mot · H9023894 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Det svenska samhället börjar återhämta sig efter pandemin men vi kan fortfarande inte överblicka pandemins alla konsekvenser. Hemarbete och digitala lösningar har fungerat bra för vissa yrkesgrupper men har varit omöjliga för andra. Många löntagare har dessutom drabbats av psykisk ohälsa av att arbeta hemifrån. Vissa yrkeskategorier har drabbats hårdare i pandemin och utsatts både för större risker eftersom skyddsutrustning och övrig beredskap har saknats. Därutöver har vård- och omsorgspersonal haft en mycket svår psykosocial arbetsmiljö. Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt och sticker ut som ett av de länder som har högst arbetslöshet och därtill stora skillnader mellan inrikes och utrikes födda. Enligt SCB uppgick det relativa arbetslöshetstalet för inrikes födda i åldern till . Arbetslösheten bland utrikes födda i samma åldersspann uppgick till . Redan innan krisen pågick en digitalisering av svensk arbetsmarknad som gjorde att vissa arbeten fasades ut. Detta i kombination med pandemin ökar risken att dessa jobb inte kommer tillbaka oavsett konjunkturläge. Det kommer öka kraven på omställning samt att säkerställa goda villkor för små- och medelstora företag då det är där många nya arbetstillfällen skapas. Det är tydligt att problemet är den förda invandringspolitiken, inte arbetsmarknadspolitiken i sig även om också den behöver läggas om efter dagens förutsättningar. De som är arbetslösa brister i anställningsbarhet främst på grund av låg utbildningsnivå och bristande språkkunskaper. Detta åtgärdas inte av konstgjorda subventionerade anställningar som innehåller arbetsuppgifter som egentligen inte förekommer på svensk reguljär arbetsmarknad. För att komma tillrätta med dagens problematik måste vi ställa krav på att den arbetssökande ska göra sig anställningsbar. Det ska inte vara möjligt att som arbetsför ställa sig utanför arbetsmarknaden och erhålla bidrag . Vi måste också utöka möjligheterna till utbildning och införa lärlingsanställningar där det ges möjlighet att kombinera arbetsplatsförlagd utbildning och studier. Under pandemin åskådliggjordes bristerna i dagens arbetslöshetsförsäkringssystem. Vissa blev helt utan ersättning och andra fick vänta i månader på grund av arbetslöshetskassornas handläggningstider. Med en förstatligad, obligatorisk och skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring hade flertalet av dessa problem kunnat undvikas. anser att ekonomisk trygghet vid arbetslöshet bör vara en del av det statliga välfärdsåtagandet. har 26 personer omkommit på sin arbetsplats. Ingen ska behöva riskera sitt liv på sin arbetsplats eller till följd av sitt arbete. För att nå nollvisionen behöver vi organisera arbetsmiljöarbetet på ett nytt sätt. vill tillsätta en utredning med syfte att förändra, förstärka och lyfta över delar av det regionala arbetsmiljöarbetet till . Vi vill skapa en modell där vi kan säkra tillträde till landets samtliga arbetsplatser. Därutöver bör de arbetsmiljörelaterade konsekvenserna av pandemin utredas för att kunna sätta in rätt stöd för de som drabbats och för att dra lärdomar . Vi vill också se flera förändringar inom funktionsrättspolitiken. Vi vill bland annat säkerställa att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga får specialiststöd även under och efter reformeringen av Arbetsförmedlingen och vi vill utreda den problematik som identifierats inom . Därutöver vill vi utreda möjligheten att låta lönebidragen följa ett löneindex så att målgruppen inte hamnar efter i löneutvecklingen. Lärlingsanställningar har framgångsrikt använts i flera europeiska länder. Vi vill utreda möjligheten att införa en svensk modell av lärlingsanställningar. En sådan modell ska skapas i nära samråd med parterna och branschernas representanter. Syftet är att forma en utbildningsinsats som rustar den arbetssökande inför ett reguljärt arbete. Dagens matchningsproblematik grundar sig till stor del i att de arbetssökande inte har den utbildningsnivå som efterfrågas på arbetsmarknaden. Detta åtgärdas inte genom att arbetssökande sätts i kostsamma subventionerade anställningar som upphör så snart stödperioden avslutas. Det finns inga genvägar in på svensk arbetsmarknad. De arbetssökande måste göra sig anställningsbara och därav ökar vi anslagen till yrkeshögskoleutbildningen under utgiftsområde 16. Bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd Vi vill förstatliga arbetslöshetsförsäkringen och göra den allmän och obligatorisk. Därtill avser vi att öka den ekonomiska tryggheten för de som hamnar i arbetslöshet genom att öka ersättningsnivån de första hundra dagarna. Vi vill utöka och förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma i arbete. Vi satsar mer resurser under anslaget med syfte att utöka antalet subventionerade anställningar, insatser, åtgärder och program som riktas till målgruppen. Regelverket kring arbetskraftsinvandringen har möjliggjort en kraftig ökning av arbetslivskriminalitet. Det har lett till att människor utnyttjas och att företag utsätts för osund konkurrens. Vi ökar anslagets resurser med syfte att utöka och intensifiera samverkan mot arbetslivskriminalitet och vi vill också utöka antalet arbetsplatsinspektioner. Vi vill ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap ett utökat antal utredningsuppdrag och som ett led i det ökar vi medelstilldelningen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Internationella arbetsorganisationen () 1:2 Bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd Anslaget utökas med syfte att höja taket i arbetslöshetsersättningen samt förstatliga arbetslöshetsförsäkringen. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser -2 500 000 -3 255 000 -2 795 000 Anslaget minskas till följd av att vi avvecklar Extratjänster, Introduktionsjobb och Etableringsprogrammet. Vi väljer att behålla bland annat arbetsmarknadsutbildningar, stöd till start av näringsverksamhet och kompletterande aktörer. 1:4 Lönebidrag och m.m. Anslaget utökas till följd av att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har en utsatt ställning på arbetsmarknaden. Anslaget får användas enligt de ändamål som regeringen föreslår och utökas med syfte att skapa förutsättningar för att öka antalet deltagare, samt utfallet för dessa, i de insatser som finns att tillgå för målgruppen. 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar -2 400 000 -5 760 876 -5 786 534 Nystartsjobb, Etableringsjobb och yrkesintroduktionsanställningar leder inte till reguljära anställningar i önskad omfattning. Kostnaden för dessa sysselsättningsplatser kan därav inte motiveras. Anslaget avvecklas därför i sin helhet. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare -1 084 464 -1 092 776 Anslaget avvecklas i sin helhet till följd av att Etableringsprogrammet upphör. Anslaget utökas med syfte att utöka och intensifiera myndighetens arbete mot arbetslivskriminalitet och för att utöka inspektionsverksamheten. Anslaget får användas enligt de ändamål som regeringen föreslår och utökas med syfte att ytterligare förstärka samverkan mot arbetslivskriminalitet samt utökad tillsyn av arbetsmiljön. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap Anslaget utökas för att skapa förutsättningar för ett utökat antal utredningsuppdrag. Anslaget får användas enligt de ändamål som regeringen föreslår och utökas med syfte att skapa förutsättningar för myndigheten att utföra ett ökat antal utredningsuppdrag. Resurser avsätts för att utreda och införa en svensk modell för lärlingsanställningar.