer vill sänka skatten för alla pensionärer i samma omfattning som vi sänker skatten på arbetsinkomster. 7.2 Sjukvård att lita på En förutsättning för ett legitimt och fungerande samhällskontrakt är att alla som betalar in skatt också får valuta för sina inbetalade skattepengar – i form av en fungerande välfärd, som man kan känna sig trygg med oavsett var i landet man bor. Sjukvård ska ges i rätt tid, på rätt plats och hålla hög kvalitet. Alla har rätt till likvärdig vård, oavsett var i landet man bor. Patienten och patientsäkerheten ska sättas främst. Kontinuiteten i kontakter mellan patient och vårdens medarbetare måste bli bättre. Hälso- och sjukvården behöver en mångfald av utförare som kan bidra till att stärka kvalitet och utveckling av olika vårdverksamheter. Alla ska kunna välja vård utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Den svenska hälso- och sjukvårdens brister och svagheter handlar framför allt om långa vårdköer och väntetider, bristande tillgänglighet och brist på vårdplatser. Det finns också brister i samordningen och kontinuiteten i vården. 7.2.1 Korta köerna till sjukvården Svensk hälso- och sjukvård ställde snabbt om för att möta det ökande behovet av intensivvårdsplatser i samband med coronapandemin. har den vård som inte varit akut fått stå tillbaka. Det innebär att de långa vårdköer som fanns redan innan pandemin nu vuxit sig ännu längre. Det drabbar människor som behöver allt ifrån behandling mot cancer eller diabetes till dem som behöver byta ut sin höftled. har längre väntetider än de flesta jämförbara länder, enligt en undersökning från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Andelen som fick vård inom vårdgarantins ramar har också minskat under nuvarande regering, från 2019. Det krävs ett fortsatt metodiskt arbete med att förbättra tillgängligheten och korta köerna. vill vidareutveckla kömiljarderna och vårdgarantin. Det handlar bl.a. om att rikta reformen mot de områden där köerna är som längst. En stor andel av kömiljarderna ska användas till den somatiska slutenvården och omfatta bl.a. första besök och operationer inom specialistvården. En andra del av kömiljarderna ska riktas direkt till barn- och ungdomspsykiatrin. Den förstärkta vårdgarantin som ger barn och unga med psykisk ohälsa rätt till vård och stöd ska säkerställas. Vi vill också inkludera den första linjens psykiatri för barn och unga så att lättare psykiatriska diagnoser kan hanteras där och frigöra resurser för barn med exempelvis svår ångest, självmordstankar eller allvarliga ätstörningar.