mot · H9023682 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvecklade instruktioner till myndigheter för att tydligare beakta äganderätten i beslut och ställningstaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frivilligt formellt skydd ska vara det huvudsakliga arbetssättet för formellt skydd av skog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda myndigheter bör utveckla sitt arbetssätt och dialog för att ytterligare öka markägarnas intresse av att delta i myndigheternas naturvårdsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut ska tas snabbare när markägaren är överens med staten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare lagstiftning för tillstånd till avverkning i fjällnära skog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ersätta alla redan beslutade avsättningar och intrång innan nya skyddade områden inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättslig prövning för markägare vid begränsningar och restriktioner i markområden med anledning av områdesskydd bör möjliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiativ till formellt skydd av skog i första hand ska tas av markägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla nya ersättningsformer och incitamentsskapande åtgärder för naturvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att ersättning för naturvårdsavtal ska kunna sättas in på skogskontot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogsägare vid formellt skydd ska kunna välja mellan att genomföra markbyte eller att få en engångsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör upphöra med generella nyckelbiotopsinventeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uttolkningen och genomförandet av internationella åtaganden om biologisk mångfald bör hanteras i en parlamentariskt tillsatt beredning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas tillräckligt med resurser för att förvalta och utveckla naturvärden i skyddad skog där det finns behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett dynamiskt naturskydd bör säkerställas i vilket tidigare beslut kan utvärderas och omprövas eller förändras för att försäkra att de även fortsättningsvis bidrar till att skydda värdefulla miljöer och ekosystem på ett effektivt sätt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma regelverk för att möjliggöra ett fortsatt ökat, långsiktigt och hållbart utnyttjande av skogsråvara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en nationell rådgivningskampanj för ökad skogsproduktion, ökad naturvårdande skötsel, effektivare miljöhänsyn och ökad klimatanpassning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägsta slutavverkningsålder bör slopas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en enklare hantering av skog på åker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta skogsgödsling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att skogskontot behålls i sin nuvarande form och att genomföra en översyn av skogsavdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvecklad svensk klövviltsförvaltning för att minska mängden skogsskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till en nationell krisfond som exempelvis kan användas till att ersätta drabbade skogsägare bör ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att begränsa skadedjursangrepp på skog samt arbeta förebyggande med skogsskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ansvara för att hantera och minska spridningen av granbarkborrar i skyddade områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska ses över om och hur enskilda skogsägare som drabbats av granbarkborreangrepp på grund av bristande skadedjursbekämpning i angränsande skyddade naturområden ska kunna kompenseras för det och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den gröna given ska bejaka bioekonomins potential att minska beroende av fossila källor genom substitution samt dess förmåga att bidra till uppfyllelse av EU:s klimatmål och tillkännager detta för regeringen. Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger förvaltar och vårdar man också. anser att den svenska skogen även fortsatt bör vårdas och brukas enligt principen frihet under ansvar. Vi menar att det går att förena en konkurrenskraftig svensk skogsnäringens med en utveckling som bevarar den biologiska mångfalden. För att säkerställa en sådan utveckling anser vi att rättssäkerheten för markägare och företag behöver stärkas. Markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Den svenska skogens roll Skogen är en nyckel för att klara jobb, tillväxt, biologisk mångfald och klimatomställningen. Skogsnäringen står för av totala varuexport och skapar jobb och tillväxt i hela landet, och framförallt på orter i glesbygd. vill att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. Hållbar skoglig tillväxt, ersättning av fossila råvaror samt kolinbindning i biomassa och marken ska främjas och läckage av växthusgaser från mark och andra källor minskas. har en stark tradition av många, små aktiva skogsägare som förvaltar sin skog för kommande generationer. Den skog som avverkas har stått och den skog som planteras ska tas omhand av våra barn och barnbarn. till har virkesförrådet ökat , . Nästan hälften av den svenska skogen ägs av enskilda privata ägare. För många är skogen som inkomst och säkerhet avgörande för möjligheten att bo och verka i glesbygd och för att hela ska leva. För svensk ekonomi och möjligheten till export av produkter som har sitt ursprung i skogen och för den biologiska mångfalden är skogsbrukarnas insatser viktiga. Värdet av skogens nyttor som resurs för att ersätta fossila råvaror och stärka den resurseffektiva cirkulära ekonomin, som långsiktig kolsänka samt för ekosystemtjänster kommer att öka eftersom de på olika sätt utgör förutsättningar för att vi ska klara våra klimatmål, inte minst genom substitutionseffekter när fossila råvaror ska ersättas med förnybara. Vi har i också ett ansvar internationellt och för kommande generationer att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden i den svenska skogen. Äganderätten är stark i svensk lagstiftning. Ändå finns det ett behov av att åtgärda de brister och förskjutningar som förekommer främst i tolkning och tillämpning av regelverken. De senaste årens har staten i en del fall agerat på ett sätt som har inneburet en osäkerhet för många skogsägare om hur lagstiftningen och myndighetsbeslut ska tolkas, särskilt när det gäller process och möjligt till ersättning vid naturvårdsinsatser och skydd av natur. Gränserna för äganderätten har testats genom olika begränsningar i pågående markanvändning. Det gäller t.ex. hur myndigheterna tagit sig an målet levande skogar, artskyddet, inventeringen av nyckelbiotoper och den fjällnära skogen. Begränsningarna har varit svåra för många enskilda skogsägare att förstå eller acceptera och i vissa fall har det tvingat in skogsägare i kostsamma utredningar och rättstvister som pågått . anser att myndigheternas arbete ska bedrivas i god samarbetsanda med markägare. En tydligare hänsyn behöver tas till äganderätten och myndigheterna behöver generellt bli bättre på att beakta äganderätten i beslut och ställningstaganden. Det skapar förutsättningar för större uppslutning bakom och engagemang för naturvårdsarbetet i skogen, inklusive olika skyddsformer i skogen. När det införs restriktioner på brukande behöver staten vara tydlig med att den tar sitt ansvar för att täcka kostnaderna för den enskilda skogsägaren. Markägare ska inte behöva känna rädsla inför att investera i mark som riskerar att tappa sitt värde. I en del fall handlar det om att tydliggöra lagstiftningen, exempelvis för skogsbruk ovan den fjällnära gränsen, där det bör särskilt anges i skogsvårdslagen att skogsbruk är pågående markanvändning och att ersättning därmed ska betalas vid ett nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog. I andra fall handlar det mer om hur myndigheterna arbetar och tolkar regelverken. anser att principen borde vara att ersätta alla redan beslutade avsättningar och intrång innan nya skyddade områden inrättas. För att underlätta den enskilda skogsägarens möjligheter att överklaga eller ifrågasätta myndighetsbeslut så vill även se förenklade rättsliga prövningar för markägare vid restriktioner och begränsningar i markanvändning. Ett utvecklat arbetssätt och dialog hos svenska myndigheter har potential att öka markägarnas intresse av att delta i myndigheternas naturvårdsarbete. vill att frivilligt formellt skydd ska vara det huvudsakliga arbetssättet för formellt skydd. Det leder till ett ökat intresse att bevara naturvärden hos markägarna och ökar deras incitament att låta naturvärdena utvecklas . Detta eftersom de inte behöver vara rädda för att tvingas formellt skydda sin skog om han