mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — Hela ska fungera – budgetmotion godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i avsnitt 4–22 i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2022–2024 enligt förslaget i tabell 2 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 12 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 13 som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 14 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 15 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om förstärkt jobbskatteavdrag enligt vad som anförs i kapitel 7. beslutar om sänkt skatt för pensionärer genom en höjning av det förhöjda grundavdraget, enligt vad som anförs i kapitel 7. beslutar om höjd brytpunkt enligt vad som anförs i kapitel 7. avslår regeringens förslag om förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster. avslår regeringens förslag om förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –. beslutar om ändringar i skattelagstiftningen med ikraftträdande enligt vad som anförs i kapitel 23. beslutar att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet ska utvidgas enligt vad som anförs i kapitel 15. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag för att undanta Kommuninvest från riskskatt för större kreditinstitut, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att trappa ned a-kassans taknivåer fr.o.m. , och detta tillkännager för regeringen. är i grunden ett bra land att leva i, men utvecklingen går åt fel håll på flera sätt. När det gäller jobben, vården och tryggheten placerar sig på flera viktiga områden numera i Europabotten. Vi har bland högsta arbetslöshet. Vi har lägst antal vårdplatser per invånare i . Och inte i något annat europeiskt land ser vi en så tydlig ökning av det dödliga skjutvapenvåldet – som är det tredje ”polisglesaste” landet i . I vårt avlånga och vackra land behöver också förutsättningarna för att leva och verka utanför de stora städerna förbättras. Det här är inte nya problem, vilket regeringen ibland vill låta påskina. Det som de kallar för Coronaköer i sjukvården var i själva verket långa vårdköer redan före pandemin. Den tudelning på arbetsmarknaden som vi ser – där arbetslösheten är dramatiskt högre bland utsatta grupper än övriga – fanns långt innan vi gick in i en ekonomisk kris som en konsekvens av pandemin. Regeringens ovilja att synliggöra eller vad värre är, göra något åt strukturella problem är påtaglig. Regeringen gör inte vad som krävs för att vända utvecklingen. I stället har årets budgetproposition använts för att lösa Socialdemokraternas parlamentariska problem. Målet har varit att säkra tillräckligt stöd från partier med vitt skilda idéer om vad samhällsproblemen är, vad som bör göras för att möta dem och vilken ekonomisk politik som blir konsekvensen därav. Partier som dessutom har sett till så att förhandlingar om sakpolitik och reformer i budgeten inte kan äga rum. Att spendera 74 miljarder i en budgetproposition är enkelt. Men att spendera dem på rätt saker visar sig vara svårare – särskilt när regeringen låter andra partiers önskelistor styra över och äventyra ekonomiska politik. Istället för att genomföra de nödvändiga, och ibland svåra, strukturreformer som behövs strösslas pengar åt vitt skilda – och ibland rent av motstridiga – projekt. Denna balansakt kräver allt fokus, och reformtempot dämpas. I ett känsligt konjunkturläge där det fortsatt krävs en expansiv ekonomisk politik – men där ekonomin visar sig stark, behövs särskilt väl avvägda reformer som investerar i framtida tillväxt, välstånd och hälsa. I stället lägger budgeten alltför stort fokus på att lösa en enskild votering i kammaren här och och säkra ännu av socialdemokratiskt regeringsinnehav. Vi ser människorna bakom de dystra siffrorna. Patienten i vårdkön, den arbetslöse som söker försörjning och en arbetsgemenskap, familjer som upplever otrygghet i sina bostadsområden och behoven av att livet på landsbygden ska fungera. Därför fortsätter vi att ta steg mot ett förstatligande av sjukvården för att säkra en tillgänglig och jämlik vård. Vi föreslår en nationell vårdförmedling för att patienter ska ges rätt att söka vård där ledig kapacitet finns. En vårdplatsgaranti ska motverka överbeläggningar, så att patientsäkerheten inte äventyras och så att arbetsmiljön för vårdpersonalen förbättras. bygger vi ut primärvården för att svensk hälso- och sjukvård ska göras mindre sjukhustung. En miljard för att minska och förebygga sjukskrivningar