mot · H9022597 · 2021-10-04 00:00:00 — 9Bankernas roll och tillgångsbaserade böter 15Ordning och reda på arbetsmarknaden 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om en kriminalisering av skatteflykt och medhjälp till skatteflykt som innebär att dessa handlingar får kännbara påföljder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva på för att den offentliga land-för-land-rapporteringen ska gälla i samtliga länder där företagen har verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva på för att alla multinationella företag vars omsättning överstiger ska omfattas av den offentliga land-för-land-rapporteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för arbetet i EU bör driva på för att reformera hela processen med framtagandet av den svarta listan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för arbetet i EU bör verka för att definitionen av vad som är skadlig skattepolitik ändras så att den inkluderar mycket låga bolagsskattesatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att rapporteringsplikten ska gälla även för inhemska skattearrangemang och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett liknande system som i med tillgångsbaserade böter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att få verka som bank i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om registrering av stiftelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för att etablera liknande ramverk för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt inom FN som finns för arbetet mot klimatförändringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på en exitbeskattning för fysiska personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. Frågan om skatteflykt och skatteundandragande har fått stor uppmärksamhet. I fokus för debatten har varit insikten om hur lite skatt många stora (och vinstrika) multinationella företag betalar genom att utnyttja skillnader i olika länders skattelagstiftning. Internationellt har frågan fått tyngd genom projekt om ”Base Erosion and Profit Shifting” (BEPS). Projektet har bl.a. resulterat i att över 135 länder har skrivit under ett åtgärdsprogram bestående av 15 punkter mot skatteflykt och skatteundandragande. Frågan har också löpande fått förnyad aktualitet genom en lång rad avslöjanden i form av Papers, LuxLeaks, SwissLeaks. Avslöjandena har visat höginkomsttagare som gömmer pengar, bolag som planerar bort sin skatt och revisionsbyråer och banker som hjälper till. Skatteflykt är ett stort samhällsproblem. Det undandrar samhället stora resurser och skadar en fri och rättvis konkurrens. Det ökar också ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på andra grupper med lägre inkomster. Det är också allvarligt eftersom det minskar tilliten, sammanhållningen och förtroendet för vårt samhälle och våra myndigheter. I jämförelse med flera andra länder har dessutom en fördelaktig skattelagstiftning för bolag och förmögna. är ett av få länder som vare sig har förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till fastighetens värde. Därtill har bolagsskattesatsen sänkts i flera steg och beskattningen av delägare i fåmansbolag gjorts mer förmånlig. Detta ger sammantaget en orimlig situation. 4 Ett globalt problem 4.1 Storleken på skatteundandragandet Flera studier har gjorts för att försöka uppskatta de globala effekterna av de aggressiva skatteuppläggen. I en uppmärksammad studie av IMF redovisas beräkningar av skattebortfallet till följd av de multinationella bolagens skatteupplägg över nationsgränserna med olika skatteparadis (profit shifting). [2] Studien kommer fram till ett skattebortfall på för och för utvecklingsländerna. I procent av BNP är dock skattebortfallet större för utvecklingsländerna, skattebortfallet för dessa beräknas till av BNP, jämfört för . offentliggjorde data på aggregerad nivå avseende s.k. land-för-land-rapportering. Land-för-land-rapportering är en redovisningsstandard som innebär att multinationella företag ska rapportera inkomster och kostnader i vart och ett av de länder de är verksamma i, i stället för att bara redovisa sammanlagda siffror. Offentliggörandet av dessa siffror möjliggör mer exakta beräkningar av inkomstöverföringar och skattebortfall i olika länder. På basis av dessa siffror har uppdaterad sina beräkningar. beräknar att skattebortfallet till följd av missbruk och olika