eller hon inte vill. arbetar många län med frivillighet som ledstjärna, men ändå visar undersökning att t.ex. av reservatsbildningarna sker mot markägarens vilja. I arbetet med att genomföra frivilligt formellt skydd anser att det finns mycket att lära sig från de försök som gjordes med Komet 2010 - 2014. Det går också att dra lärdomar från bl.a. och deras program för formellt skydd av skog på frivillig grund ”Frivillig vern”. Ett positivt bemötande från myndigheter och kortare handläggningstider bör eftersträvas av myndigheterna. När markägaren är överens med staten om formellt skydd bör huvudregeln vara att ersättning ska betalas ut i anslutning till beslutet. Det behöver även finnas tillräckligt med resurser för att förvalta och utveckla de naturvärden som politiken beslutat om. Nya flexibla skydds- och ersättningsformer vill skydda skogar med höga naturvärden från avverkning genom att utveckla de frivilliga certifieringar av skogsbruk och produktkedjor som redan finns för att stärka trovärdigheten för svenska biobaserade produkter. En mycket stor del av miljöskyddet bygger på frivilliga åtgärder och avsättningar. Staten ska ta hänsyn till detta när mål sätts och krav ställs. ser vi att insatserna för den biologiska mångfalden och hotade arter i skog och mark behöver öka. För att åstadkomma en ökad uppslutning för formella avsättningar av skog anser att initiativet till formellt skydd av skog i första hand ska tas av markägaren. Berörda myndigheter ska sedan kunna ta ställning till markägarens förfrågan och säkerställa att det ligger i linje med uppsatta mål och prioriteringar. Arbetet med att främja ett hållbart skogsbruk som skapar både god hållbar tillväxt och klimat- och miljönytta är en gemensam ansträngning mellan markägare och myndigheter. När skog är skyddsvärd anser att berörda myndigheter ska ha förutsättningar att erbjuda markägare olika verktyg för att hitta en lämplig skyddsåtgärd. Skogspolitikens grundläggande princip om frihet under ansvar kan därmed värnas och markägarnas vilja att bevara och utveckla naturvärden på sin mark stärkas. Jämfört med ska innehav av befintliga eller potentiella naturvårdskvaliteter i ökad utsträckning betraktas som en företagsekonomisk tillgång och en säljbar resurs. ser särskilt stor potential i möjligheterna att kunna kombinera naturvård med brukande. Ändamålsenliga biotopsområden samt naturvårdsavtal är skyddsformer som vi tror kan ge mycket naturvård för pengarna. ser även en potential i att åstadkomma former för skydd där en skogsägare har kvar ägandet av sin skog men med ett helt eller begränsat brukande som ger ett årligt arrende motsvarande avkastningen på näringsbegränsningen. Jakt, fiske, ved för husbehov samt möjligheter att sätta upp en mindre stuga skulle kunna vara delar i ett sådant avtal. Även formerna för ersättning behöver ses över, bl.a. hur i likhet med vår nordiska grannländer kan göra beskattningen av ersättning vid formellt skydd mer gynnsam såväl ekonomiskt som administrativt. Att helt skattebefria intrångsersättning bör utredas. Skogskontot kan fylla en viktig funktion när det gäller ersättning för naturvårdsavtal. Naturvårdsavtal är normalt 50-åriga och kan ses som en del av det långsiktiga skogsskyddet. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. Ett sätt att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten är att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. I den utsträckning det är möjligt bör myndigheterna även sträva efter att det ska vara valbart för den skogsägare som är beredd att avsätta sin mark att välja mellan engångsersättning eller markbyte. Ett kostnadseffektivt sätt att skydda mark kan vara att använda statlig produktiv skogsmark, till exempel från , och , som ersättningsmark vid bildande av naturskyddsområden. Nyckelbiotoper är ett begrepp som används för att klassificera skogsområden med mycket höga naturvärden. har nyckelbiotoper lett till problem för skogsägare. Trots att klassificeringen nyckelbiotop inte ger formell skyddsstatus har det likställts med ett stopp för avverkning, något som inte var tanken från början. Certifieringssystemen FSC och PEFC har bidragit till att nyckelbiotoperna fått en helt annan status och innebörd . Nästan inga marknadsaktörer köper virke från nyckelbiotoper, vilket drabbar alla skogsägare oavsett om de valt att certifiera sig eller inte. Metoden för att inventera nyckelbiotoper är