mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — Förslaget är att denna schablonbeskattning uppgår till av föregående års statslåneränta, vilket är detsamma som för befintliga tjänstepensioner. Sänkt skatt på investeringssparkonto Medan förslaget ovan om ett nytt system för privat pensionssparande skulle vara gynnsamt för dem med fasta inkomster bör även alternativa sparformer stimuleras så att även personer som vissa år har en hög inkomst, och vissa år har en låg inkomst, får starka incitament att spara. Investeringssparkonto (ISK) ett alternativ . Via ett ISK har privatpersoner möjligheten att spara i aktier, fondandelar och andra finansiella instrument där kapitalinkomsterna inte beskattas och där förluster på dessa tillgångar inte är avdragsgilla. Beskattningen sker i stället på det samlade värdet av sparandet på kontot genom en schablonskatt motsvarande statslåneräntan året före beskattningsåret, plus ett tillägg. Sparformen har flera fördelar. Det är lätt att veta hur mycket skatt som kommer att betalas och försäljningar behöver inte deklareras. För långsiktigt sparande är den gynnsam på grund av en lägre förväntad skatt. Med den positiva utveckling som börsen har haft sedan investeringssparkontot infördes har vissa förespråkat att skatten ska höjas, det skedde bland annat 2018 då regeringen föreslog en höjning om . Detta resonemang blir dock felaktigt då det inte går att avgöra hur börsen kommer att utvecklas den kommande tiden, att det skulle kunna bli en djup eller lång nedgång på börsen kan inte uteslutas – och i fallet med investeringssparkontot är innehavaren skyldig att betala skatt oavsett hur innehaven utvecklas. Höjningar av skatten innebär därutöver en framtida osäkerhet. Med en sparhorisont på 30–behöver villkoren vara stabila, i annat fall finns det en risk att personer sparar i mindre utsträckning. Av denna anledning bör skatten återställas till den tidigare nivån, statslåneräntan med ett tillägg om . Det skulle också innebära att personen som månadssparar till pensionen i ett investeringssparkonto, med samma premisser som i exemplet ovan, har ytterligare på kontot . Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2022. Stärkt grundskydd för de mest utsatta förslag: Garantipensionen ska höjas med . Höjda pensionsavsättningar till den allmänna pensionen och ett mer flexibelt system för privat pensionssparande leder till stora effekter, på kort och på lång sikt, för dem som har en stabil inkomst. De ökade avsättningarna tillsammans med en uppjustering av grundskyddet leder till att alla som har betalar in pengar till pensionssystemet får en högre utbetalning. Reformen får dock lägre effekt på dem som i låg utsträckning har haft en inkomst, för den som enbart har garantipension och bostadstillägg leder inte höjda pensionsavsättningar till några förändringar. Medan det är rimligt att en person som har arbetat också får en högre pension än en person som inte har arbetat finns det skäl att stärka grundskyddet med hänsyn till det stora antalet äldre som lever under fattigdomsgränsen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Ökad trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning En viktig del av samhällskontraktet handlar om ekonomisk trygghet för dem som av olika anledningar inte kan försörja sig på den reguljära arbetsmarknaden. Det kan handla om tillfällig arbetslöshet, sjukdom eller permanenta funktionsvariationer. Problemet är att välfärden är satt under hård press och många upplever sig orättvist behandlade. Det är dags för politiker att återupprätta grundtryggheten i . utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska erbjudas bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Förutsättningar för en fungerande socialförsäkring Medborgarnas förtroende för socialförsäkringarna mäts återkommande av bland annat i , och . I den senaste nationella SOM-undersökningen framgår att förtroendebalansen, dvs. skillnaden mellan dem som har ganska eller mycket stort förtroende samt dem som har ganska eller mycket litet förtroende, är negativ för flera offentliga försäkringssystem (endast föräldraförsäkringen har en positiv balans). Figur 18 – Förtroende för socialförsäkringarna, 2020, andel i procent. Andelen som var negativa till ökade kraftigt –2010 och gick från en positiv förtroendebalans till en negativ förtroendebalans 2005. ökade förtroendet för och en positiv förtroendebalans uppstod 2015. Denna trend har dock inte kvarstått utan vänt ner till en negativ förtroendebalans. Vid den senaste mätningen var förtroendebalans -16, vilket innebär att bland dem som hade en åsikt så var det fler som saknade förtroende