mot · H9023199 · 2021-10-04 00:00:00 — Klimatarbetet måste vara långsiktigt och innehålla tydliga målsättningar så att industrin klarar en omställning även i tider av lågkonjunktur eller ökad global konkurrens. Myndigheter och institutioner bör se över hur klimat kan prioriteras i tillståndsprocessen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Industri och energi Industrins klimatomställning måste ske parallellt med klimatomställningen av energisystemet. Elektrifiering av industriprocesser ökar energibehovet som även andra samhällssektorer såsom transporter elektrifieras. Därför behöver energisystemet anpassas för att motsvara de nya behoven som de fossila energikällorna avvecklas och energiförsörjningen blir helt förnybar. För är en hållbar energiförsörjning ett offentligt ansvar, och vi vill se fortsatta satsningar på utbyggnaden av förnybar energi i hela landet. Med en kombination av energi med miljöhänsyn producerad vattenkraft, vindkraft, solkraft och -värme och hållbar bioenergi har den svenska industrin goda förutsättningar för klimatomställning. Biogasproduktionen har inte byggts ut till sin fulla potential även om det finns stora möjligheter till synergier mellan jord- och skogsbruk, industri och lokalsamhällen. Vätgas från förnybara källor bör bli en viktig del av energisystemet. Den kan användas både i olika industriprocesser och som ett sätt att lagra energi och säkra energitillgången när produktionen av förnybar energi är lägre än behovet. 6.2 Utbyggnad av vindkraft Vindkraften har störst potential för snabb utbyggnad av förnybar energi. Tekniken är välprövad och moderna vindkraftverk är effektiva. Teknikutvecklingen går i snabb takt och det är fullt möjligt med en kraftig utbyggnad utan att kompromissa med miljö och djurliv. Landbaserad vindkraft är lönsam utan subventioner, men den havsbaserade vindkraften är fortfarande dyr att bygga. För att underlätta utbyggnaden bör anslutningsavgifterna till havsbaserad vindkraft slopas. Regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill underlätta för utbyggnaden av vindkraft även genom regeländringar. Vi ser det kommunala vetot där kommuner har rätt att stoppa vindkraftsprojekt som ett stort hinder som ofta leder till orimliga situationer. Därför vill vi avskaffa det kommunala vetot. Regeringen bör återkomma med förslag på hur möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Även Försvarsmaktens vetorätt är ett stort hinder för utbyggnaden av vindkraft, särskilt till havs. Därför bör även den ses över. Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av havsbaserad vindkraft på lång sikt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Biogas har med rätt styrmedel stor potential för att skapa lokala kretslopp och synergier med industrier i hela landet. Den kan produceras från gödsel, avloppsslam, matrester och restprodukter från jord- och skogsbruk och ersätta naturgas i industriprocesser. vill se fortsatt satsning och rätt styrmedel för produktion av biogas. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för ökad produktion av biogas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Förnybar vätgas kommer att bli en viktig del av industrins energiomställning. Den kan användas både i olika industriella processer i stället för fossila energikällor och som energilager. Produktionen av förnybar energi är väderberoende. Därför behöver man kombinera vattenkraft, vindkraft och energilagring för att få till en bra effektbalans. Förnybar el kan lagras i vätgas och användas i bränsleceller när elproduktionen är lägre än behovet. vill att utbyggnaden av vätgasproduktion sker på ett sätt som är bra för hela samhället och att det offentliga tar ansvar för systemperspektivet. Vätgasinvesteringarna ska stimuleras där de behövs mest och inte endast där marknaden ser största möjligheter för vinstmaximering. Vi utvecklar vår syn på vätgas vidare i vår motion Förnybar vätgas (2021/V22:451). Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. Tillgången till förnybar el är en förutsättning för industrins utveckling i hela landet. För är det väsentligt att elnätet är ägt av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den tekniska energiomställningen av energisystemet, med exempelvis småskalig energiproduktion, förändrar ägande- och produktionsstrukturerna så att framtidens energikonsumenter är framtidens energiproducenter. Därför behöver nätet som länkar dem samman ägas av det offentliga och inte begränsas av privata ägarintressen. Avregleringarna har inte gjort den svenska elmarknaden bättre, utan tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. finns ett stort problem med flaskhalsar i överföringen av elen till företagen via elnäten. som är ansvariga för stamnäten behöver får rätt direktiv och resurser för att bygga ut stamnäten så att elförsörjningen till industrin kan säkras. Regeringen bör uppdra åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vidare måste tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner snabbas på. tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är två av de stora problemen med svenska elnät . Det behövs gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät och det behövs ett tydligt uttalat mål om att tillståndsprocesserna måste gå snabbare. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För är det självklart att använda statliga bolag för att uppnå samhällspolitiska mål. , som är ett av de absolut största energibolagen och statligt ägt, bör på alla sätt gå i bräschen för omställningen till förnyelsebart. Man gör ett större jobb med att producera förnyelsebar energi, men med sin unika position måste man göra mer. bör vara formulerade så att de bidrar till målen för den svenska energipolitiken, bl.a. för att producera el för industrins behov. Vi vill även sänka avkastningskrav för att ge bolaget mer investeringsutrymme. vill se ett bra samspel mellan statliga, kommunala och privata bolag i energisystemet. Regeringen bör ge i uppdrag att bygga mer förnybar energi. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med förslag på hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta investeringar i svensk vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vi har presenterat våra övriga förslag för omställning av energisystemet i vår motion Omställning till förnybar energi (2020/21:388). 7 Ett hållbart skogsbruk för en stark skogsindustri med hög förädlingsgrad landareal består av produktiv skogsmark. av den produktiva delen av skogsmarken är påverkad av skogsbruk. Skogen förser oss med en rad ekosystemtjänster som vatten- och luftrening och produktion av råvaror. En rik biologisk mångfald ger större motståndskraft mot klimatförändringar. Skogsmarken binder stora mängder kol och påverkar vattenbalansen och har därmed betydelse för både det lokala och det globala klimatet. Skog, virke och papper är en av viktigaste exportnäringar där av skogsnäringens produkter går på export. Den ger viktiga jobb i hela landet, har stor potential för utökad förädling i områden nära råvaran och har därför en stor roll för landsbygdens utveckling. anser att våra natur- och energitillgångar i högre utsträckning borde komma landsbygden till del. Biomassa från skogen har stor betydelse för vår energiförsörjning och kan även bidra till att ersätta produkter som är beroende av fossila energikällor för sin framställning. Skogen och andra naturområden spelar också en allt viktigare roll för turismen. De stora skogsarealerna ger oss ett specifikt ansvar och ska vara ledande i utvecklingen av hur vi hållbart brukar våra skogstillgångar. Skogsindustrin gör många forskningsinsatser och möjliggör att står i den tekniska utvecklingens framkant. menar att det är bra och att det nu behövs mer för att ta ytterligare kliv. Regeringen bör återkomma till med hur man från statligt håll kan bidra till att skogsindustrin tillsammans med forskningsvärlden ges möjligheter till omställning och hållbarhet för att skapa högst samhällsnytta. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Liksom gruvindustrin är skogsindustrin platsbunden och spelar därför en särskilt betydande roll ur ett regionalt perspektiv, inte minst för landsbygdens utveckling. Skogsnäringen sysselsätter omkring 115 000 människor. Dessutom genererar skogs- och träindustrin sysselsättning i branscher som levererar varor eller tjänster till den skogsbaserade industrin. De goda förutsättningarna för ökad vidareförädling ger stor potential för ytterligare arbetstillfällen. vill se en skogsindustri som tar till vara på hela trädet, där alla rest- och spillprodukter kommer till användning. Den avverkning som görs ska användas så klokt som möjligt. anser att staten ska bedriva aktivt förvaltarskap över sina skogsområden. Det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål. All statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. föreslår därför en sänkning av avkastningskrav, detta skulle göra att skogsbruk skulle kunna bedrivas mer hållbart med ett lägre totalt avverkningstempo. För mer information läs budgetmotion (2021/22:V700) och vår följdmotion på regeringens skrivelse 140: redogörelse för företag med statligt ägande. 8 Import och export är ett exportland och den samlade varu- och tjänsteexportens uppgår till . Stora delar av detta kommer från svensk industri där transportmedel är vår vanligaste exportvara. Vi har goda förutsättningar att öka både exporten i sig och andelen produkter som ligger högre upp i förädlingskedjan. För att bibehålla svensk konkurrenskraft menar vi dock att det är nödvändigt med ökade insatser för att gynna svensk export, inte minst för små och medelstora företag. Långsiktiga och tydliga regelverk underlättar för företag att våga ta steget till exportmarknaden. Vår export hänger också ihop med vad vi importerar. För att vi ska kunna exportera produkter behöver vi ofta köpa in varor från utlandet. Det är vanligt att delar och komponenter köps utomlands för att en vara ska kunna