också kontroversiell då den är utvecklad efter förhållanden i södra och . Trots det har den tillämpats i hela landet, vilket blir problematiskt då de nordvästra skogarna skiljer sig från resten av landet. Klassificeringen av nyckelbiotoper blir därför bristande om metoden för inventering används på fel sätt. Genom januariavtalet lyckades stoppa den utökade nyckelbiotopsinventeringen. Givet att inte anses ha haft tillräckligt stöd i regleringsbrev eller nuvarande och tidigare myndighetsinstruktioner för en generell nyckelbiotopsinventering anser att helt bör upphöra med densamma. Effektiv naturvård i skogen Svenska skogsägare gör stora insatser för miljön. I dagens skogsvårdslag, som kom 1993, är produktionsmålet och miljömålet likställda och svenska skogsägare jobbar kontinuerligt med naturhänsyn. Exempelvis skapas bättre levnadsmiljöer för insekter och svampar via höga stubbar och hänsynsytor, vilket gör att skogsbeståndet ändrar karaktär och blir mer varierat. Det skapar på lång sikt ett mer blandat skogsbestånd över hela , och innebär att förutsättningarna för skogens biologiska mångfald ständigt förbättras. såg det helt annorlunda ut. Alltför stora delar av var kalhugget och miljöhänsyn stod inte i fokus. Detta är förändrat , och för varje träd som avverkas planteras två nya. Den hållbarhetsförbättring som ständigt pågår välkomnas och bejakas av . beklagar de senaste årens polariserade debatt om svensk skogspolitik och det höga tonläget. En återkommande fråga har rört hur mycket skog som är skyddad i och hur mycket som behöver skyddas för att bevara den biologiska mångfalden. Här blandas ofta olika siffror och påståenden i debatten och det har varken gynnat skogsnäringen eller naturvårdsarbetet. Det riskerar att leda till en ryckig politik utan långsiktighet. vill att det ska tillsättas en parlamentarisk beredning som ska se över hur målen i skogspolitiken ska vara formulerade och tillämpas. T.ex. ska nya etappmål kunna diskuteras och hur internationella åtaganden ska tolkas och genomföras. skiljer sig från andra länder i när det gäller hur vi redovisar skyddad natur. Det har stor betydelse för hur såväl resultat och måluppfyllelse ska tolkas och det behövs därför en bredare politisk enighet om dessa ställningstaganden. En effektiv politik för biologisk mångfald förutsätter prioriteringar. har mycket kraft och resurser lagts på ökade arealer formellt skyddad skog trots att dessa skogar bara utgör en liten del av samlade skogsareal. anser att det finns en outnyttjad potential att på frivillig väg utveckla den generella miljöhänsynen inom produktionsskogsbruket och att en utvecklad skoglig rådgivning är en metod för att åstadkomma det. Fokuset på att skydda nya arealer har också medfört att skötseln av de arealer som redan blivit skyddade tvingats stå tillbaka . har 2021 konstaterat att nästan två tredjedelar av deras skyddade områden (biotopskydd och naturvårdsavtal) är i behov av någon typ av skötselinsats för att bevara och utveckla naturvärdena. Exempel på åtgärder kan vara att ta bort gran, friställa gamla träd, skogsbete eller naturvårdsbränning. Enligt finns en risk att naturvärden försvinner om inga insatser görs . menar att mer fokus i fortsättningen behöver läggas på redan skyddade områden. Generellt gäller att naturvärden, hot och skyddsbehov förändras , vilket ställer krav på ett dynamiskt områdesskydd. naturskyddsbeslut ska därför också kunna utvärderas, omprövas eller förändras i högre utsträckning än . Den svenska skogen har en ovärderlig roll för svensk ekonomi och för att fasa ut det fossila. I dagens debatt framförs ofta att vi måste låta den svenska skogen stå för att rädda klimatet, eftersom klimatkrisen är akut, medan ett träds kretslopp är runt 70–. Detta kan kanske ses som en quickfix men riskerar enligt att underminera våra långsiktiga klimatmål. En växande skog fångar upp utsläppen av koldioxid. Den svenska skogen nettobinder koldioxidekvivalenter . Men när skogen slutar växa når den en kolbalans, det vill säga att den släpper ut och binder lika mycket kol och slutar bidra med klimatnytta. vill att skogen ska stå, den ska växa, ta upp koldioxid, men den ska också brukas ansvarsfullt. Vi behöver därför ett regelverk som möjliggör ett fortsatt ökat, långsiktigt och hållbart utnyttjande av skogsråvara. Vi vill också se över möjligheterna att stärka den skogliga rådgivningen. Rådgivning för ökad skoglig tillväxt