mot · H8024035 · 2021-04-30 00:00:00 — Därutöver ska företag som har aktiva subventionerade anställningar inte tillåtas att säga upp dessa för att anställa andra med högre subventionsgrad. För den nya gruppen som får 1 arbetsgivaravgift redan vid 6 månaders arbetslöshet införs ett maxtak på utbetald lön som uppgår till , vilket därmed omfattar bl.a. de tio yrkesgrupper som har lägst medianlön. Taket införs för att stödet ska bli mer träffsäkert. Dubbelt jobbskatteavdrag – jobbstimulans vid återgång till arbete Svårigheterna för människor att gå från bidrag och arbetslöshet till arbete och egenförsörjning är påtaglig. Långtidsarbetslösheten ökar kraftigt och många kommuner har sett hög tillväxt i mottagandet av försörjningsstöd. För de som helt eller delvis går på bidrag är också marginaleffekterna höga, vilket gör att det lönar sig dåligt att gå från bidrag och ersättningar till arbete. Enligt är de grupper som står längst från arbetsmarknaden personer med förgymnasial utbildning, utrikes födda, äldre och funktionsnedsatta. Långtidsarbetslöshet ger påtagligt större kostnader än annan arbetslöshet för både samhället och den enskilde. Dessutom är socialförsäkringssystemet utformat på ett sätt som gör att drivkrafterna att ta ett arbete försvagas. Därför finns det skäl att ge en extra ekonomisk stimulans för att få fler att ta ett jobb. har föreslagit dubbla jobbskatteavdrag för dessa grupper, för att ge extra incitament att ta ett jobb. För långtidsarbetslösa har föreslagit en modell med dubbelt jobbskatteavdrag i dubbelt så många månader som personen varit arbetslös. Antalet månader med dubbelt jobbskatteavdrag kan dock högst bli 24, oavsett tidigare arbetslöshet. Avdraget gäller vid alla inkomster , och trappas av linjärt vid inkomster . Vid en genomsnittlig lön på innebär det ett jobbskatteavdrag på ca . Till följd av att inkomstskatteförändringar enligt lag endast kan ske per nytt kalenderår, och stimulansen som ett dubbelt jobbskatteavdrag innebär behöver införas omgående, föreslår vi en tillfällig jobbstimulans som bygger på samma modell som ett dubbelt jobbskatteavdrag: föreslår en jobbstimulans som ger ett inkomstbidrag likt ett dubbelt jobbskatteavdrag, . Stimulansen fungerar som ett inkomstbidrag när en långtidsarbetslös tar ett arbete, och minskar marginaleffekterna av att gå från försörjningsstöd. Den som tar ett deltidsarbete och får i inkomst, får ca i jobbstimulans. Vid i månadsinkomst erhålls den maximala stimulansen på i mån. Inkomster högre än det får ingen högre jobbstimulans. Stimulansen ges i som längst 24 månader. Vår bedömning är också att kombinationen av en stimulans motsvarande dubbelt jobbskatteavdrag, tillsammans med ökade subventioner i nystartsjobben kan få god effekt då både utbud och efterfrågan stärks. Omkring 27 900 långtidsarbetslösa förväntas motta jobbstimulansen när de går från bidrag och ersättningar till arbete. Förslaget beräknas kosta 2021 för att sedan öka till ca 1–1,de kommande två åren. Det lönar sig att arbeta med jobbstimulansen I tabellen framgår effekten på disponibel inkomst för en ensamstående förälder som har två barn på halvtid och som inte arbetar. I försörjningsstöd får personen ut och vid ett arbete på i mån ökar bara den disponibla inkomsten med ca . Med jobbstimulansen får personen i stället ut mer. Till följd av företagens ekonomiska problem, tillsammans med omställningsbehovet i pandemins spår, prioriteras i huvudsak de mest kritiska funktionerna i många företag. Då finns det sällan tid eller pengar för att ta in personer som behöver lära sig jobbet. ges inget handledarstöd till företag som anställer via nystartsjobb, till skillnad från exempelvis extratjänster. är det mycket viktigt att få igång dessa subventionerade anställningar. Samma sak gäller för arbetspraktik. Arbetspraktiken innebär att den arbetssökande provar på att arbeta på en arbetsplats för att få yrkesorientering, yrkespraktik, arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka sin yrkeskompetens. Åtgärden har lyfts fram av både Arbetsförmedlingen och som viktig för att få tillbaka människor i arbete. Men arbetspraktik kräver handledare och företagen får ingen ersättning för detta. Detsamma gäller för nystartsjobben. För att tillfälligt underlätta denna typ av arbetsmarknadsåtgärder anser att det bör införas ett tillfälligt handledarstöd för anställningar som tecknas under . Stödet ska ges . Handledarstödet är per handledare och månad. avsätter , vilket motsvarar stöd till ca 2 000 handledare. Stödet ska främst gå till personer som är i särskilt behov av detta. Stöd till arbetsintegrerande sociala företag Arbetsintegrerande sociala företag (ASF) tar emot personer som har svårt att integrera sig på arbetsmarknaden. Det övergripande ändamålet är att genom arbete och delaktighet integrera människor i samhälle och arbetsliv. Nyanlända, personer med viss nedsatt arbetsförmåga eller lättare funktionsnedsättningar är vanliga målgrupper. uppskattades det finnas omkring 3 000 sociala företag i . Behovet av arbetstillfällen och stöd har ökat, och därför krävs ett särskilt stöd för ASF, så att de kan expandera verksamheten. vill utöka stödet till ASF genom att fortsätta lägga medel på verksamhetsbidrag till handledare och verksamhetsledare, säkra och utöka de platser som finns på dessa företag och för de nya som startas upp. Av de som arbetar i företagen har utländsk bakgrund, vilket är högre jämfört med hela arbetsmarknaden. Andelen med förgymnasial utbildningsnivå är större bland personer med utländsk bakgrund, jämfört för de med svensk bakgrund. menar att ASF bör stödjas och byggas ut. Behovet av åtgärder för de med långtidsarbetslöshet eller låg utbildningsnivå ökar och många nyanlända skulle kunna få en start på arbetsmarknaden via en ASF. föreslår därför ett utökat verksamhetsbidrag till handledare och verksamhetsledare med . Stödet bör betalas ut med och handledare, vilket innebär stöd till 5 000 handledare. Stödet betalas ut till de som utökar verksamheten och sänker därför trösklarna för att anställa en till och därmed bereda plats för fler jobb för målgruppen. Svensk sjukvårdspersonal behöver återhämtning efter pandemins början fortsätter larmrapporterna från sjukvårdspersonalen att komma in. Det handlar om sjukvårdsanställda som gör mycket långa pass med extremt kort vila däremellan för återhämtning. Arbetssituationen skapar otillräcklighet, oro och ångest. För att inte tala om ren utmattning. Det handlar nu om en period som detta har pågått och det finns risk att personal säger upp sig för att få ledigt. Slitet har varit omänskligt. Och har det vanliga livets glädjeämnen fått stå tillbaka. Gamla föräldrar som man inte kan träffa, inställda aktiviteter med barnen, närståendes födelsedagar som fått firas på avstånd eller inte alls. Det är lätt att skriva ”håll i och håll ut” på Facebook. Men för vårdens kämpar är det inte en slogan, det är hård vardag . Frågan är hur länge till de klarar att hålla ut. Deras insatser så här långt har varit heroiska, men alla människor behöver vila och alla människors ork har en gräns. Den hemska sanningen är att vi inte vet hur länge pandemin varar, men vi vet att vårdpersonalen inte kan pressas så här hårt hur länge som helst. Redan nu är många vårdanställda sjukskrivna, redan nu säger personal upp sig i ren desperation. finns det en kategori i samhället som både har rätt kompetens och erfarenhet men som av olika skäl arbetar med annat. Enligt har 13 200 sjuksköterskor lämnat yrket och ur denna grupp bör det gå att rekrytera temporär personal. Där finns potential att tillfälligt rekrytera tillbaka personal till sjukvården. Ersätt arbetsgivare som lånar ut medicinskt utbildad personal Uppmana och be personer med medicinsk utbildning men som arbetar utanför sjukvården att återvända och arbeta inom vården. Företag vars personal temporärt lämnar dem för att arbeta inom vården ska få ersättning