ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902840 · 2021-09-28 00:00:00 — Långsiktigt hållbar energiförsörjning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att säkra långsiktigt hållbar elförsörjning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Att hela ska leva har varit en central del i den socialdemokratiskt ledda regeringens politik. En avgörande del för en rättvis och långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet är en säker tillgång till hållbar energi. Det är viktigt för att antalet arbetstillfällen ska kunna öka och för att de investeringar som genomförs på landsbygden ska bära frukt. beslutade regeringen att ge i uppdrag att inleda ett projekt för att göra till den första landsändan med ett helt förnybart energisystem, detta för att verka modellbildande för resten av landet. Detta är ett projekt som kommer att gynna , och klimatet. För att de hållbara energikällorna ska kunna expandera krävs bland annat ett säkert elnät. Detta har aktualiserats på bland annat , som tjänas av två elkabelförbindelser till fastlandet byggda och 1987. I närtid skulle anläggandet av en tredje elkabel inledas, vilket skulle möjliggöra att nya elproducenter skulle kunna anslutas och överföra energiöverskott i kraftnätet, särskilt de förnybara energikällor som skulle bidra till omställningen av energisystemet. Skulle den nya förbindelsen inte byggas kommer nya anläggningar inte att kunna anslutas till elnätet. Detta skulle kraftigt påverka möjligheten att förlägga mer hållbar energiproduktion på och riskera arbetet med att göra energisystem till det första helt förnybara i landet. fick regleringsbrev uppdraget att analysera leveranssäkerheten avseende elproduktionen i som helhet, inklusive en särskild bedömning av om har en trygg elförsörjning . Utredningen och analysen visade att på kommer att behöva ytterligare en förbindelse. Enligt beror det till stor del på Cementas planer på att bli koldioxidneutrala samt på att en robust elförsörjning är viktig även ur ett totalförsvarsperspektiv. Ett flertal alternativ står till buds sett till det praktiska genomförandet. Regeringen har att välja bästa tillgängliga lösning för att säkra en långsiktigt hållbar energiförsörjning för . Det är högst angeläget att har en trygg och säker elförsörjning. Lösningar bör tas fram bl.a. inom ramen för regeringens uppdrag om som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem. Åtgärderna kommer att bidra till ökad försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Tänkbara hybridlösningar bör också inkluderas i det fortsatta arbetet med att säkra en långsiktigt hållbar gotländsk energiförsörjning. Regeringen bör ta särskild hänsyn till behovet av att säkra en långsiktigt hållbar gotländsk energiförsörjning i det fortsatta arbetet med omställningen av till världens första fossilfria välfärdsland.
mot · H902842 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortbildning för yrkeskompetensbevis bör kunna ske fullt ut på distans och tillkännager detta för regeringen. Krav på yrkeskompetensbevis har tillämpats för all tung trafik . Reglerna grundar sig på ett EU-direktiv och gäller för alla EES-stater. måste chauffören gå en grundutbildning och sedan fortbildning som behöver uppdateras . Det är krav på närvaro men kunskap kontrolleras inte med prov eller liknande. Detta har gjort att det inte känns meningsfullt för ett åkeri att betala personal för att sitta av tid som det ibland uttrycks. Olika former är bra och som ett komplement föreslås att chaufförer ska erbjudas full distansutbildning med ett prov som avläggs via egen dator eller på en godkänd plats. Distansutbildning kan kännas mer effektiv för dem som har förmågan att läsa själv och tycker att de använder tiden effektivare vid egen inläsning än i grupp. Om yrkeskompetensbevis ska vara kvar så behöver regelverket ses över och en effektivare form behöver verkställas och det bör vara en full distansutbildning.