föreslås också. Vi skapar möjligheter för arbetsgivare att anställa långtidsarbetslösa och människor med nedsatt arbetsförmåga genom förstärkta nystartsjobb och lönebidragsanställningar. Vi föreslår en ny typ av matchningsanställningar för att arbetsgivare ska våga testa en anställning som annars skulle uppfattas för riskfylld. Vi föreslår också en stor, tillfällig, skatterabatt för de företag som investerar, exempelvis i klimatomställning och digitalisering. Det ger förutsättningar för ökad och hållbar tillväxt. Vi skapar drivkrafter till jobb genom ett nytt jobbskatteavdrag med tyngdpunkt på låga inkomster, och dubbla jobbskatteavdrag när personer i utsatta grupper tar sig in på arbetsmarknaden. Arbetslösa som vill flytta dit jobben finns bör få stöd i form av en flyttpeng. Vi stärker tryggheten med förslag om fler poliser, höjda polislöner och utbyggnad av rättsväsendets myndigheter. Gränsbevakningen förbättras för att stoppa vapensmuggling och få ett slut på dödsskjutningarna. Vi satsar stort på förebyggande insatser där skolornas och familjernas viktiga roll i att öka tryggheten och förebygga gängkriminalitet och annan brottslighet ska stärkas. I vårt budgetalternativ glömmer vi inte de som bor utanför storstäderna, och som upplever att deras orter glöms bort – att vägar blir sämre, matbutiker och bensinstationer stängs och samhällsservice försämras. Att det tar innan polis och ambulans kommer, och att jobben försvinner när företagare går i pension utan att ha någon att lämna över verksamheten till. Vi föreslår stora satsningar i vår budget på det vi kallar hjärtlandet – på vägunderhåll och bredband, stärkt välfärd och stöd för företag på landsbygden. Vi föreslår fler och större satsningar på förbättrade personalvillkor inom äldreomsorgen. Bättre villkor för personalen ger också mer kvalitet i omsorgen. Fler trygghetsboenden behöver byggas och äldreomsorgen präglas av mer gemenskapsfrämjande innehåll. ser vi stora behov att stärka pensionärers ekonomi. I vårt budgetalternativ förstärks tryggheten vid ett långt arbetsliv. Alla pensionärer får sänkt skatt och för de pensionärer med sämst ekonomiska marginaler höjs bostadstillägget. I spåren av pandemin ser vi också det underskott på gemenskap som byggts upp. Barn och unga har trillat ur föreningslivet, rört sig mindre och träffat färre närvarande vuxna. Personer i utsatta situationer har tappat sammanhang för stöd och hjälp. Många äldre har isolerats i hemmet. Vi föreslår ett stort återstartspaket för det breda civilsamhället som möter dessa behov, och föreslår ett fritidskort som möjliggör för alla barn att få ett sammanhang och en gemenskap. I av stora utmaningar globalt med klimatförändringar och ökande fattigdom måste agera. Vi föreslår reformer för ökad elektrifiering och mer koldioxidfri el samt en klimatbroms som ökar omställningstrycket i . Liksom ett omfattande bistånd för att bland annat motverka svält, stärka vaccinering och hälsovård, och säkra flickors utbildning. är det att få upp reformtempot, möta samhällsproblemen och investera för framtiden. Det får vara nog med dystra rekord. Vi är beredda att ta oss an uppgiften att vända utvecklingen. För patienterna i vårdkön, för brottsoffren och de arbetslösa. Hela ska och kan fungera. 3.Bedömning av det ekonomiska läget 5.Reformer för fler i jobb 7.Sänkt skatt på jobb och pension 9.En hälso- och sjukvård som klarar behoven 10.En värdig och medmänsklig funktionshinderpolitik 11.Att åldras i trygghet och värdighet 13.Förebyggande insatser mot kriminalitet 14.En skola där ingen lämnas efter 16.Reformer för fler bostäder 18.En förbättrad migrations- och integrationspolitik 19.En landsbygd med självförtroende 20.Politiskt ansvar för miljön och klimatet 21.Viktiga infrastruktursatsningar för hela 24.Den offentliga sektorns finanser 26.Beräkning av statsbudgetens inkomster Bedömning av det ekonomiska läget Pandemin förde snabbt och omvärlden in i en synnerligen djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av Covid-19. I takt med att allt fler världen över vaccineras, har restriktioner lättats och tillväxten tagit fart, både i och i omvärlden. ser fortsatt ljus ut. Hushållens konsumtion ökar rejält när restriktioner lättar och BNP-tillväxten är stark (4,) och (3,), även om återhämtningen då går in i en lugnare fas enligt prognos. Efterfrågan på svenska exportvaror är god och näringslivet visar på goda anställningsplaner i flera branscher, men signalerar också brist på arbetskraft. Trots denna snabba