kan med fördel kombineras med stärkt rådgivning för en effektivare miljöhänsyn och ökad klimatanpassning. Den avverkade skogen kan ha en mängd olika användningsområden och bidra till att ersätta fossila råvaror och produkter, som olja, gas, stål och cement. Så länge den årliga avverkningen är lägre än tillväxten, kan vi med ett hållbart skogsbruk se till att skogen inte bara levererar hållbara produkter utan också är en pålitlig kolsänka . Det som är bäst för skogsägaren är som regel också bäst för klimatet. Att avverka är ett stort beslut, som bäst fattas av markägaren. I har man tagit bort gränsen för lägsta slutavverkningsålder. I finns denna lagstiftning kvar. är ett avlångt land där skogens tillväxttakt varierar betydligt. anser att lägsta slutavverkningsålder ska slopas. I vissa fall kan det vara rationellt att avverka vissa bestånd tidigare än vad lagen medger. finns givetvis uppenbara ekonomiska incitament för den enskilda skogsägaren att inte avverka för . Sammantaget vore det naturligt att med som förebild öka skogsägarnas självbestämmande. En annan förenkling inom skogspolitiken vore att kraftigt förenkla hanteringen av skog på sentida . Dessa marker har ett obetydligt värde för den biologiska mångfalden och friluftslivet och därför är det inte motiverat att skogsvårdslagens alla bestämmelser måste gälla dessa marker. Snarar kan det vara en fördel för miljön om dessa skogar avverkades eftersom biomassan kan göra nytta i klimatomställningen. Genom att låta skogarna avverkas går det även att minska riskerna för stormfällning och skadeangrepp. En möjlighet för att öka uttaget av biomassa är att möjliggöra skogsgödsling på lämpliga marker i hela landet. är gödsling av skog bara tillåten i mellersta och norra . är gödsling av skog, rätt utförd och på rätt marker, den snabbaste och lönsammaste skogliga åtgärden vi kan göra. menar att det inte finns skäl att avgränsa skogsgödsling till enbart norra och där bolagsskogsbruket dominerar som det såklart är viktigt att spridning av gödsel sker på samma ansvarsfulla sätt som inom jordbruket för att hindra övergödning och näringsläckage. Skogsbruket har en omloppscykel som skiljer sig från övriga branscher med en period om 80–från plantering till avverkning. Inkomsten från verksamheten kommer således inte utan kanske en gång per generation. Därför har du som skogsägare stora möjligheter att påverka din skatt. Skogskontot har inte bara ett inkomstutjämnande syfte utan det underlättar också för större avverkningsuttag när efterfrågan är hög, vilket är viktigt för en väl fungerande virkesmarknad. Dessutom har det en viktig funktion när större olyckor sker. Under stormen fälldes träd som motsvarade hela avverkning . Skogskontot fyllde då en viktig funktion för att balansera medel i syfte att hantera ett antal kommande år med stora utgifter för skogsvård och låga virkesintäkter. Regeringen har tidigare aviserat att de vill avskaffa skogskontot. Om regeringen skulle ta bort skogskontot riskerar avverkningar att bli skattemässigt drivna i stället för att ske på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonto och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. vill behålla skogskontot i dess nuvarande form, eftersom det fyller en viktig funktion för skogsnäringen och eftersom det både förenklar och förbättrar förutsättningarna för skogsnäringen. Klimatanpassning och bekämpande av skogsskador En ökad risk för naturkatastrofer är en del av klimatförändringarna och kan medföra kännbara ekonomiska förluster för skogsägare, privatpersoner, näringsidkare och kommuner. har inte något regelverk för ekonomisk ersättning när katastrofsituationer väl har inträffat. Istället beslutar regeringen från fall till fall om extra stöd ska utgå. En nationell krisfond skulle skapa bättre förutsättningar för ett mer förutsebart ersättningssystem som gynnar personer, näringsidkare och kommuner som drabbats extra hårt av naturkatastrofer. Det minskar också risken för att statens budget belastas med oförutsedda utgifter. Det skulle dessutom möjliggöra snabbare utbetalningar – vilket kan vara helt centralt för de som drabbats. vill därför se över förutsättningarna för att etablera en nationell krisfond och ett särskilt ersättningssystem för personer, näringsidkare och kommuner som drabbat särskilt hårt av en kris. Skogsägare skulle genom ett sådant system få ersättning vid exempelvis naturkatastrofer.