mot · H902843 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheten att ersätta färjor med broar där det är samhällsekonomiskt lönsamt och tillkännager detta för regeringen. finns det en arbetsmarknadsregion runt och det är viktigt för regionen att infrastrukturen finns och uppdateras. Det finns studier som visar att infrastrukturen behöver utvecklas på flera sätt i regionen och att en bro från till fastlandet är samhällsekonomiskt lönsam. I där redovisningen ska visa faktiskt livslängd och byggnader ska använda komponentavskrivning för att få en så rättvisande bild som möjligt, så är det rimligt att se över möjligheten till att broar ska ha en längre avskrivningstid än vad som gäller . Ett stort hinder kan annars vara avskrivningstiden för att få en hållbar kalkyl. Det nuvarande regelverket innebär att man endast får använda insparade driftsanslag för färjetrafiken för 20–. Denna tidsaxel bör också ses över för att få till en förlängning. Hur lånefinansiering av investeringar i transportinfrastruktur bör ske framgår av statens utredning SOU 2011:12 Medfinansiering av transportinfrastruktur. Av denna framgår att amorteringstiden ska motsvara den ekonomiska livslängden för det som lånet avser. Räntan ska motsvara den kostnad som staten har för sin upplåning inklusive ett litet påslag för administration. Konstruktionskravet på teknisk livslängd för en bro är dock uppemot och då är det högst rimligt att förlänga återbetalningstiden för ett projektlån på längre tidsaxel. Värt att veta är att det fanns planer på att ersätta Svanesundsfärjan med en bro. Första beslutet om en Svanesundsbro togs . Bron kom in i vägplanen . var bron även med i vägplanen 1950 och 1958. Beslutet överklagades av Tjörns kommun och beslutet ändrades så att bron byggdes mellan och först och sedan skulle nästa bro mellan och byggas. Bron mellan och var färdig 1960. står den bron för stora renoveringsbehov med avstängning till följd och alternativ saknas för denna trafik . Trafikläget i regionen är redan på en kritiskt hög nivå och det behövs förstärkningar i infrastrukturen på flera sätt. Det är mycket angeläget att utreda och ändra regelverket så att för återbetalning av lån kan tas med i den ekonomiska kalkylen. Med dagens korta tid kommer inte broprojekt som ersätter färjetrafik till stånd trots att de i grunden är samhällsekonomiskt lönsamma. När det är samhällsekonomiskt ska en bro byggas och ersätta färja.
mot · H902844 · 2021-09-28 00:00:00 — Nationella riktlinjer för att säkra god vård för kvinnor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs nationella riktlinjer för kvinnor med foglossningar för att säkra enhetlig vård och stöd och tillkännager detta för regeringen. Foglossning är ett fysiologiskt fenomen under graviditet då bäckenringens broskfogar under hormonernas inverkan mjukas upp och bäckenringens ben därmed lossnar från varandra. Genom denna fysiska förändring förbereds kvinnans kropp för att föda barnet, genom att uppmjukningen ökar måtten i bäckenets in- och utgång med 1–. Så snart kvinnan har fött sitt barn och hormonnivåerna har stabiliserats återhämtar sig kroppen för de allra flesta drabbade kvinnor och smärtan avtar i regel . För många kvinnor fortsätter dock smärtan och kroppens förmåga att komma tillbaka till ett smärtfritt läge fungerar inte. För dessa kvinnor blir smärtan en ofta daglig följeslagare och en stark begränsning i vardagen och inte minst i rörligheten som aktiv förälder. Behandlingen, rådgivningen och stödet till dessa kvinnor ser helt olika ut sett över landet. Med rätt stöd kan de allra flesta komma till rätta med sin smärta och sina problem. Vården har satsat olika på dessa kvinnor. Därtill saknas forskning på orsak och verkan. Med hänvisning till ovanstående är det mycket angeläget att regeringen prioriterar frågan och ser över möjligheten till nationella riktlinjer för enhetlig vård, behandling och stöd till kvinnor med långvarig graviditetsrelaterad bäckensmärta, så kallad foglossning, där också frågan om forskning bör ingå.
mot · H902846 · 2021-09-28 00:00:00 — Veterinärintyg för transport av hästar som tävlar internationellt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rimligheten av veterinärintyget som krävs för tävlande hästar internationellt och verka för att det tas bort på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. Som det nu är ställs det krav på ett veterinärintyg som ett godkännande för att hästen är i form att klara en längre transport. Veterinären måste vara godkänd av och får inte vara den veterinär som normalt vårdar hästen. Att inneha licensen för veterinär att få lov att göra kontrollen kostar pengar så i praktiken är det oftast bara de statligt anställda veterinärerna som skriver intyget. För att tävla internationellt så går hästarna på en hög nivå och med högt ställda krav på träning och friskvård. Att då betala för att få en häst i hög prestationsform bedömd i fråga om huruvida den klarar av att resa blir inte ändamålsenligt. På alla tävlingar redan från lätta klasser, höjden och uppåt, krävs att en veterinär är på plats under tävlingen och gör en kontroll på varje häst. Vid större tävlingar görs även återkommande kontroller av veterinärer under tävlingsdagarna. Vid nationshoppningar har oftast varje land sin egna veterinär med sig, utöver gällande bestämmelser på tävlingsplats. Ridsporten är en dyr sport och då måste kostnadssidan ses över så att fler ska kunna vara med i sporten. Beslutet ligger på EU-nivå och på nationell nivå behöver politiker verka för en översyn som anpassas för tävlingshästar. Kontrollen om det rör sig om tävlande hästar går också att kontrollera. Hästar som ska prestera åker i god komfort och är vältränade för sitt ändamål. Tävlingen har offentliga listor där den resande hästen finns med. Eftersom det finns krav på pass och att pass medföljer alla hästar så går det alltid att identifiera hästar på resa. Hästar som reser internationellt har också ett utökat pass enligt , Fédération Équestre Internationale.