uppgång ur den ekonomiska krisen finns stora osäkerhetsfaktorer. Risken för fortsatt smittspridning globalt och återinförda restriktioner som följd av det, riskerar att dämpa tillväxten i en liten exportberoende ekonomi som . Ojämn vaccintillgång i omvärlden och risk för nya mutationer ökar dessa osäkerheter. Dessutom innebär stora offentliga skulder i många länder svårigheter om behovet av stora stödåtgärder återkommer, vilket kan hämma tillväxten. Utöver fortsatta risker med pandemins utveckling finns andra osäkerhetsfaktorer. Problemen med leveranser av insatsvaror kan fortsätta att hämma produktionen. Företagens signaler om brist på arbetskraft, i kombination med höga arbetslöshetssiffror, indikerar också kompetensbrist och matchningsproblem på arbetsmarknaden, vilket påverkar tillväxten negativt. Arbetsmarknadens utveckling präglas av sjunkande, men fortsatt hög, arbetslöshet. bedöms arbetslösheten hamna på och på . som arbetslöshetstalet beräknas minska, fortsätter dock långtidsarbetslösheten att öka – både i antal och i andel av den totala arbetslösheten. hade nära hälften – – av inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen varit arbetslösa eller längre. Det innebär nästan 200 000 personer i långtidsarbetslöshet. Även gruppen som varit arbetslösa , och alltså står på tröskeln till långtidsarbetslöshet, växer. av alla inskrivna arbetslösa tillhörde denna grupp. Arbetsförmedlingen varnar för att långtidsarbetslösheten riskerar att bita sig fast på höga nivåer. Denna negativa utveckling på arbetsmarknaden skapar svåra problem där de som haft svårt att få jobb redan före den ekonomiska krisen – framför allt äldre, utrikes födda och de med lite eller ingen utbildning – hamnar allt längre bak i jobbkön när personer med mer utbildning och erfarenhet också är arbetssökande. I omvärlden ser vi också ökade risker när fattigdomen växer i pandemins spår, vilket kan påverka den ekonomiska utvecklingen globalt. Omkring 120 miljoner människor har hamnat i extrem fattigdom sedan pandemins början, och antalet förväntas stiga till cirka 150 miljoner personer , enligt . Bara ökade antalet människor som inte har tillräckligt med mat för dagen med 320 miljoner. Riskerna med detta är stora. Förutom det mänskliga lidande som det innebär, så har många låginkomstländer sämre möjligheter att bekämpa den ekonomiska krisen i pandemins spår. Många av dessa ekonomier har växt snabbare än resten av världen, men har inte möjlighet att låna till stora ekonomiska stimulanser för att förhindra att den ekonomiska krisen blir djup. tenderar det internationella biståndet och utvecklingsstödet att sina när givarländer lägger resurser på återstart av sina egna ekonomier. Resultatet riskerar att bli fler människor i fattigdom och att ekonomier på väg upp tar flera steg tillbaka. Även konflikter riskerar att förvärras. Pandemin har också visat att goda handelsrelationer och internationella samarbeten är sköra när de sätts under den press som pandemin inneburit. Policyutformning och restriktioner har skett med dålig eller ingen koordination mellan näraliggande länder, och protektionistiska åtgärder har skapat problem som riskerar att dämpa återhämtningen. I det osäkra läge som råder drar nytta av att ha sparat i högkonjunktur, vilket ger oss utrymme för fortsatta finanspolitiska stimulanser, vilket möjliggör en långsam nedtrappning av finanspolitikens stöd till ekonomin. Precis som klarade den ekonomiska nedgången i finanskrisens spår bättre än de allra flesta jämförbara länder till stor del tack vare det finanspolitiska ramverket, inklusive överskottsmålet, har det återigen visat sig tjäna oss väl när Coronakrisen kom. Den låga statsskulden vid ingången av krisen har inneburit utrymme för snabb och kraftfull respons från riksdag och regering för att öka kreditmöjligheterna, minska företagens kostnader för sjukskrivningar, skjuta till resurser till vård och omsorg och för att stötta ekonomin i allmänhet och företag i synnerhet för att undvika konkurser och uppsägningar. Korttidspermitteringarna har visat sig vara ett kraftfullt och viktigt verktyg – framtaget med lärdom från finanskrisen, men hade kunnat fungera ännu bättre om det också hade omfattat personer som har tidsbegränsade anställningar. Även omsättningsstödet till företag med stora omsättningstapp, som drevs fram från , har varit mycket betydelsefullt. Överenskommelsen mellan sju partier kring det finanspolitiska ramverket bör mot denna bakgrund fortsatt gälla, och vi bör, så snart