jämfört med dem som hade förtroende. har även ett lågt resultat på Kantar Sifos Anseendeindex för myndigheter. Urvalet är slumpmässigt från Kantas Sifos onlinepanel och ett anseendeindex på 50 eller mer anses vara ett högt anseende för myndigheter. I den senaste mätningen, där 15 172 intervjuer genomfördes och där varje intervjuperson har bedömt 2/3 slumpmässigt utvalda myndigheter, är det bara två myndigheter som har ett lägre förtroende från allmänheten än : och Arbetsförmedlingen. Förändra bedömning för sjuk- och aktivitetsersättning förslag: Vid bedömning av sjuk och aktivitetsersättning att bedömningen av den försäkrades arbetsförmåga göras mot samma arbetsmarknadsbegrepp som används vid prövning av rätt till sjukpenning. görs en striktare bedömning för rätten till sjukersättning än vid rätten till sjukpenning. Att steget till sjukersättning inte ska göras lättvindigt är viktigt för att undvika att människor hamnar i långa sjukskrivningar utan åtgärder. Tröskeln har dock blivit så hög att människor i stället hamnar i ekonomisk kris och under kommunens ansvar med försörjningsstöd vilket inte är en rimlig lösning för svårt sjuka personer. Nybeviljande av aktivitetsersättning har minskat kraftigt och avslagsfrekvensen har ökat kraftigt . Även för ansökan om ny period med ersättning har ökningen av andelen avslag varit mycket stor och ökat från år . Stora variationer och en instabil tillämpning innebär stora problem för rättssäkerhet, förutsebarhet och tillit till försäkringen. För att uppnå mer rättssäkra rimliga bedömningar både vad gäller sjuk och aktivitetsersättningen föreslår utredningen 2021:69 både vad gäller sjuk och aktivitetsersättning att bedömningen av den försäkrades arbetsförmåga göras mot samma arbetsmarknadsbegrepp som används vid prövning av rätt till sjukpenning. Det innebär att prövning av arbetsförmågan ska ske i enlighet med samma regelverk som regeringen föreslår för sjukpenningen i prop. 2020/21:171 där prövning av arbetsförmåga ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller mot annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Merkostnadsersättning och handikappersättning – inkludera hjälpbehov förslag: Möjligheten att ansöka om ersättning för rena hjälpbehov ska återinföras Under föregående mandatperiod infördes nya regler vad gäller omvårdnadsersättning och merkostnadsersättning för barn och vuxna med funktionshinder. För barn innebar förändringen till övervägande del förbättringar. För vuxna innebar det dock att den nya omvårdnadsersättningen för rena hjälpbehov inte omfattar vuxna. Detta är något som satt personer med funktionshinder i oro för vad detta kommer innebära. Handikappersättningen utgör 10–av nettoinkomsten för många låginkomsttagare med funktionsnedsättning och har fungerat som ett stöd när samhällets övriga stöd inte räcker till. Mottagare och närstående har haft en viss flexibilitet med frihet och egenmakt. I och med införandet av ett strikt merkostnadsbegrepp kommer de behövandes egenmakt att begränsas och processen för att ansöka om merkostnadsersättning att försvåras. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Rehabiliteringsinsatserna mellan och arbetsförmedlingen samt försäkringsmedicinska utredningar ska stärkas Anslaget bidrag till sjukskrivningsprocessen innehåller en rad viktiga åtgärder däribland rehabiliteringsinsatser mellan och arbetsförmedlingen, samordningsförbunden och försäkringsmedicinska utredningar. råder stora brister i just tidiga rehabiliteringsinsatser, samordningen mellan , arbetsförmedlingen samt stora brister i utredningsarbetet. I SOU 2020:6 framgår att utredningarna som ligger bakom beslut om sjukpenning är bristfälliga. Det kan till exempel handla om att i högre grad behöver träffa den försäkrade och på ett strukturerat sätt gå igenom både hinder och möjligheter för återgång i arbete, eller att det bör finnas en bättre samordning med Arbetsförmedlingens bedömning av personens arbetsförmåga. menar därför att det i utredningsarbetet måste finnas en regelbunden personlig kontakt med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården samt . menar att de olika insatser som kan göras inom detta anslag vad gäller både rehabilitering, samordning och utredningsarbete kan åtgärda en del av de brister som finns. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Bemötande vid psykisk ohälsa och minskaåndläggningstider förslag: Kompetensen att bemöta människor med psykisk ohälsa för alla inblandade instanser såsom hälso- och sjukvården samt berörda myndigheter ska stärkas. Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning och det finns ett stort behov att stärka stödet till de som sjukskrivs med psykiatriska diagnoser. Kompetensen hos berörda myndigheter behöver också stärkas genom hela rehabiliteringskedjan. Många upplever sig illa bemötta då deras individuella situation inte passar in i ett stelbent system främst gjort för fysiska diagnoser. Den psykiska ohälsan är också ett jämställdhetsproblem då sjukfrånvaron är nästan dubbelt så hög bland kvinnor som bland män. Den vanligaste psykiatriska diagnosen är reaktioner på stress som leder till utbrändhet. Sammantaget finns det stora brister i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kopplat till psykisk ohälsa. vill därför stärka kompetensen att bemöta människor med psykisk ohälsa för alla inblandade instanser såsom hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. Reformen av vårdbidraget och handikappersättningen till omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning har vidare bidragit till långa handläggningstid där många familjer och vuxna med funktionsnedsättning står utan ekonomiskt stöd. Enligt handlingsplan på området förväntas myndigheten ha kommit ikapp först . Vi vill därför stärka upp myndighetens förutsättningar i arbetet med handläggning, nyrekrytering och utbildning. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Trygga familjer grunden för ett tryggt samhälle har en vision om en barndomsgaranti, som bland annat innebär att samhället, så långt det är möjligt, garanterar en trygg uppväxt för barn. Starka och trygga familjer är en nödvändig förutsättning för harmoniska samhällsförhållanden och politikens uppgift är att stödja familjerna utan att inkräkta på deras handlingsfrihet. Att familjer ges rätt förutsättningar att knyta band och kunna spendera tid tillsammans under de viktiga småbarnsåren är oerhört viktigt. Familjepolitiken ska vara flexibel för att ge alla barnfamiljer rätt förutsättningar. Stärk de socioekonomiskt svaga barnfamiljerna förslag: Inkomsttaket för bostadsbidraget ska höjas med och intervallet för bostadskostnaden ska höjas med . Bostadsbidraget är en viktig extra trygghet för barnfamiljer med låga inkomster. lever i sammanhanget en alltför stor del barn i ekonomiskt svaga familjer, vilket för barnen kan innebära flera negativa konsekvenser. Det är exempelvis vanligare att barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer utsätts för mobbning. Det påverkar även barnens möjlighet till fritidsaktiviteter samt kan leda till sämre resultat senare i skolåldern. Det bör vara en självklarhet att barnfattigdom inte ska finnas i . Bostadsbidraget är ett av de viktigaste instrumenten som finns för att komma tillrätta med fattigdom då bidraget riktas särskilt till dem som har det svårast. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Ett engångsbidrag till förstföderskor på ska införas. Som ett familjevänligt parti vill införa ett nytt bidrag till förstföderskor. Detta ska vara ett engångsstöd, som utgår till förstföderskor och förstagångsadoptivföräldrar och ska kunna täcka en del av de engångskostnader som uppstår i samband med första barnet. Givetvis är det viktigt att varje familj, så långt det är möjligt, på egen hand skapar ekonomiska förutsättningar för familjebildning, men det är ändå viktigt att den nya familjen får ett extra stöd. Bilbarnstol och barnvagn är exempel på utgifter där också säkerheten för barnet utgör en viktig aspekt. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Rätt och rätt till tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården ska införas. anser att det, särskilt under graviditetens sista fas, ska finnas förutsättningar för lugn och harmoni för såväl mamman som det ofödda barnet. Kvinnor som på grund av ett ansträngande yrke upplever besvär, har möjlighet till graviditetspenning. Denna kan erhållas före beräknad födsel. Trots detta nekas många denna avlastning med följden att de tvingas fortsätta att arbeta heltid, trots höggraviditet och inte sällan med fysiskt påfrestande arbetsuppgifter. Därför är det ambition att det ska bli lättare att beviljas ersättning från den före beräknad förlossning. Dessutom bör kvinnor ha rätt med graviditetspeng, som kan tas ut före beräknad förlossning, oavsett om man har behov av det i förhållande till sitt arbete eller inte. Från den tidpunkt då graviditeten är bekräftad ska båda föräldrarna ha en lagstadgad rättighet att få ledighet från sitt arbete för att kunna delta vid besök i mödravården. Båda föräldrarna ska ha en möjlighet att ansöka om en ny form av tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården. De ordinarie föräldrapenningdagarna ska inte behöva användas till detta före de före beräknad förlossning som båda föräldrarna numera har rätt att ta ut föräldrapenning för vid mödravårdsbesök. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Tidsramen för skyddandet av den sjukpenninggrundade inkomsten (SGI) bör gälla fram till dess att senaste barnet fyllt . värnar barnfamiljen och ser det som viktigt att föräldrar ges största möjlighet att forma småbarnsåren så att de blir så goda och trygga som möjligt. Tidsramen för skyddandet av den sjukpenninggrundade inkomsten (SGI) bör anses för kort och vi menar att den ska skyddas fram till dess att senaste barnet fyllt . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Antalet dubbeldagar ska öka från 30 till 60. Uttaget av dubbeldagar är fortfarande förhållandevist lågt, vilket skulle kunna bero på att föräldrar inte har kunskap om detta eller det faktum att dagarna räcker . Men för de familjer som har ett behov har det lett till minskad psykisk ohälsa och minskat behov av sjukvård bland förstföderskor. Även vård- och läkemedelsbehovet minskade. I ISF:s rapport, Dubbeldagar – pappors väg in i föräldrapenningen, konstateras att pappors uttag under barnets första levnadsår har ökat och att pappor som tidigare valt att ej ta ut föräldrapenning nu har börjat ta ut dagar. Dubbeldagarna gör att föräldrar kan hjälpas åt i större utsträckning, utan att en av föräldrarna är hemma utan inkomst. Detta bör uppmuntras i högre utsträckning varpå föreslår att antalet dubbeldagar ska ökas. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption förslag: Antalet dagar med föräldrapenning vid barns födelse eller adoption ska öka från 10 till 15. Den förälder som inte är gravid har rätt till tio dagars ledighet i samband med barnets födsel, så kallade pappadagar. Detta ger möjlighet till gemensam föräldranärvaro under barnets första tid. påverkar inte övriga föräldrapenningdagar. Att båda föräldrarna ges förutsättning att tillsammans knyta an till den nya bebisen, att känna delaktighet, samt få en god första tid tillsammans, är oerhört viktigt. För föräldrar med äldre barn är det inte sällan som stress och oro ökar för mamman efter dessa på grund av att hon därefter ofta själv bär ansvaret för bebis, syskon och hushåll. För att ge föräldrarna en mer jämställd förutsättning i föräldraskapet från start, samt främja psykisk hälsa, bör antalet dagar med föräldrapenning vid barns födelse eller adoption öka. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Försvarsberedningens rapporter ”Värnkraft” och ”Motståndskraft” ska finansieras fullt ut med målsättning att Försvarsmaktens medel uppgår till , motsvarande av BNP, . Förberedelser ska ske för fortsatt stegvis upptrappning under kommande försvarsbeslut perioden –2030 för att uppnå av BNP . målsättning är att stärka det svenska totalförsvaret i en omfattning som återställer dess förmåga att skydda hela territoriet från yttre hot. Detta kräver rejäla satsningar på såväl ett skalförsvar som ett invasionsförsvar, i syfte att skapa en tröskeleffekt, så att en presumtiv angripare avhåller sig från aggressionshandlingar mot . Ett sådant försvar baseras inte bara på högteknologiska vapen, utan även på en stark försvarsvilja. Detta i sin tur uppnås genom satsningar på utökad värnplikt samt en stark uppslutning till totalförsvarets frivilligorganisationer. anser att försvarsbudgeten, som andel av BNP, ska fördubblas jämfört med dagens nivå. För att undvika att Försvarsmakten blir en budgetregulator krävs en grundlag som reglerar att försvarsbudgeten ska ha en lägsta nivå om av BNP. Antalet brigader i armén behöver utökas och förbandens materiel moderniseras. Detta kräver att fler regementen etableras. behöver också att modernt luftvärnssystem med förmåga att möta kvalificerade hot. har mer än kust. För att kunna övervaka denna på ett effektivt sätt ser att den svenska marinen behöver förstärkas genom fler fartyg, ubåtar och amfibieförband. För att klara av utbildningen av fler förband behöver fler regementen och marinbaser etableras inom marinen. Även marinen har ett stort behov av modernt luftvärn. bedömer vidare att flygvapnet behöver tillföras ytterligare flygplan och basförband för att klara av en framtida hotmiljö och de krav som den kommer att ställa. Fler flygflottiljer behöver etableras för att klara av produktionen av dessa förband, flygvapnet behöver även ersätta sina tunga transportflygplan. Om totalförsvaret ska kunna växa i enlighet med denna vision är en väl fungerande personalförsörjning helt avgörande. Antalet värnpliktiga kommer att behöva öka för att fylla upp nya förband med kompetent personal, vilket även innebär att officersutbildningen behöver utökas och omstruktureras. Avslutningsvis är ett väl utbyggt och uthålligt civilförsvar av stor betydelse för försvarsförmåga. För att återupprätta ett sådant krävs omfattande satsningar på området. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Vid återkommande tillfällen har svensk krisberedskap visat sig vara otillräcklig. Det uppenbarade sig vid tsunamikatastrofen 2004 då saknades en fungerande organisation för hantering av större kriser. Det uppenbarade sig vid skogsbränderna 2014 och 2018 då det saknades både utrustning och personal. Coronapandemin har inte varit ett undantag. Det kommer att komma fler kriser, och då krävs det en tydlig ansvarsfördelning, en tydlig ledning och stora förberedelser. förslag: Beredskapslager för eventuella krissituationer ska upprättas. beredskapslager avvecklades stegvis och framåt. Lagringen av exempelvis livsmedel, läkemedel, sjukvårdsmaterial samt drivmedel avsåg att göra mindre sårbart för längre perioder av avspärrning. Vad gäller insatsmedel till jordbruket var lagren dimensionerade för att klara blockad. Besynnerligt nog innebar EU-medlemskapet, då det svenska jordbruket inledde sin tillbakagång, att lagren minskades väsentligt. Regeringen och berörda myndigheter bör skyndsamt planera för inrättandet av beredskapslager för eventuella krissituationer. Utöver lager av läkemedel, skyddsutrustning och medicinsk utrustning och livsmedel bör bygga upp förråd av insatsvaror såsom utsäde, agrokemikalier och drivmedel. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit till . Vi producerar mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar, vilket är ett resultat av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Den senaste tidens utveckling understryker att livsmedel inte kan jämföras med vilken handelsvara som helst. I en krissituation måste kunna lita till egna resurser och beredskapslager för att leverera de livsmedel som befolkningen behöver. Så är inte fallet . elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet. Ett flertal stora kraftstationer har dock försvunnit från det svenska kraftsystemet. Det har bland annat lett till en svagare effektbalans, stegrande elpriser och att blivit allt mer beroende av importerad el. Vidare stiger kostnaderna för stödtjänster för elsystemet vilket i slutändan drabbar konsumenter och företag i form av högre elpriser. Att regeringen överväger att göra mer av det som lett fel inom energipolitiken genom subventioner till havsbaserad vindkraft är anmärkningsvärt. I ljuset av detta samt att vi står inför en omfattande elektrifiering av bland annat transportsektorn menar att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Detta bland annat genom att ett mål för leveranssäkerheten fastslås som den förda energipolitiken ska sträva efter att uppnå. Att målet om att svensk elproduktion ska vara förnyelsebar ersätts med ett mål om helt fossilfri produktion. I stället för att avveckla fungerande kärnkraftsreaktorer ska modern och än mer säker kärnkraft i utvecklas. Coronapandemin är en stark påminnelse om behovet av samverkan, särskilt med våra närmaste grannar. Behovet fanns även 2018 när omfattande skogsbränder härjade i flera av de nordiska länder och assistans fick begäras från östra och södra för att övermanna lågorna. Tack vare brandflyg, brandbilar och frivilliga krafter från andra länder kunde bränderna bekämpas och ännu värre katastrofer undvikas. illustrerade situationen att det finns ett stort värde i om vi nordiska grannländer i mycket högre grad kunde upprätta en gemensam krisberedskap som utan onödiga hinder kan operera över våra gränser. Räddningstjänstsamarbetet Nordred möjliggör förvisso värdefullt räddningstjänstutbyte, men långt ifrån tillräckligt i förhållande till vad som skulle kunna organiseras och behövas vid kriser och katastrofer av dignitet och vidsträckthet. Risken för fler naturkatastrofer, störningar och påfrestningar på infrastruktur, eller ytterligare pandemier kan inte negligeras utan behöver mötas med en god beredskap. borde vara initiativtagare till att bygga vidare på det goda samarbete som redan existerar inom Nordred och verka för att de nordiska länderna tar ytterligare kliv mot ett närmare samarbete inom krisberedskapen. och vår partigrupp i , Nordisk Frihet, menar att vår samlade beredskap behöver inventeras, samordnas och koordineras. Vi menar också att vi skulle tjäna på att bygga upp viss beredskap tillsammans, såsom en gemensam brandflygsflotta, där vi skulle få ut avsevärt mycket mer förmåga och effekt genom att samverka kring resursförmåga än att varje nordiskt land ska bygga upp och upprätthålla beredskap som är svår att försörja på egen hand.