arrangemang beträffande företagsskatterna (corporate tax abuse) uppgår till miljarder och att skattebortfallet som kan hänföras till privat skatteflykt i utlandet (private offshore tax evasion), ofta i skatteparadis, uppgår till miljarder . [3] Det sammantagna skattebortfallet beräknas alltså till miljarder . De ovan angivna beräkningarna avser endast direkta effekter av skatteundandragandet. Till detta ska läggas det indirekta skattebortfallet som ofta uppstår när regeringar försöker motverka skatteflykten genom att införa mer förmånlig skattelagstiftning för företagen. Det är dessa processer som brukar kallas för ett ”race to the bottom”. Utredare vid IMF har beräknat att de indirekta effekterna vad gäller företagens bolagsskatter är minst så stora som de direkta effekterna. [4] Översätter man de beräkningarna till siffror landar det totala skattebortfallet vad gäller bolagsskatterna på hela miljarder . beräknar att tre fjärdedelar av skattebortfallet går förlorat till skatteparadis som har en effektiv bolagsskatt som understiger , främst , , , , , , , och . Inkomsterna från bolagsskatten i dessa länder uppgår endast till miljarder. bedömer att för varje skattekrona (dollar) som dessa länder erhåller från bolagsskatten går drygt 4 skattekronor (dollar) förlorade globalt sett. har skapat ett ”Corporate Tax Heaven Index” över länders utformning av bolagsskatterna. Indexet består av två delar, dels en komponent som mäter i vilken utsträckning som lagstiftningen möjliggör skatteflykt, dels en komponent som tar fasta på i vilken utsträckning som landet i fråga används för skatteflykt. I tabellen nedan visas topp 15 över de länder som har de högsta värdena, dvs. de länder med sämst lagstiftning för att motverka skatteundandragande vad gäller bolagsskatterna. Tabell 1 Corporate Tax Heaven Index 2019 ranking Källa: (2020), ”of Tax 2020”. Som framgår av tabellen ligger högt på listan, och med på listan finns också flera tidigare brittiska områden. , tillsammans med forna och nuvarande brittiska jurisdiktioner i andra områden, benämns i detta sammanhang för ”The UK spider´s web”. Med som bas fungerar dessa som ett nätverk som underlättar skatteflykt och skatteundandragande. beräknar att detta nätverk står för av det globala skattebortfallet till följd av överföringar av bolagsvinster. , med sin låga bolagsskatt och generösa avdragstidsmöjligheter, kommer på en föga smickrande 29:e plats. 4.3 Privat skatteflykt utomlands har också skapat ett ”Financial Secrecy Index”. Som namnet antyder tar indexet fasta på i vilken utsträckning ländernas lagstiftning på området är transparent. Indexet är uppbyggt enligt samma modell som deras ”Corporate Tax Heaven Index”, dvs. det består av två komponenter där den ena komponenten mäter själva lagstiftningen och där den andra komponenten mäter i vilken utsträckning som lagstiftningen utnyttjas för att komma undan skatt. Exempel på lagstiftning som påverkar rankingen är om länder tillåter anonyma skalbolag. Ett annat exempel är graden av banksekretess. I tabellen nedan visas topp 15 över de länder som har de högsta värdena, dvs. länderna med sämst lagstiftning vad gäller transparens avseende främst privatpersoners finansiella placeringar. Tabell 2 Financial Secrecy Index 2020 ranking Källa: (2020), ”of Tax 2020”. Flera länder som låg högt i Corporate Tax Heaven Index ligger även högt i detta index. Det som sticker ut är att flera stora som , och hamnar högt upp. beräknar att sammantaget står för av det privata ”utländska” skattebortfallet (private offshore tax evasion). Den svenska lagstiftningen på området förefaller vara förhållandevis transparent; hamnar på plats 64 i denna ranking. 4.4 Det svenska skatteundandragandet beräknar att går miste om ,1 miljarder i skatteintäkter till följd av missbruk avseende företagsskatterna. De bedömer att den svenska lagstiftningen på företagsskatteområdet leder till ett skattebortfall på hela ,9 miljarder för andra länder, jmf dåliga ranking i ”Corporate Tax Heaven Index”. Vad gäller den andra kategorin, ”Offshore tax evasion”, beräknar det svenska skattebortfallet till ,55 miljarder. Vidare bedömer de att orsakar förlorade skatteinkomster för andra länder på miljoner, vilket alltså är klart lägre än på företagsskatteområdet. Det är ju också konsistent med vår bättre ranking i ”Financial Secrecy Index”. Omräknat till svenska kronor