produceras i . Import är också ett sätt för oss att få tag på varor som vi inte kan ta fram själva (t.ex. olja) eller som blir för dyra för oss att producera. Exempelvis bilar, elektronikprodukter och kläder som köps i importeras från utländska fabriker. bör inte bygga sin export på pressade priser, den bör snarare bygga på att det vi exporterar håller kvalitet och är det senaste inom teknik och utveckling. fyller en viktig roll i världen genom att exportera en lång rad industriprodukter som är samhällsekonomiskt viktiga och producerade med relativt begränsad miljöpåverkan. Det finns också en stor potential i att öka exporten av hållbara produkter. Om vi ger utrymme till nya innovationer och alternativ att utvecklas kommer snart koldioxidfritt järn och stål kunna bli viktiga pelare i vår export. Den omställning vill se kommer att behöva genomföras på ett sätt som inte leder till utflyttning av produktionen. För är varken demokrati eller mänskliga rättigheter förhandlingsbara. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna ska gälla oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks eller inskränks. exportfrämjande verksamhet i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business , och ska i högre grad kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. För mer information, läs vår motion En aktiv handelspolitik (2021/22:V321). 9 Forskning och utveckling behöver ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar snarare än vårt konsumtionsdriv. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatfrågan och den växande befolkningen både utgör utmaningar och möjligheter. Forskning och utveckling måste ske i nära relation med industrin. Sådana satsningar bör prioriteras från statligt håll. Kvinnors innovation är ett ofta eftersatt område, det behövs såväl en jämställd forskningspolitik som en jämställd innovationspolitik. Många av de bidrag som finns för innovation och försöksstudier visar på en viss snedfördelning och många berörda kvinnor upplever svårigheter. Enligt rapporten Med kall eller varm hand? (2015:18) ser man hur kvinnor nås i mindre utsträckning av bifallande beslut till lån och hur utdelningen per beslut är lägre än mäns utdelning. Tyvärr har det inte skett förändringar på området och regeringen bör prioritera jämställdhetsarbetet i relation till statliga finansiärer och kreditgivare för att leda vägen, där man bör rikta fokus kring bemötande och hantering av ärenden rörande kvinnors innovation. Men också se över hur bidragen fördelas. Regeringen bör utreda införandet av ett mål om att av samtliga statligt finansierade forsknings- och innovationsbidrag ska högst hälften gå till män. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, återvinning och lägre resursförbrukning allt viktigare. Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa mer innovationsfrämjande och kretsloppsanpassade arbetssätt. Inom mineralområdet t.ex. så finns det behov av att forska mer kring återvinning av gruvavfall. För att utöka möjligheten för en återvinningsbransch inom mineralsektorn så krävs det fler incitament från samhället. Ett av incitamenten är att rikta mer resurser till den typen av forskning. får återvinningsindustrin ungefär en fjärdedel av forskningsmedlen som gruvindustrin får. Utöver forskningsdelen så behöver regeringen skala upp arbetet med att undanröja de hinder som finns för att företag ska kunna gå från tillämpad forskning till produktion och på så sätt stärka möjligheterna för en återvinningsbransch. Regeringen bör återkomma till om hur man från statligt håll kan omfördela forskningsstöd för att stötta återvinningsindustrin. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Många viktiga innovationer kommer från små företag, ändå är det ofta stora företag som får stöd att tillämpa sin forskning i de statliga labben. Små företag har varken tiden, resurser eller kapaciteten och behöver stöd i detta. Regeringen bör återkomma till med en plan för att utöka testanläggningar för små företag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att stärka innovationskraften behöver småföretags, startups och uppfinnares patent säkerhetsställas. Patenträttegångar är väldigt dyra, vilket gör att få vågar ta risken. Bland annat har Europeiska kommissionen och () studerat dessa frågor. Sammanfattningsvis har de kommit fram till att reglerna för rättegångar är en grundpelare i ett patentsystem, att kostnadsfördelning har en fundamental betydelse, att tidsutdräkten till det rättsliga utslaget har stor betydelse samt att data för jämförelse mellan olika system saknas. I tar dessutom rättegångarna jämfört med liknande rättegångar i andra delar av världen. Dessutom föreslår att patentlagstiftningen bör ses över i andra avseenden, såsom tekniköverföring som gynnar klimatomställningen eller för att bredda livsviktig läkemedelsproduktion vid pandemier. Se vår motion En aktiv handelspolitik (2021/22:V321). Regeringen bör utreda hur patenträttigheterna kan ses över, bl.a. med avseende på hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att vi demokratiskt ska kunna styra samhällsutvecklingen. Det finns flera områden som är intressanta för att bilda nya statliga företag eller öka det statliga ägandet, t.ex. för att säkra att nödvändiga investeringar kommer till stånd. Vi vill som exempel utreda en statlig grön investeringsbank. Infrastruktur, bostadsbyggande och energiområdet är andra områden där det kan vara intressant att se över om vi genom ett ökat gemensamt ägande kan utveckla och driva på utvecklingen. Staten ska vara en aktiv ägare till sina bolag, som t.ex. , och , och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, driva på miljö- och klimatarbetet och skapa sysselsättning. Ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas men regeringen måste också ta ansvar för att de direktiv och riktlinjer som redan finns följs. Regeringens val att sälja tyska brunkolsverksamhet visar vilka ödesdigra konsekvenser ett passivt förhållningssätt till de statliga bolagen kan medföra. Klimatförändringarna som följer av utsläppen av koldioxid m.m. är vår tids största utmaning. Omställningen är helt nödvändig och den måste tas på allvar här och – klimatet kan inte vänta. I det är basindustrin en viktig nyckel. Ungefär en tredjedel av energin i används för produktion inom industrin. Det är främst ett fåtal energiintensiva branscher som står för den större andelen av industrins energianvändning – bl.a. massa- och papperstillverkning, järn- och stålindustri samt kemisk industri. vill att ska vara världsledande i flera av de viktigaste omställningsprocesserna. Vi verkar för att den tekniska kunskap världen behöver för sin utveckling så långt som möjligt ska kunna användas fritt. För mer information läs vår motion En aktiv handelspolitik (2021/22:V321). Vi vill se en satsning på utbyggnaden av förnybara energikällor. Klimatomställningen måste omfatta även den tunga industrin men omställningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till utflyttning av produktionen. Omställningen måste också ske så att smutsig energi inte ersätts med annan smutsig energi. För att omställningen ska kunna genomföras så att exporten av hållbara produkter växer, kan staten initialt behöva ta en del av kostnaderna eller bidra med ekonomiska stimulanser och forskning för att gynna omställningen. För många privata aktörer är investeringar i miljö- och energiteknik allt för kapitalkrävande och riskabelt. Därtill är det privata riskkapitalet inriktat på snabb avkastning, vilket ofta inte är möjligt inom miljötekniken där tidshorisonten är lång. har också det privata riskkapitalet flytt miljötekniksektorn i . Det finns således behov av marknadskompletterande finansiering från staten i detta segment. Genom att staten investerar mer och tar mer ansvar för finansieringen så skapas förutsättningar till stabilitet även under kris. Det innebär också att vi investerar för framtiden. 10 Arbetsmiljö och kompetensförsörjning Nya samhällsutmaningar kräver att industrin är beredd att ompröva gamla metoder. En omställning kommer att kräva en ökad produktion inom vissa delar av industrin och en utfasning eller anpassning av andra. Nya behov, effektivisering och mer avancerade tillverkningsprocesser kommer i sin tur ställa krav på en ökad kompetensförsörjning. En av de största utmaningarna för industrin är bristen på arbetskraft med lämpliga kvalifikationer. Att det finns ett tillförlitligt tillflöde av kompetens och tillgång till relevant utbildning på olika nivåer är centralt för industrins möjlighet att utvecklas i . Vi vill se investeringar inom t.ex. infrastruktur, bostadsbyggande och energitillförsel för att ställa om . Nya behov av gröna jobb kommer att uppstå och ny kompetens kommer att efterfrågas. I och med den pågående strukturomvandlingen samt i och med den nödvändiga klimatomställningen där behoven ökar av mer avancerad produktion, krävs allt mer omfattande och mer kvalificerade utbildningar. Utbildningskraven inom industrin har höjts till att bli allt längre. De framtida personal- och kompetensbehoven för industrin är stora och det kommer antagligen att vara nödvändigt att öka andelen unga med gymnasieutbildning som väljer industrin, men också att locka äldre att vidareutbilda eller omskola sig. Ett flexibelt utbildningssystem där människor har möjlighet att byta bana eller gå vidare är därför en viktig tillgång för svensk industri. Högskolor och universitet bör få ett tydligare uppdrag att erbjuda olika anpassningsbara typer av utbildningslösningar, exempelvis distansutbildningar. För vidare information läs vår motion om högskolepolitik. Kompetensförsörjningen till industrin måste tryggas även på landsbygden. En levande industri på landsbygden förutsätter ett fungerande samhällsliv för människor som bor och arbetar där. Tillgången till handel och en god samhällsservice inom rimliga avstånd är en nyckel. Se även vår motion En förbättrad landsbygdspolitik (2021/22:V322). Ciczie Weidby (V)