osäkerheterna som riskerar hämma återhämtningen minskat, återgå till att stärka sparandet och minska statsskulden. Det innebär fortsatt fokus på ansvar för de offentliga finanserna och beredskap för kriser. Med det finanspolitiska ramverket säkerställs dels att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt, dels att den totala skuldnivån ska vara så pass låg att tillräckliga marginaler finns för att understödja ekonomin under kris. Med ramverket säkras hållbara offentliga finanser på både kort och lång sikt, som finanspolitiken har utrymme att dämpa konjunktursvängningar och motverka kriser i ekonomin. Det är nu centralt att visa politiskt ledarskap och även fortsättningsvis värna svensk ekonomi, som återstartar efter krisen. Riskerna med att lägga fram en budget byggd på önskelistor från partier som står långt ifrån varandra i den ekonomiska politiken, är att det blir en utgiftskoalition och att sparandet försvagas utan att strukturellt riktiga reformer genomförts och utan att tillräckligt fokus läggs på att lösa samhällsproblemen. Budgetpropositionen visar att det för regeringen är viktigare att hitta ”balans” mellan de vitt skilda partier som kan tänkas rösta igenom budgeten i , än att genomföra de strukturellt riktiga reformerna som krävs. Detta är särskilt allvarligt med tanke på budgetens omfång. Skattesänkningar genomförs utan att tillräckligt stärka drivkrafter till arbete, och bidrags- och ersättningssystem byggs ut på ett sätt som riskerar leda till att människor göms och glöms bort, snarare än att få det stöd de behöver för att komma i arbete. I förlängningen bygger detta ut det offentliga åtagandet, som arbetslinjen försvagas – resultatet blir att välfärden riskerar urholkas både av omfattande ersättnings- och bidragssystem och av att färre arbetar och betalar skatt. har kritiserat flera av klimatåtgärderna i budgetpropositionen, då de har brister och begränsad effekt på klimatutsläppen. Dessutom menar att regeringens definition av klimatåtgärder är alltför omfattande då satsningar på exempelvis järnvägsunderhåll och kollektivtrafik inkluderas. Det är nu av stor vikt att de reformer som genomförs är strukturellt riktiga, så att återstarten av svensk ekonomi fortlöper och så att långtidsarbetslösheten bryts. Under pandemin har nya grupper, som vanligtvis har god anknytning till arbetsmarknaden, hamnat i – eller är nära att hamna i – långtidsarbetslöshet. Det gör att denna grupp är diversifierad. behövs därför en palett av jobbreformer så att olika grupper på arbetsmarknaden finner en väg till arbete. Vården behöver inte bara resurser, utan styrning och tydligt nationellt ledarskap. Brister i äldreomsorgen måste åtgärdas. Brottsbekämpande myndigheter måste få tillräckliga resurser och verktyg för att stoppa allvarlig brottslighet. Samhällsservice och jobb på landsbygden måste värnas. Budgeten måste fokusera, prioritera och investera för tillväxt, välstånd och hälsa . behövs en väl avvägd och ansvarsfull politik som värnar det finanspolitiska ramverket. bedömer därför att finanspolitiken fortsatt bör vara expansiv, för att långsamt trappa ner finanspolitikens stöd till ekonomin då betydande osäkerhetsfaktorer fortsatt finns. Finanspolitiken behöver också sätta in åtgärder som bryter den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden. bedömer därför att reformer för cirka 74 miljarder bör genomföras . Detta innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ligger på -0,av BNP 2022. Det strukturella sparandet beräknas därmed landa på -0,av potentiell BNP med politik . väntas både det finansiella och det strukturella sparandet stärkas kraftigt och överskottsmålet nås. Tabell 1 Bana för offentliga finanser. Procent av BNP om inte annat anges Källa: BP22 och Riksbudget. Det ska dock understrykas att de offentliga finansernas utveckling är särskilt svårbedömd, givet de risker som kan komma att påverka uppgången i ekonomin. Skulle smittspridningen ta fart igen är redo att snabbt vidta ytterligare åtgärder. Den – trots omfattande krisåtgärder – fortsatt låga statsskulden ger möjligheter till detta, som det är viktigt att återgå till att stärka sparandet . Konjunkturen har ett betydande genomslag på finanserna, men även den potentiella produktionsförmågan och efterfrågans sammansättning i jämvikt är av avgörande betydelse. En mindre justering av prognosen för exempelvis den potentiella produktivitetstillväxten kan få ett betydande genomslag på bedömningen av både det faktiska och det strukturella