beräknar alltså att sammantaget går miste om ca i skatteinkomster (för de två kategorier de undersöker) samt att orsaker ett skattebortfall på ca för andra länder. Även har försökt att bedöma storleken på skattebortfallet p.g.a. skatteflykt m.m. använder termen ”skattefelet”, som definieras som skillnaden mellan de faktiska och de teoretiskt riktiga skattebeloppen. menar att skattefelet kan delas in i tre delar. För det första det som är kontrollerbart med tillgängliga metoder. För det andra det skattefel som inte hittas av de kontrollmetoder som används, men som skulle kunna hittas om andra metoder valdes eller fanns tillgängliga, samt för det tredje, dolt skattefel. Det sistnämnda är sådant skattefel som svårligen kan hittas vid kontroller. Det handlar framför allt om verksamheter och transaktioner som inte lämnar några eller otydliga spår efter sig. [8] anger att dess arbete med att bedöma det totala skattefelet är under uppbyggnad. I tabellen nedan visas beräkningar av skattefelet i , fördelat på de olika skatteslagen. Bedömningarna avser i huvudsak det kontrollerbara skattefelet och är uttryckts som det genomsnittliga årliga skattebortfallet. Tabell 3 Skattefelet i , årligt, mdkr Skatt på inkomst av tjänst och näringsverksamhet Källa: årsredovisning 2020. beräknar alltså att går miste om till följd av skatteflykt och aggressiva skatteupplägg. Bedömningen är också förmodligen i underkant, då beräkningen främst avser det kontrollerbara skattefelet. Skattebortfallet motsvarar t.ex. totala lönekostnader för 49 000 läkare. I tabellen nedan visas vad man mer kan använda till. Tabell 4 Vad får man för pengarna (44 miljarder) Antal heltidsanställda, totala lönekostnader Det finns ingen allmänt vedertagen definition av skatteflykt. En definition att hålla sig till är dock den som nämns i propositionen till den svenska skatteflyktslagen. Där anges att skatteflykt är när skattesubjektet ”[…] visserligen på ett formellt fullt giltigt sätt utnyttjar skattereglerna men där skatteförmåner uppkommer som framstår som inte avsedda”. [9] På detta sätt avgränsas skatteflykt mot skattebrott genom att uppläggen och transaktionerna på ett formellt plan inte är olagliga, men ändå strider mot syftet med lagstiftningen. Enligt 2 § i skatteflyktslagen ska den tillämpas när nedanstående fyra kriterier alla är uppfyllda. Rättshandlingen ska ingå i ett förfarande som medför en väsentlig skatteförmån för den skattskyldige. Den skattskyldige ska direkt eller indirekt ha medverkat i rättshandlingen eller rättshandlingarna. Skatteförmånen ska kunna antas ha utgjort det övervägande skälet för förfarandet. Ett fastställande av underlag för beskattning på grundval av förfarandet skulle strida mot lagstiftningens syfte, som det framgår av skattebestämmelsernas allmänna utformning och de bestämmelser som är direkt tillämpliga eller har kringgåtts genom förfarandet. Konsekvensen av att lagen tillämpas blir som huvudregel att beskattningsunderlaget ska fastställas som om rättshandlingen aldrig företagits. Meningen är således inte att åstadkomma ett hårdare beskattningsresultat än det som skulle ha följt av ett normalt handlande, varför ett beslut i enlighet med lagen inte kan betecknas som en påföljd i bemärkelsen bestraffning. [11] anser att detta är orimligt och en viktig förklaring till varför det förefaller vara så svårt att komma åt skatteflykt. Regeringen bör återkomma till med förslag om en kriminalisering av skatteflykt och medhjälp till skatteflykt och som innebär att dessa handlingar får kännbara påföljder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. tog 2015 fram en handlingsplan för att bekämpa urholkning av skattebaser och överföring av vinster (BEPS). I detta arbete har en global standard för utbyte av land-för-land-rapporter tagits fram. Konkret innebär detta att land-för-land-rapporter ska kunna utbytas mellan skattemyndigheter i de länder som anslutit sig till samarbetet. presenterade ett åtgärdspaket mot skatteflykt (Package). Enligt förslaget ska stora multinationella företag lämna land-för-land-rapporter till skattemyndigheterna. I detta förslag finns det inte något krav på att informationen ska offentliggöras. presenterade kommissionen ett kompletterande förslag, KOM (2016) 198, om land-för-land-rapportering. Den stora, och positiva förändringen, är att direktivet innehåller krav på öppen