mot · H902848 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förhindra externa aktörer såsom kommuner att ställa krav på byggfelsförsäkring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för färdigställandeförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Byggfelsförsäkringen skapades för ökad trygghet vid byggnation. 2014 ändrades regelverket och byggfelsförsäkringen upphörde att vara obligatorisk. Den ersattes istället av en ny färdigställandeförsäkring. Anledningen var att det var få som fick ut ersättning från sin byggfelsförsäkring och att konkurrensen i branschen var dålig. Bland annat ifrågasatte systemet och krävde en översyn. Trots detta ställer en del kommuner fortfarande krav på att en byggfelsförsäkring ska finnas vid nybyggnation av bostäder. Det har också visat sig att delar av problematiken kvarstår även med den nya färdigställandeförsäkringen. Fortsatt är det svårt att få ut ersättning från försäkringen och det finns en rad undantag från skyddet. Dessutom flyttas delar av ansvaret för byggfel på ett otydligt sätt från entreprenören till byggherren, vilket skapar problem när vare sig entreprenörens ansvarsförsäkring eller byggherrens påtvingade byggfelsförsäkring täcker eventuella skador orsakade av byggfel. Den stora vinst som försäkringsbolagen redovisar visar på de onödigt höga som tas ut, vilka möjliggörs av att försäkringen fortsatt är obligatorisk. Något som ofta pekas ut som ett problem vid nybyggnation är de höga byggkostnaderna. Också av den anledningen finns det anledning att se över byggfelsförsäkringen och färdigställandeförsäkringen som kan innebära en stor kostnad för byggherren. Det kan ses som en onödig kostnad eftersom det betalas ut väldigt lite från försäkringen ställt mot vad det kostar att teckna den. Kopparklint (M)
mot · H90285 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida en stimulanspeng kan införas för att främja förståelsen för egenföretagande och tillkännager detta för regeringen. I många fall uppfattar oerfarna ungdomar och yngre vuxna egenföretagande som avskräckande på grund av den extensiva kunskap som krävs för att juridiskt etablera ett företag samt administrera skatterna. Trots att det finns företagsformer som är relativt lätta att etablera samt att det finns statliga stödinsatser som syftar till att bistå nyföretagare så känner många unga inte till dem och vågar därmed inte ta steget och satsa på sina affärsidéer. För att minska kunskapsgapet kring företagsbildning och företagande hos ungdomar så bör ytterligare insatser riktas mot elever som går på gymnasium eller yrkesprogram. Det etablerade lär ut entreprenörskap genom att individer får starta och driva ett eget ”UF-företag”, som kurs på gymnasiet, kan här ses som en föregångsmodell. För att möjliggöra att fler läroverk använder sig av kurser från Ung Företagsamhet, eller skapar egna kurser som lär ut juridiskt och administrativt företagande, så bör regeringen utreda om en statlig stimulanspeng kan ge incitament och därmed öka intresset hos skolorna. Exempelvis kan en öronmärkt stimulanspeng bidra till att inte bara ekonomiprogrammen utan även yrkespraktiska och natur/samhällsvetenskapliga gymnasieprogram tillhandhåller eleverna en möjlighet att lära sig om företagande. En grundläggande kunskap om företagande hos unga kan bidra till att fler kan driva och administrera egna företag.
