mot · H9024283 · 2021-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:26 Riskskatt för kreditinstitut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanta Kommuninvest från riskskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via en filial eller ett dotterbolag ska omfattas av riskskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via en filial eller ett dotterbolag efter lagens införande undkommer riskskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår en riskskatt på kreditinstitut om summan av kreditinstitutets skulder överstiger ett gränsvärde på . Syftet är att beskatta kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället. Förslaget föreslås börja gälla 2022 med en skatt på av beskattningsunderlaget och ökar till av beskattningsunderlaget därefter. Kommuninvest ska undantas från bankskatten Propositionen innebär att Kommuninvest kommer att bli föremål för den nya riskskatten som riskerar att bli en landsbygdsskatt om regeringen väljer att inte undanta Kommuninvest från förslaget. Kommuninvest är ett kreditinstitut som skiljer sig mot andra kreditinstitut då de ägs och garanteras av 292 kommuner och regioner, drivs utan vinstsyfte, har samhällsnyttigt uppdrag och därmed säkrar stabila och billiga lån till den svenska välfärden. Små och medelstora kommuner på landsbygden har inte samma möjligheter att utöva en kostnadseffektiv upplåning utan samverkan i egna marknadsprogram; således skulle detta bli en direkt landsbygdsskatt för de små och medelstora kommunerna som kommer att drabbas allra hårdast. Om den kommunala samverkan på finansieringsområdet missgynnas av skatten kommer kommuner i högre grad att etablera nya egna upplåningsprogram eller öka upplåningen i redan etablerade program och därmed ge upphov till ökade refinansieringsrisker i kommunsektorn. Detta skulle bli en direkt motsatt effekt mot vad regeringen syftade till då skatten i stället kan komma att höja den finansiella risken i kommunsektorn vid en finanskris. Regeringens syfte med införande av riskskatten var inte en landsbygdsskatt, utan man ville komma åt kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället. Att påföra denna skatt till Kommuninvest skulle innebära att skatten enbart slår direkt mot kommunernas och regionernas räntekostnader då Kommuninvest själva inte tar del av någon vinst. Således medför denna bankskatt, eller landsbygdsskatt, endast en högre kostnad för investeringar i välfärden som borde gå till äldreboenden, förskolor, skolor, vårdcentraler etc. har Kommuninvest driftskostnader på för att kunna utföra arbetet runt om i landet. En riskskatt enligt regeringens förslag skulle till och med vara högre än Kommuninvests totala driftskostnader då skatten beräknas uppgå till 280 miljoner och därefter öka ytterligare till för respektive av . anser inte att det är rimligt att lägga över dessa kostnader på kommunerna där de mindre landsbygdskommunerna drabbas särskilt hårt. Vidare tillhör Kommuninvest inte den kategori som riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader på samhället vid en finanskris utan är i stället ett utpräglat lågriskinstitut som omfattas av förenklade skyldigheter som regeringen egentligen inte vill ska omfattas av skatten enligt dess egen bakgrund till förslaget. Med beaktande av ovannämnda är det rimligt att undanta Kommuninvest från regeringens förslag på en ny riskskatt så att det inte riskerar att bli en ovälkommen landsbygdsskatt som varken regeringen eller anser vara syftet med propositionen. Utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via en filial eller dotterbolag ska också omfattas av riskskatten Regeringens förslag i propositionen kan i praktiken innebära att utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via en filial eller dotterbolag kan kringgå riskskatten. Förslagets utformning innebär då att kreditinstitut som kan bedriva låneförmedling via detta upplägg snedvrider konkurrensen gentemot de vilka omfattas av riskskatten. Vidare riskerar detta att öka incitamenten för de vilka omfattas av riskskatten att se över sina lånestrukturer och i större omfattning flytta verksamhet utomlands och bedriva sin låneförmedling i via filial eller dotterbolag. Av den anledningen anser vi att propositionen ska omformuleras så att även utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via en filial eller dotterbolag ska omfattas av riskskatten. Om så ej sker, ska regeringen efter lagens införande utreda i vilken utsträckning utländska banker som bedriver verksamhet i genom en låneförmedlare via en filial eller dotterbolag kringgår riskskatten och då snedvrider konkurrensen på den svenska kreditmarknaden.