land-för-land-rapportering. Öppen land-för-land-rapportering är centralt för att öka transparensen och på så sätt bidra till att företagens vinster beskattas där de skapats. Inte minst är öppenhet viktig i utvecklingsländerna, där ökad transparens är viktigt i kampen mot korruption. Efter många turer enades till slut medlemsländerna om ett förslag om öppen land-för-land-rapportering. Förslaget har dessvärre två stora brister. För det första omfattas endast multinationella företag som har en årlig omsättning som överstiger . Detta innebär att 85–av de multinationella företagen inte omfattas av regelverket. [12] För det andra ska företagen endast offentliggöra sin verksamhet i EU-länderna samt om de har någon verksamhet i länder som är upptagna på EU:s svarta eller gråa lista. Detta innebär att verksamheter i många av de länder som mest utnyttjas för skatteflykt inte behöver offentliggöras – jmf nedan avsnitt om EU:s svarta lista. Regeringen bör inom EU driva på för att den offentliga land-för-land-rapporteringen ska gälla i samtliga länder där företagen har verksamhet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör också inom EU driva på för att alla multinationella företag vars omsättning överstiger ska omfattas av den offentliga land-för-land-rapporteringen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 EU:s svarta lista EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner, EU:s "svarta lista", redovisades första gången . Förteckningen listar länder utanför EU som uppmuntrar otillbörliga skattemetoder som urholkar medlemsländernas bolagsskatteintäkter. Europeiska kommissionen anger att förteckningen är ett gemensamt verktyg för medlemsstaterna när det gäller att hantera externa risker för skattemissbruk och illojal skattekonkurrens. Därtill har EU också en ”grå lista” med länder som anses ha tagit på sig att uppfylla kriterierna inom en fastställd tidsfrist. Vid den senaste redovisningen fanns följande 12 länder/områden på den ”svarta listan”: , , , , , , , , , , och . [13] EU:s svarta lista har fått stark kritik från grupper som arbetar mot internationell skatteflykt. Kritiken handlar om att den missar många av de största länderna som bidrar mest till den internationella skatteflykten. I tabellen nedan listas de 15 länder som orsakar mest ”Corporate Tax Abuse”, dvs. skattebortfall via bolagsskatterna. Noterbart är att inget av topp 15-länderna återfinns på EU:s svarta lista. Tabell 5 Topp 15 länder som möjliggör Corporate Tax Abuse Orsakat skattebortfall $ Miljarder Källa: (2020), ”of Tax 2020”. EU har tre kriterier som länderna ska uppfylla för att inte hamna på den svarta (eller gråa) listan: (i) Öppenhet. Länder ska delta i det internationella och automatiska utbytet av information, (ii) Rättvis beskattning. Som bl.a. innebär att länder inte ska ha strukturer och arrangemang i syfte att locka till sig utländska vinster som inte är ett resultat av ekonomisk aktivitet i landet, och (iii) Genomförande av anti-BEPS åtgärder. Länder ska genomföra minimistandarder avseende åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande. Det mest centrala är det andra kriteriet om ”rättvis beskattning”. I en kritisk granskning av svarta listan lyfter upp framför allt två brister i hur kriteriet används och tolkas. [14] Vid utformningen av kriterierna för den svarta listan finns inte nollskatter eller mycket låga bolagsskatter med som ett eget kriterium, utan är med endast som en ”indikator”. påpekar också att när EU ska bedöma huruvida ett skattearrangemang är skadligt eller orättvist så utgår de från en gammal definition . Denna definition fokuserar mest på att ett lands skattepolitik inte får gynna utländskt kapital i förhållande till inhemska företag. Detta krav kan då skatteparadisen möta genom att sänka skatten till noll, eller nära noll, för alla företag, såväl utländska som inhemska. Skattepolitiken kan därmed påstås vara icke-diskriminerande, men bidrar till ett ”race to the bottom” i skattepolitiken. Inom ramen för arbetet inom EU bör regeringen driva på för att reformera hela processen med framtagandet av den svarta listan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I detta arbete bör definitionen av vad som är skadlig skattepolitik ändras så att den inkluderar mycket låga bolagsskattesatser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör också, i likhet med vad