mot · H902850 · 2021-09-28 00:00:00 — Viltförvaltningsdelegationernas mandat och sammansättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dels maximera det lokala självbestämmandet genom att låta viltförvaltningsdelegationerna utgöra den högsta beslutande nivån på samtlig viltförvaltning, dels återgå till den tidigare ordningen vad gäller viltförvaltningsdelegationernas sammansättning, och detta tillkännager för regeringen. Den moderatledda regeringen beslutade att införa viltförvaltningsdelegationer i varje län som ett led i ambitionen att flytta beslut närmare dem som berörs och för att möta de ökande utmaningarna när det gäller viltförvaltning. Genom inrättandet av viltförvaltningsdelegationer skulle en del beslutsmakt flyttas över till dessa organ, i vilka representanter för de politiska partierna, myndigheter och intresseorganisationer sitter. Viltförvaltningsdelegationerna har beslutanderätt i övergripande frågor om viltförvaltningen. Dock är det inte tydligt definierat vad dessa övergripande frågor innebär. Trots att tillkännagav för regeringen att viltförvaltningsdelegationerna skulle stärkas och att det borde ses över hur man kunde förtydliga dessas mandat och beslutanderätt samt om möjligt förstärka deras befogenheter som ett steg i arbetet med decentralisering och delegering av beslut. Den rödgröna regeringen valde anmärkningsvärt nog istället att negligera detta samt gav 2017 så kallade miljö- och naturvårdsintressen dubbelt så stort inflytande som jägarintresset i länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer, vilket förorsakat en skev och orättfärdig proportionalitet gentemot äganderätten samt jakt- och viltvårdsintresset som fortsatt bara har en representant i viltförvaltningsdelegationerna. Principen om lokal förankring och lokalt bestämmande är helig för undertecknade och bör garanteras och stärkas i så hög utsträckning som möjligt. Syftet med viltförvaltningsdelegationerna var att stärka den lokala förankringen i beslut om jakt och viltvård bland de människor som berörs av framförallt rovviltet. Den centralisering och misstro gentemot den lokala nivån i dessa och övriga frågor som präglar den nuvarande regeringens inriktning på området behöver nu brytas. Regeringen bör nu ges ett tydligt uppdrag att maximera den lokala förankringen och maximera det lokala självbestämmandet genom att låta viltförvaltningsdelegationerna utgöra den högsta beslutande nivån för samtlig viltförvaltning samt även återgå till den tidigare mer balanserade sammansättningen av dessa. Balans, förankring och sunt förnuft måste prägla sammansättningen av viltförvaltningsdelegationerna och deras verksamhet. Den förändring som genomfördes till förmån för snäva och tvivelaktiga särintressen gynnar inte något av detta.
mot · H902851 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom översyn och förtydligande av ”miljöundantaget” i 2 kap. 15 § regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten är i sin tur möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. En huvudprincip i den svenska demokratin och äganderätten är, som det uttrycks i regeringsformen, att ”den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten”. Domstolspraxis visar dock på en oroande utveckling där myndigheter i allt högre utsträckning medvetet och genomgående väljer att tolka inskränkningar som att de sker av miljöskyddsskäl – vilket allt som oftast i verkligheten leder till utebliven ersättning vid intrång. Det bör i sammanhanget påpekas att en ökning av expropriations- och intrångsersättning m.m. inte är samma sak som en automatisk förstärkning av äganderätten, men icke desto mindre en konsekvens av en försvagad svensk äganderätt. avkunnades domar om bombmurklor och lavskrikor som förvisso var ett steg i rätt riktning utifrån ovanstående perspektiv, men fortfarande kvarstår grundproblemet och grundfrågan. Följaktligen bör regeringsformen förtydligas och förstärkas i denna del i fråga om att tillämpningen av ”miljöskyddsskäl” endast ska ske mycket restriktivt och att markägaren erhåller ersättning i betydligt högre utsträckning än vid intrång föranledda av rutinmässiga ”miljöskyddsskäl”.