från staten och arbetstagare som temporärt gör en insats ska tjäna mer pengar. Ge i uppdrag att tillsammans med regionerna administrera anmälningar och matcha med där behoven är som störst. (Omförflyttningar av personal inom vården kan innebära att mindre kritisk vård behöver personal. Det skulle kunna mötas av det här förslaget också.) Den arbetsgivare som lånar ut personal blir ersatt av staten för av den minskade arbetstiden. Kravet är att den anställde arbetar på en vårdinrättning minst heltid. Arbetstagaren erhåller av lönen från det gamla arbetet. Det blir alltså möjligt för personer att tjäna upp till 1,5 inkomster. Den första betalas av staten. Den andra av den arbetsgivare man temporärt arbetar hos inom sjukvården. Kravet är att arbetstagaren är medicinskt utbildad och att den arbetsgivare man temporärt går till är en vårdgivare. Reglerna ska gälla till åtminstone för att skapa utrymme för att ordinarie personal ska kunna vara lediga. En del av de medarbetare som kan komma tillbaka till sjukvården har befunnit sig utanför yrket . Utbildningsbehovet måste bedömas från fall till fall av vårdgivaren. Det kan handla om personer som inte har något sådant utbildningsbehov till upp till ett utbildningsbehov . För att underlätta för så många som möjligt att kunna hjälpa till i vården avsätts för att ska kunna anordna utbildningar på lämpliga platser i landet. Syftet med utbildningarna är att repetera kunskaper så att startsträckan för den som går in i vården temporärt ska bli så kort som möjligt. ska dessa personer får samma lön som man erhåller som temporärt anställd av vårdgivarna. För detta ändamål avsätts till regionerna. Under pandemin har ett antal vårdanställda tvingats till extrema ansträngningar både mentalt och fysiskt. Man har tvingats arbeta orimligt länge med extremt korta avbrott vilket i sig är mycket slitsamt. Därutöver är det en stor påfrestning att vara borta från anhöriga på det här viset . Alla medarbetare som under pandemin arbetat under extrema förhållanden ska erbjudas en månads sammanhållen ledighet. Ledigheten blir möjlig om det föregående förslaget om ersättningar till arbetsgivare som lånar ut personal kan genomföras och fungera. Det finns många personalkategorier som slitit hårt . Vilka medarbetare som kan komma ifråga måste ytterst avgöras av arbetsgivarna som vet vad som skett på arbetsplatsen. Antag att av de 13 200 sjuksköterskor som inte arbetar i vården och deras arbetsgivare ställer upp i genomsnitt. Det skulle innebära att ca 21 100 arbetsmånader i sjukvården uppstår, vilket skulle göra det möjligt att ge 21 100 vårdanställda en månads ledighet. Om de icke vårdanställda sköterskorna som går in i vården har en genomsnittlig inkomst på blir kostnaden för staten . Om de sjukvårdsanställda som får ledigt likaledes har en genomsnittlig inkomst på blir kostnaden för ledigheten . Sammantaget skulle det kosta 2,3 till att både hyra in 5 280 vårdanställda samt ge en månads ledighet till 21 100 vårdanställda. Vad kostar sjukskrivningar? Enligt en överslagsberäkning gjord med hjälp av underlag på hemsida kostar 100 procents sjukskrivning för arbetsgivaren och för . Lönen uppgår i beräkningen till . I denna siffra har inte kostnad för vikarie räknats in. Om vikarier antas vara dyrare än den ordinarie personalen pga ökad handledning och att inhyrd personal är dyrare för att den är tillgänglig motsvarar kostnaden för de två ovanstående förslagen ungefär 13 000 sjukskrivna . Hur mår efter krisen? Åtgärder för att mota en ohälsoskuld Pandemin har inneburit att ohälsoskulden i har vuxit. Vårdköerna har blivit dramatiskt längre, vilket innebär risk för att åkommor blir än värre patienten väntar på vård. Dessutom har pandemin i sig orsakat stress och oro hos många – över ekonomin, hälsan och framtiden. Restriktioner har ofta inneburit social isolering, och färre möjligheter till fysisk aktivitet som är viktigt både för den fysiska och psykiska hälsan. Inte minst