saldot i de offentliga finanserna . Även penningpolitikens utveckling är osäker. Konsekvensen av detta är att finanspolitiken måste utformas efterhand i ljuset av ny information. Utgiftstaket är en viktig del av det finanspolitiska ramverket och utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. har tidigare vänt sig emot regeringens mycket kraftiga höjning av utgiftstaken, som både möjliggjorde en kraftig utgiftsexpansion, men också i praktiken medförde att utgiftstaken förlorade sin styrande effekt. Om de kraftigt ökade skatteintäkterna som har finansierat de ökade utgifterna skulle visa sig vara tillfälliga eller medföra en försvagning i arbetade timmar kommer det att kräva åtstramningar längre fram. Dessa riskerar att leda till neddragningar i välfärden eller nya skattehöjningar som slår mot jobb och företagande. I detta läge, när vi återstartar ekonomin efter en ekonomisk kris och osäkerhetsfaktorer fortsatt råder, är det dock av stor vikt att tillräckligt utrymme att stötta ekonomin så länge som behov finns. Därför bedömer att regeringens föreslagna nivå på utgiftstaket är rimligt. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan slutligen blir beror bland annat på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, t.ex. till följd av ökningar av volymer i de rättighetsbaserade transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. Regeringens utgiftstak har kritiserats av bland annat för att vara så högt satta att den styrande effekten av taken helt gått förlorad. återgår därför till vår tidigare hållning gällande utgiftstakets nivå, och sätter ett lägre tak än regeringen. föreslagna utgiftstak sätts som fallande andel av BNP. Tabell 2 Förslag till utgiftstak. Miljarder kronor om inte annat anges vill ha en ekonomisk politik som stödjer ett samhälle där varje människas förmåga tas tillvara och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska också skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. Vår ekonomiska politik bygger på tanken om social marknadsekonomi, vilket innebär att samhällsekonomin byggs bäst utifrån marknadsmodellen – men att modellen behöver kompletteras med en personalistisk människosyn och grundläggande värden för att fungera väl. Marknadsekonomin ger förvisso effektivitet, men lika viktigt är att ekonomin ger den enskilde frihet och utrymme – men också ansvar – att tillsammans med andra verka för det gemensamma bästa. Däri uppstår den sociala dimensionen i den sociala marknadsekonomin. Den ekonomiska politiken ska därför syfta till utveckling som skapar resurser för att åstadkomma en bättre livssituation för alla människor. Viktiga delar är att skapa förutsättningar så att alla har möjlighet att arbeta i relation till sin förmåga, att den som är utsatt kan få stöd och att välfärden fungerar, att resurser förvaltas på ett hållbart sätt samt att företagande och innovation främjas genom en väl fungerande marknadsekonomi med effektiv konkurrens, stabila institutioner och etiskt handlande. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. ekonomi är i en återstartsfas efter de restriktioner som rått under Coronapandemin. Ekonomin visar stark tillväxt och näringslivet vill anställa, som pandemin ännu inte är över och risken för ökad smittspridning skapar osäkerhet kring prognoser. Krisen dröjer också kvar på arbetsmarknaden där arbetslösheten förvisso minskar, men långtidsarbetslösheten ökar och riskerar att permanentas. Krisen har förstärkt flera betydande problem som fanns redan tidigare och som regeringen stått alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är stor och trots den långa högkonjunkturen före krisen stod stora grupper långt ifrån arbetsmarknaden. är gruppen arbetslösa ännu större, och de som stod långt från arbetsmarknaden före krisen har ännu sämre chanser till jobb. Tryggheten brister när antalet dödsskjutningar ökar snabbast i hela , som är det tredje sämsta europeiska landet gällande polistäthet. Dessutom saknas långsiktighet i finansieringen av rättsväsendet, vilket riskerar lägga en hämsko på den utbyggnad som behövs för att knäcka gängkriminaliteten och stoppa dödsskjutningarna och den grova brottsligheten. Vårdköerna var långa redan före krisen, men har en ytterligare vårdskuld tillkommit och köerna har fördubblats. hade cirka 180 000 personer väntat än vårdgarantins på ett förstabesök hos läkare eller operation. Reformer som kan beta av vårdskulden, korta köerna och säkra en jämlik vård i hela landet behöver nu komma på plats.