mot · H902853 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa krav på återvinning av glykol och tillkännager detta för regeringen. I finns inget krav på återvinning av det brett använda ämnet glykol, vilket får betecknas som anmärkningsvärt då det nu i och finns en världsunik metod och anläggning för både återvinning och rening av använd glykol. Om glykol istället läcker ut i naturen kan det leda till stora skador. Genom olika tester identifierades en reningsmetod som miljövänligt helt renar använd glykol, dessutom med begränsat avfall som följd av reningsprocessen. Använd glykol återställs till sitt ursprungliga skick så att glykolen kan återanvändas om och om igen. Kretsloppet sluts för en ändlig naturresurs. På detta sätt sparar man jordens resurser då glykol utvinns från råolja och är en ändlig resurs. Dessutom är glykol en bristvara då efterfrågan alltid är större än tillgången. Denna unika metod i glykolhanteringen förändrar mycket till fördel för vår gemensamma miljö. Istället för att gå till förbränning renas den omhändertagna glykolen och återförs till marknaden som ny glykol. Det betyder att glykolen kan användas oändligt . Med det sparas vår jord och man hjälper företag att uppfylla sina miljölöften. Glykolhantering ser ut enligt följande: Då använd glykol är ett riskavfall omhändertas glykolen av återvinningsföretag. Dessa transporterar den omhändertagna glykolen till värmeverk där glykolen bränns upp och blir energi som atmosfären förorenas. Detta är dessutom inte speciellt effektivt eller en god idé då energivärdet är lågt och därmed närmast kan liknas vid destruktion. infördes EU:s avfallsdirektiv i svensk lagstiftning. I avfallsdirektivet lyfts avfallshierarkin fram som prioriteringsordning för lagstiftning och politik på avfallsområdet. Prioriteringsordningen innebär att man helst ska förebygga avfall, i andra hand återanvända det, i tredje hand materialåtervinna det och så vidare. Ordningen gäller under förutsättning att det är miljömässigt motiverat och ekonomiskt rimligt. Ovannämnda metod är både miljömässig och ekonomisk och tar glykolhanteringen högre upp i avfallshierarkin.
mot · H902854 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom översyn och förändring av miljöbalk och artskyddsförordning m.m., mot bakgrund av lagstiftning om egendomsskydd och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. När antogs av lämnade man avsiktligt utrymme för att många bedömningsfrågor skulle avgöras genom rättspraxis. Det har fått till resultat att implementeringen av fått en negativ inriktning med utökade äganderättsinskränkningar som följd. Detsamma gäller för flera av de förordningar som helt eller delvis utgår från . Ett exempel på detta är den i allra högsta grad aktuella artskyddsförordningen. Denna och övriga aktuella förordningar behöver därför ses över och förändras för att i högre utsträckning följa lagstiftningen om egendomsskydd.
mot · H902855 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell flygskatt och tillkännager detta för regeringen. är ett utav mest glesbefolkade länder. För att människor ska kunna arbeta och bo i hela vårt land utgör därför flyget en viktig del av det samlade transportsystemet. Trots detta införde den rödgröna regeringen en flygskatt. Införandet av denna typ av skatt dömdes ut i 8 av 10 remissinstanser och har sagts slå hårt mot jobb och sysselsättning då luftfarten skapar 80 000 direkta arbetstillfällen plus 100 000 jobb inom den svenska turistnäringen. Det svenska inrikesflyget stod före pandemin för av de totala koldioxidutsläppen i vårt land som den övriga transportsektorn står för . Av flygets utsläpp kommer från resor över , det vill säga ett avstånd där det aldrig kommer att finnas något realistiskt alternativ till flyget. Det vanligaste argumentet för flygskatten är att flyget ska bära sina egna klimatkostnader. Beräkningar har dock visat att flygskatt är ett mycket ineffektivt sätt att minska utsläppen. Den potentiella utsläppsminskningen är av totala utsläpp, ungefär lika mycket som vägtrafiken släpper ut . Om syftet med flygskatten är att reducera utsläppen av växthusgaser är risken stor att detta verktyg är kontraproduktivt. Höjda biljettpriser och ett minskat antal avgångar leder troligen till att fler tar bilen, vilket istället innebär ökade utsläpp. För att minska utsläppen bör fokus istället exempelvis ligga på en större inblandning av mer biodrivmedel och satsningar på forskning och tekniska lösningar. Ett flertal av våra europeiska grannar har prövat att införa en flygskatt för att sedan ta bort den. Till dessa hör bland annat , och , där de samhällsekonomiska konsekvenserna visade sig vara alltför negativa. Effekterna av den svenska flygskatten är ännu svåra att mäta, men internationell erfarenhet visar att en flygskatt innebär en förlustaffär för statskassan, vilket i sin tur innebär minskade resurser för till exempel klimatinvesteringar. En flygskatt leder sammanfattningsvis till färre jobb, gör det svårare för flyget att genomföra sin gröna omställning och försämrar tillgängligheten i . Regeringen bör därför avskaffa den beskattning av flyg som återinfördes innan och budget hann avskaffa den .