för många äldre och för barn och unga har situationen varit mycket ansträngande. Det finns även en oro, utifrån erfarenhet i tidigare kriser, för att den psykiska ohälsan och självmordsstatistiken ska öka när krisen väl är över. har konstaterat att ”(h)ela samhällens mentala hälsa och välbefinnande har påverkats allvarligt av krisen. Det är av största vikt att frågan hanteras med hög prioritet.” IFAU har i en forskningsöversikt konstaterat att ”pandemin påverkar många barn och unga negativt. Särskilt drabbade är barn och unga från redan utsatta miljöer, med svag socioekonomisk bakgrund och svagare socialt skyddsnät.” har sett en markant ökning i antalet samtal från barn som handlar om ångest, nedstämdhet, familjekonflikter och fysiskt och psykiskt våld. Generation har gjort en undersökning där 1 av 5 barn svarar att de rört sig mindre under pandemin och nästan 1 av 3 svarar att de har haft mer skärmtid under pandemin. Vi vet också att många, inte minst äldre över 85, var ensamma före pandemin, med stora konsekvenser. För dem har tillvaron i många fall nu blivit värre, och många ytterligare har kommit att drabbas av ensamhet i samband med besöksförbud på äldreboenden och uppmaningarna till självisolering för personer . har i en rapport kring äldres hälsa under pandemin konstaterat att ”(o)ro och ångest har ökat inte minst bland dem som har en psykiatrisk diagnos”. Nya siffror från SCB visar också att ofrivillig ensamhet är ett stort problem som drabbar många – och den högsta andelen ensamma fanns bland arbetslösa personer. Var femte arbetslös kände sig ensam för det mesta eller , och var tionde kände sig ensam . Bland dem som hade arbete var motsvarande andelar och . När arbetslösheten nu skjuter i höjden så växer problemet. Under krisen har fokus av nödvändighet varit här och för att klara av akuta problem, exempelvis inom vården. Men menar att det är dags att vi, som vi fortsatt hanterar pandemin, lyfter blicken och förbereder inte bara för en kickstart av ekonomin, utan även för att människors hälsa och välbefinnande ska stärkas. För att göra det behövs förebyggande åtgärder på flera nivåer – samhället behöver dimensionera upp sin kapacitet för att hjälpa människor på fötter igen, både vad gäller fysiska och psykiska behov. Alla verksamheter – kommuner, regioner, civilsamhället – behöver nu göra sitt för att hjälpa de som mår dåligt här och , men också för att förebygga en kraschlandning efter krisen. föreslår därför ett antal åtgärder. Hälsa och aktivering för barn och unga Stärkt elevhälsa: Vi vill införa en elevhälsogaranti som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan . Vi vill också att behovet av samtal om fysisk aktivitet för barn och unga kartläggs. rekommenderar att hälso- och sjukvården ökar antalet rådgivande samtal till unga som är otillräckligt fysiskt aktiva. föreslår att får i uppdrag att ta nästa steg, där de uppdrar åt elevhälsan att analysera de lokala behoven och att ge förslag på vilka åtgärder som bör sättas in, där samtal med barn och föräldrar kan utgöra en del. Vi avsätter för en stärkt elevhälsa. Inför fritidskort till alla barn mellan årskurs 2 och 9, laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet, samt . Stödets storlek varierar mellan 500–per barn och år, utifrån hushållets ekonomi. Vi avsätter för ändamålet. Ökat nationellt stöd till barnrättsverksamheter som t.ex. Deras stödlinjer är nödvändiga för att fånga barns oro och för att ta reda på vad som behövs. Vi avsätter i ett riktat stöd. Gemenskap och aktivering för äldre Inför äldresamtal i alla kommuner. Samtalet kan guida till gemenskapsmöjligheter inom civilsamhället, och ger en kontakt till kommunen. Äldresamtalen ger också en möjlighet att upptäcka medicinska behov – så att allvarligare hälsotillstånd kan undvikas. Vi avsätter för dessa samtal. Förläng och utöka satsning på att motverka äldres ensamhet, som regeringen väljer att avsluta . Medlen går