mot · H8023805 · 2021-01-13 00:00:00 — Om ska behålla sin konkurrenskraft internationellt kan inte våra egna klimatmål i alltför hög utsträckning avvika från övriga västvärlden. kan därmed inte ställa sig bakom regeringens här uppgivna klimatmål. Regeringen aviserar i propositionen anslagsökningar för Formas inom ramen för ett nationellt forskningsprogram om klimatet, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. saknar en satsning på framtida kärnkraft som en miljösäker och stabil kraftkälla. Att inte satsa på den kanske säkraste och mest stabila kraftkällan, som dessutom har minimala utsläpp av koldioxid, är inget annat än nonchalant och oansvarigt. Vi vill se en kraftfull satsning på forskning av fjärde generationens kärnkraft tillsammans med regeringens övriga satsningar (som därmed minskar sina anslag i motsvarande grad). Regeringen har i proposition 2016/17:50 angett ett kvantitativt mål för andelen nyrekryterade professorer. anser att inga sådana kvantitativa mål över huvud taget ska anges inom högskoleväsendet. Anställningar, anslag och uppdrag ska ovillkorligen ske på strängt meritokratiska grunder. SOU 2019:6 föreslår att tidigare beslutade principer för rekryteringsmålen gällande professorer ska upphöra. Vi ansluter oss till detta förslag. Liksom den offentliga utredningen 2019:50 påpekar, kan det finnas strukturella orsaker till könsmässig snedfördelning. Strängt kvantitativa mål för könsbalans kan dölja dessa strukturella orsaker. Finns det strukturella orsaker till könsmässig obalans ska högskolor såväl som regering arbeta aktivt för att undanröja dessa hinder. Till skillnad från SOU 2019:50 påpekar vi dock att könsmässig obalans inom vissa nivåer eller inom vissa ämnen inte nödvändigtvis behöver innebära att något strukturellt hinder förekommer. Det kan bero på att olika kön har lite skilda intressen. Det ligger inte på regering, högskoleledningar eller politiker att styra över svenska folkets intresse för skilda ämnen eller karriärer. Regeringen aviserar i propositionen ett anslag till på för konstnärlig forskning. har slagit samman anslagen till de konstnärliga högskolorna och anser att detta anslag bör räcka för konstnärlig forskning. Vi anser därmed inte att något extra anslag genom är nödvändigt och att anslaget bör avslås. Regeringen välkomnar den nationella kartläggningen av forskares utsatthet som , universitetslärare och forskare samt Nationella sekretariatet för genusforskning ska genomföra. Så gör självklart även . Naturligtvis ska varken forskare eller universitetslärare bli utsatta för hot eller bli trakasserade på annat vis. Forskare ska utan rädsla kunna redovisa både forskningsresultat och annat. Att presenterade forskningsresultat möter kritik ingår dock i uppgiften. All forskning ska kunna kritiseras på ett konstruktivt sätt. I själva verket ska det fria ordet värnas på ett bredare sätt inom hela akademin. Ingen forskare eller lärare ska känna sig hindrad att uttrycka sina forskningsresultat, sin kunskap eller sina åsikter genom mer eller mindre explicita hot. Västerländsk forskning och vetenskap bygger, alltsedan upplysningstiden och till , på att forskningsresultat likväl som vetenskapliga teorier fritt ska bemötas och kunna kritiseras. I detta borde regeringen ta ett större ansvar och själv initiera en nationell kartläggning. Regeringen aviserar en höjning av anslaget till isbrytaren och forskningsfartyget genom budgetramar för att bl.a. täcka ökade kostnader för drivmedel och teknikutveckling. Detta är ett välkommet bidrag till den viktiga verksamhet som bedriver. anser att en ny isbrytare i Odenklass bör byggas, samt att regeringen skyndsamt bör börja projektera för detta bygge. bör renoveras och göras om till ett rent forskningsfartyg, eftersom är det enda forskningsfartyg i världen som kan utföra ett flertal forskningsuppgifter i polarområdena. Utredningen 2019:6 framhöll behovet av en ökad samordning mellan de statliga forskningsfinansiärerna. Vi vill att regeringen snabbutreder vilka vinster/fördelar och vilka nackdelar det skulle finnas med att slå ihop alla eller vissa av forsknings- och innovationsråden , Formas, Forte samt . Överväger fördelarna med en sammanslagning (vilket är troligt) ska regeringen agera i enlighet med detta. I propositionen pekar regeringen på samverkansprogrammen som verktyg för att möta samhällsutmaningar genom innovativa lösningar. Dessvärre har dessa program kritiserats, och har pekat på att det förekommer brister i effektivitet och att det finns otydligheter i uppdragen till myndigheter på området. har även noterat att det saknas ett systematiskt arbete för att prioritera och följa upp insatser. Vidare att regeringen bör överväga en utvärdering av genomförda samverkansprogram och att regeringen inför framtida innovationssatsningar bör säkerställa att uppdrag ges med tidsramar som ger utrymme för förberedelser och planering. Därutöver har ett flertal rapporter påpekat brister i diverse offentliga stöd till näringslivet. Bland annat har Tillväxtanalys belyst brister på området genom att kritisera det stora antalet myndigheter som är involverade i administrationen. Vid en särskild granskning av två av stödprogram kunde man inte säkerställa några positiva effekter av stöden. En publicerad rapport från (Effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet RiR 2020:30) påvisade även att det återfinns allvarliga brister i effektutvärderingen av näringspolitiken – däribland innovationsstöd. Skattemedel ska brukas varsamt, och om det inte går att mäta om delar av politiken ger önskad effekt eller om det är ställt helt bortom rimliga tvivel att den inte ger önskad effekt bör man antingen strukturera om delar av den eller avsluta densamma. Det är därför angeläget att regeringen ser över innovationspolitiken genom att bl.a. göra en översyn av samverkansprogrammen och säkerställa systematiska utvärderingar av dessa. Samt att de framgent verkar för tillförlitliga effektutvärderingar för att möjliggöra en ordentlig granskning av existerande innovationsstöd. Per (SD)