mot · H9022597 · 2021-10-04 00:00:00 — Stiftelsen äger i princip sig själv, brukar man säga. har identifierat att stiftelser flitigt används för skatteundandragande och penningtvätt. [16] Det finns många olika typer av stiftelser, och de fungerar på olika sätt. Ett sätt att förstå stiftelser är att tänka på upplägget som ett ”löfte” att ge bort något till någon , genom att någon annan förvaltar tillgången . Konsekvensen blir att ingen på papperet ”fullt ut” äger tillgången. Detta leder i praktiken att tillgången hamnar i ett slags ägarlöst limbo, svåråtkomligt för borgenärer, förmånstagare och skattemyndigheter. Den ursprungliga ägaren av tillgången kan hävda att: ”jag äger inte längre tillgången, jag har gett bort den till stiftelsen”. Företrädare för stiftelsen kan i sin tur hävda att: ”jag bara förvaltar tillgången å förmånstagarens vägnar”. Förmånstagaren kan å andra sidan hävda att: ”jag äger inte tillgången, den blir min först när den överlåts till mig från stiftelsen”. Transparensen kring stiftelserna måste öka. Alla personer och tillgångar som är kopplade till stiftelsen bör registreras hos vederbörliga myndigheter. Registrering bör vara ett villkor för att få skapa en stiftelse. Vad som ovan anförs om registrering av stiftelser bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Här kan FN:s arbete mot klimatförändringarna fungera som förebild. Arbetet vilar på det internationella miljöföredraget United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) som antogs på . Knutet till arbetet finns en expertpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC). bör driva på för att etablera liknande ramverk för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt inom FN som finns för arbetet mot klimatförändringarna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör också undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12 Inför en utflyttningsskatt En grundläggande skatterättslig princip – inte bara i – är att de vinster som har uppstått när en person är skattskyldig i ett land också beskattas i det landet. En rad länder har regler om särskilda beskattningskonsekvenser för fysiska personer som flyttar ut. I kommer den principen till uttryck genom den s.k. tioårsregeln i inkomstskattelagen. Det är dock känt att tioårsregeln har betydande brister. gjorde 2007 en studie om försäljning av aktier efter utflyttning. I studien konstaterades att ett stort antal personer utvandrade för att därefter sälja aktier och andelar med i upparbetade vinster skattefritt eller med förmånligare beskattning, samt att den typen av skattedriven utflyttning tenderade att öka. I studien noterades att den som skaffar sig en överblick över den interna lagstiftningen hos ett antal stater, hade en uppsjö av möjligheter att undvika att kapitalvinster på aktier och andelar beskattades i . I rapporten identifierades ett antal olika upplägg. I vissa fall såldes andelarna direkt, i andra fall gick man via utländska holdingbolag som avyttrade andelarna. Studien konstaterade också att ett flertal av skatteavtal saknade utflyttningsregler. Under förra mandatperioden uppdrog regeringen åt att ta fram ett förslag om utflyttningsskatt. Uppdraget redovisades i promemoria Exitbeskattning för fysiska personer (2017). Promemorian var detaljrik och innehöll konkreta lagförslag. På lång sikt beräknades skatten stärka de offentliga finanserna med ca . Förslaget mötte dock stark kritik från näringslivets olika lobbyorganisationer, varpå regeringen drog tillbaka förslaget. Det har gått regeringen drog tillbaka förslaget, dock utan att återkomma till med förslag till alternativ lösning. Regeringen bör återkomma till med förslag på en exitbeskattning för fysiska personer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 13 Land-för-land-rapportering för privatpersoner När den svenska förmögenhetsskatten slopades 2007 försvann också förmögenhetsdeklarationen. Därmed är det svårt för svenska myndigheter att ha någon närmare kunskap om svenska tillgångar utomlands. Detta beror bl.a. på att vissa stater, främst de som vi saknar avtal om informationsutbyte med, ”lever