till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering, inklusive ringlinjer och samtalsstöd riktat till äldre. Många äldre har varit isolerade under pandemin och därmed inte kunnat vara lika fysiskt aktiva som annars. I samverkan med idrottsrörelsen och de nationella pensionärsorganisationerna vill vi därför satsa på Äldrelyftet – vilket kan förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och sammanhang. Vårdreformer och stärkt civilsamhälle Utöver de stöd som riktas särskilt till barn och unga och till äldre, vill tillgänggöra vården för alla, och stärka civilsamhällets organisationer som utgör en viktig del i att mota ohälsa. Förstärk arbetet med fast läkarkontakt i primärvården En fast läkarkontakt i primärvården möjliggör rätt vård till rätt person, eftersom läkaren tidigt kan göra bedömning kring vilken vård patienten behöver och hantera remisser och sammanhållen vård utefter detta. Det minskar risken för att fel vård ges, och ”onödiga” vårdbesök eller behandlingar sätts in. Dessutom gör det att vägen in till vården blir tydlig för patienten. Detta gäller även vid psykisk ohälsa, då primärvården oftast är vägen in till hälso- och sjukvården även där. Det finns också en hög grad av samsjuklighet mellan fysiska och psykiska besvär, vilket gör att primärvården är bäst lämpad att hantera dessa patienter i ett första skede. I primärvården görs en första bedömning, ges stöd till egenvård och, om så bedöms behövas, behandlande insatser – antingen på primärvårdsnivå eller via remiss till annan del av hälso- och sjukvården. Trots att rätten till fast läkarkontakt har funnits , är det bara en av fyra patienter som har en fast läkarkontakt , och regionernas arbete med detta varierar. Vi vill därför införa ett prestationsbaserat bidrag till de regioner som förbättrar eller redan uppnår en god nivå vad gäller att förse patienter som vill med en fast läkarkontakt. Arbetet ska följas upp av inom ramen för deras arbete med uppföljning av omställningen till en mer nära vård, enligt deras eget förslag. Stödet bör uppgå till , och . Fortbildning om psykiska vårdbehov i primärvården vill även införa en ny fortbildningsinsats kring psykiska vårdbehov i primärvården. Primärvården har ett brett uppdrag vad gäller både somatiska och psykiatriska vårdbehov. har dock förtydligat, på initiativ av , att hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser ska inkluderas i primärvårdens uppdrag. Utredningen och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa har föreslagit ett ytterligare förtydligande genom att psykiska vårdbehov skrivs in som del av primärvårdens grunduppdrag i hälso- och sjukvårdslagen. I samma utredning konstateras att ”många professioner är, i olika grad, involverade i primärvårdens arbete med psykisk ohälsa. Primärvården med sitt breda uppdrag är den vårdnivå som har bäst förutsättningar att med ett holistiskt synsätt vara första vårdnivå för människors såväl fysiska som psykiska vårdbehov. För att kunna göra detta på ett ändamålsenligt sätt krävs dock en viss grundläggande kunskap om psykisk ohälsa och bemötande hos alla som arbetar inom primärvården.” Utredningen gör bedömningen att det finns behov av kompetenshöjning brett hos primärvårdens personal med anledning av detta. Vi avsätter därför , i syfte att regionerna ska analysera behovet av och genomföra utbildningsinsatser för primärvårdspersonal om psykiska vårdbehov. Skriv ut gemenskap på recept För många kommer gemenskapen naturligt när man längtat efter att umgås och äntligen får det. Men för andra har en lång tids isolering inneburit att man tappat kontakt med omvärlden och har svårare att hitta tillbaka till gemenskap. Social aktivitet bör kunna skrivas ut på recept inom sjukvården – något som testats med framgång i . Samarbete med civilsamhällets organisationer blir här viktigt. Liknande åtgärder finns gällande t.ex. fysisk aktivitet på recept (FaR). Krisstöd anpassade efter civilsamhället Det är avgörande med