som är fallet i en rad andra länder, tillsätta en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Inom ramen för arbete mot skattebaserosion och vinstflyttning (BEPS) föreslogs regler om obligatorisk informationsskyldighet för rådgivare och i vissa fall användare (berörd skattebetalare) om vissa typer av skatteupplägg. Rekommendationerna återfinns i en av slutrapporter, Mandatory Disclosure Rules, Action 12 – 2015 Final Report. [15] Syftet med reglerna är att ge skattemyndigheter tidig information om potentiellt aggressiva skatteupplägg och vilka som marknadsför, förmedlar och använder dem. Sådan tidig information innebär att skattemyndigheterna kan arbeta mer effektivt. Resurser som annars skulle ha behövt läggas på att upptäcka skatteupplägg kan i stället läggas på att vidta åtgärder utifrån lämnad information. Ett annat syfte med rapporteringsskyldigheten är att skattskyldiga kan bli mindre benägna att använda uppläggen. föreslog att såväl gränsöverskridande skatteupplägg som rent inhemska arrangemang ska omfattas av informationsskyldigheten. De konstaterade också att gränsöverskridande upplägg är svårare att komma åt genom rapporteringsskyldighet. Mot bakgrund av bl.a. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om vissa typer av skatteupplägg. Med skatterådgivare avses revisionsfirmor, advokatbyråer, banker m.m. Utredningen presenterade sitt betänkande Rapporteringsskyldiga arrangemang – ett nytt regelverk på skatteområdet (SOU 2018:91). Utredningen föreslog, i likhet med , att en rapporteringsplikt införs för såväl gränsöverskridande skatteupplägg som rent inhemska arrangemang. Under utredningens gång beslutade rådet om direktiv (EU) 2018/822 av om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (DAC 6). EU:s förslag var emellertid relativt urvattnat i så måtto att endast gränsöverskridande arrangemang omfattas av informationsplikten. I direktivet finns det dock inget som hindrar medlemsländerna att gå längre, och införa rapporteringsplikt på inhemska skatteupplägg. Detta har också skett i flera EU-länder, bl.a. och . Andra länder som också har infört rapporteringsskyldighet är , och . presenterade regeringen propositionen Genomförande av EU:s direktiv om automatiskt utbyte av upplysningar som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (prop. 2019/20:74). I propositionen lade sig regeringen på EU:s miniminivå och föreslog att rapporteringsplikten endast ska omfatta gränsöverskridande skatteupplägg, vilket också vann bifall. Detta är oerhört olyckligt eftersom det just är på inhemska skattearrangemang som en rapporteringsskyldighet skulle kunna ge ett väsentligt bidrag i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande. Detta eftersom det främst är inhemska arrangemang som kan bedriva en effektiv tillsyn på. Regeringen bör återkomma till med förslag om att rapporteringsplikten ska gälla även för inhemska skattearrangemang. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 Bankernas roll och tillgångsbaserade böter Internationellt förs en debatt om bankernas roll i aggressiv skatteplanering. Banker, revisionsbyråer, skattejurister och -konsulter tjänar stora pengar på att tillhandahålla rådgivning och tjänster som leder till såväl skatteflykt som aggressiv skatteplanering. I princip alla finansiella tillgångar är placerade hos banker eller andra finansiella intermediärer. Något hårddraget kan man säga att utan banker, inga överföringar till skatteparadis. Ett problem med dagens böter är att banker och andra stora företag har så mycket pengar att dessa inte är avskräckande. En lösning på detta kan vara att införa tillgångsbaserade böter. införde 2017 bestämmelser om tillgångsbaserade böter för de mest allvarliga fallen av skatteflykt i utlandet. Böterna börjar från vad som är lägst av av värdet på tillgångarna och 10 gånger de uteblivna skatteintäkterna. bör införa ett liknande system som i med tillgångsbaserade böter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En annan ingång att komma åt banker som medverkar till skatteflykt är att gå på deras tillstånd att verka som bank i (dvs. deras bankoktroj). Regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att få verka som bank i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Stiftelse är en form av juridisk person som, till skillnad från föreningar och bolag, varken har medlemmar eller ägare.