på” att gömma pengar åt utlänningar. [17] I rapporten och utveckling analyserar bl.a. frågan om privatpersoners tillgångar i utlandet. [18] uppskattar att svenska privatpersoners tillgångar utomlands uppgick till . De antar att av tillgångarna inte hade deklarerat de kapitalinkomster som tillgångarna genererat. Vidare antas en genomsnittlig avkastning på och en genomsnittlig kapitalskatt på , vilket sammantaget leder till ett skattebortfall på . För att motverka denna skatteflykt bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands. [19] Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har frågan om skatteflykt och offentlig upphandling debatterats en hel del. Detta är föga förvånande med tanke på att den offentliga sektorn handlar upp varor och tjänster för . Flera svenska kommuner har önskat ställa krav på att deras leverantörer inte ska få ha någon koppling till företag som är baserade i s.k. skatteparadis. Dessvärre har förhindrat och att ställa sådana krav i sin upphandling med hänvisning till . Regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 15 Ordning och reda på arbetsmarknaden har den röd-gröna regeringen vidtagit ett antal viktiga åtgärder för att motverka skattefusk, svartjobb och social dumpning i syfte att skapa ordning och reda på arbetsmarknaden. välkomnar detta men anser att mer behöver göras på detta område. I motionen Ordning och reda på arbetsmarknaden (2021/22:V661) uppmärksammar en rad olika missförhållanden på arbetsmarknaden och presenterar en rad förslag mot svartjobb, social dumping m.m. En del av förslagen berör skatteområdet och kampen mot skatteflykt och skattefusk. Här redogörs kort för dessa förslag. Ett problem med F-skattsedlar är att dessa missbrukas för att arbetsgivare vill undvika sitt arbetsgivaransvar. Det förekommer att personer med F-skatt bara har en uppdragsgivare, och då inte sällan i form av sin gamla arbetsgivare. Därför lägger i motionen förslag för att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk föreslår därför i ovan nämnda motion att ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt ska införas. ställs det krav på att företag som utför arbeten i som berättigar till ROT-avdrag ska ha F-skatt. Detta krav gäller dock inte de underentreprenörer som ofta anlitas för att utföra själva arbetet med . Detta skapar utrymme för missbruk och fusk. I motionen Ordning och reda på arbetsmarknaden (2021/22:V661) föreslår därför att det ska införas ett krav på att även underentreprenörer ska ha giltig F-skatt för att ROT-avdrag ska utbetalas. Ett annat problem när det gäller utländska företag som verkar i är reglerna om fast driftställe. Reglerna avgör om ett utländskt företag ska betala inkomstskatt i eller inte. är reglerna hårt knutna till en bedömning av huruvida ett företag är etablerat på en exakt plats i eller inte. Företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan därmed undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för osund konkurrens och social dumpning. I motionen Ordning och reda på arbetsmarknaden (2021/22:V661) föreslår därför att det utreds om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Ciczie Weidby (V) [1] Se; [2] Crivelli, E, R, Mooj & M, (2015), ”Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries”, IMF Working Paper, WP/15/118. [3] (2020), ”of Tax 2020”. [4] Crivelli, E., de Mooij, R. & , M. (2016), ”Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries” FinanzArchiv: PublicFinance Analysis 72(3): 268–301. [5] (2020), ”of Tax 2020”. [6] Ibid. [7] Ibid. [8] årsredovisning 2020. [9] Prop. 1980/81:17, s 11. [10] , (2014), ”Generalklausul mot skatteflykt i och ”, . [11] , Dnr 2018:1054. [14] (2019), ”Off the Hook – How the EU is about to whitewash the world´s worst tax havens”. [18] (2020), ”Skattefelets storlek och utveckling”. [19] Som nämnts ovan försvann den svenska förmögenhetsdeklarationen i samband med att förmögenhetsskatten slopades 2007. har länge drivit frågan att en sådan förmögenhetsdeklaration borde återinföras. Dels för att användas i fördelningspolitiska analyser, dels som ett sätt att motverka skatteflykt.