ett aktivt och starkt civilsamhälle efter krisen. Regeringen har inte prioriterat det breda svenska civilsamhället – ideella hjälporganisationer, kyrkor och samfund, scouter och friluftsliv, genom krisen. I stället har de fokuserat på vissa sektorer som kultur och idrott, medan andra fått ett mycket litet eller inget stöd. Exempelvis har stiftelser inriktade på socialt arbete blivit utan krisstöd. har drivit krav om en civilsamhällesakut och ökat stöd till det breda civilsamhället, och lyckades få att kräva detta av regeringen. Men regeringen har ännu inte fullt ut svarat upp mot detta, det måste nu ske. Civilsamhällets stödlinjer har fått bära en tung börda under pandemin, med ett ökat tryck av människor som söker hjälp för sitt psykiska lidande. skjuter därför till medel för att förstärka stödlinjer såsom Jourhavande medmänniska, Jourhavande präst, och Minds självmordslinje. Vi avsätter 2021 och 2022 i ett riktat stöd för detta ändamål. Inför en nationell vårdförmedling De allt längre vårdköerna drabbar patienter hårt, både de med fysiska och psykiska besvär, och risken är att de blir allt sjukare ju längre de väntar på vård. vill därför att patienter ska ges rätt att söka vård där ledig kapacitet finns. Vi föreslår att en nationell vårdförmedling inrättas för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat olagligt . Staten sänder ut förfrågan om ledig kapacitet och en sammanställning över tillgänglig vård upprättas. Den som väntat på operation eller på specialistvård ges möjlighet att använda denna kapacitet. Den vård som ges genom nationella vårdförmedlingen finansieras av hemregionen. Vi tillför även 1 miljard 2021 och 2 miljarder för att finansiera systemet samt ge ekonomiska incitament att beta av vårdskulden. Säkerställ att utbetalade medel kommer till användning Regionerna och kommunerna har fått stora generella statsbidrag som betalats ut för att ökade vård-, omsorgs- och andra behov som uppstått med anledning av coronapandemin ska kunna hanteras. I flera regioner och kommuner har medlen inte använts i sin helhet under det år de betalats ut, varför det i flera fall har uppstått stora överskott , vilket också förväntas bli fallet . anser att det är angeläget att dessa medel kommer till användning i verksamheten. Det finns möjlighet för kommuner att, enligt balanskravet i kommunallagen, under synnerliga skäl inte behöva reglera ett underskott . Hanteringen av pandemin kan anses vara ett sådant synnerligt skäl, och kommunerna och regionerna kan själva besluta att det ska betraktas som sådant. För att kommuner ska kunna använda överskottet bör de alltså budgetera för underskott kommande år. Vi anser att dessa underskott, som säkerställer att överskott kommer till användning, till del bör finansiera ovan reformer. behöver effektivare brottsutredningar. , 2011, var medelgenomströmningen för ett ärende som lämnades till åklagare . Därefter vände det skarpt uppåt och har den siffran legat omkring , alltså högre än i början av förra decenniet. Detta sammanfaller med en period där brottslighetens allvar enligt ett så kallat brottsskadeindex skjutit i höjden och fler brott anmäls. Enskilda brottsutredningar kan kräva stora resurser på grund av omfattande och komplicerat material. Detta gäller inte minst utredningar i gängmiljö, där vittnen ofta saknas och det råder en tystnadskultur bland de inblandade. Inte sällan krävs det omfattande bearbetning av tekniskt material för att hitta bevis. Även internetrelaterad brottslighet ökar och omfattar allt mer material. Det gäller inte minst sexualbrott på internet. I ett aktuellt fall i satt en hel avdelning med utredare och koncentrerade sig på två fall, medan omkring 200 fall låg öppna. Sammanlagt ligger omkring 135 000 ärenden öppna hos polisen. Detta är förvisso en avsevärd minskning jämfört med de två tidigare åren, men det finns skäl att anta att coronapandemin haft en tillfällig positiv inverkan på polisens resursfördelning.