mot · H9023641 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett starkt försvar i en osäker omvärld ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka arbetet med kostnadskontroll och spårbarhet inom försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda det operativa försvarssamarbetet med till att innefatta även andra länder i en euro-atlantisk kontext och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk exitstrategi för bidrag till Minusmainsatsen i som tar ett helhetsgrepp på hela engagemang i och dess närområde, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att deltagande internationella insatser ska beakta de i närtid begränsade resurserna i det nationella försvaret som vissa specialkompetenser och officerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en bred analys av hur ska prioritera sina internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över incitamenten för GSS/K och GSS/T och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur värnpliktig personal kan bli mer tillgänglig, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över befattningskraven för den militära grundutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ersättningsnivåer för officersaspiranter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utredning angående löneutfyllnad för reservofficerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av behovet av en mer regelbunden kontroll av reservofficerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av efterlevandeskyddet för personal inom räddningstjänst och polis samt militär personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler åtgärder för att underlätta rekrytering till hemvärnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare åtgärder för att stärka hemvärnets materielförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förstärkt och utvecklad kunskap och information om veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förbättrad och utbyggd veteranvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla ett fristående centrum för veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en fortsatt satsning på veteranrelaterad forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett proaktivt jämställdhetsarbete och god organisationskultur inom Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn som syftar till att effektivisera ledning av Försvarsmakten och klargöra de framtida resursbehoven hos den politiska ledningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ytterligare en militärhögskola i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utbyggnad av Totalförsvarets skyddscentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) bör bli en del av försvarets krigsorganisation, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Försvarsmaktens möjligheter att öva och tillkännager detta för regeringen. Ett starkare försvar i en osäker omvärld Ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det speglar den verklighet befinner sig i. Det försämrade säkerhetsläget kräver därför ett starkare försvar. Målet är att försvaret ska vara krigsavhållande och avskräcka en eventuell motståndare från att angripa . ska försvaret ständigt kunna hävda suveränitet och territoriella integritet. Men även bidra till säkerhet och stabilitet i närområdet i linje med den solidariska säkerhetspolitiken. Det svenska försvaret ska vara interoperabelt med Nato- och EU-länders försvarsmakter för att kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd i händelse av kris och krig. Genomför och finansiera det tagna försvarsbeslutet fullt ut Försvarsbeslutet är en viktig startpunkt för att på allvar stärka försvar under det närmaste årtiondet. Att det gick att samla brett politiskt stöd för en kraftfull försvarssatsning där försvarsanslaget ökar till av BNP var helt nödvändigt för att möta utmaningarna i en allt mer osäker omvärld. Försvarsbeslutet innebär bland annat förstärkningar av armén genom fler brigader, utökat artilleri och uppgradering stridsfordon och stridsvagnar. Men även satsningar på marinen och flygvapnet som till exempel ytterligare en ubåt och valet att behålla C/D längre än planerat. har även arbetat för att andra viktiga förmågor som nya ytstridsfartyg, anskaffning av långräckviddig bekämpningsförmåga samt förstärkningar av cyberförsvar och försvarsunderrättelseförmåga prioriterades i försvarsbeslutet. För att genomföra de beslutade satsningarna krävs ett långsiktigt engagemang. Det är en sak att fatta ett beslut , och något annat att arbeta för att förverkliga den helhet som försvarsberedningen presenterade i sina två rapporter . hade velat sett ökade anslag om fem extra miljarder i nivå och ytterligare fem miljarder . Detta för att redan nu skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för försvarsmyndigheterna, att kunna hantera ekonomiska risker och ytterst säkra att försvarsbeslutet kan genomföras i sin helhet. Det innebär att även att de 17 återstående åtgärder som finns med i försvarsbeslutet, men som inte har finansiering, kan genomföras. Det är omfattande och långsiktiga satsningar som ska genomföras den kommande tioårsperioden när det gäller en utökad krigsorganisation, nya regementen och ny materiel. Att bygga upp försvaret på ett sätt som inte har gjorts på många decennier kommer att innebära stora utmaningar för en organisation som varit inställd att hantera neddragningar . av BNP till försvaret vill gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av BNP. Detta främst för att kunna möta det försämrade säkerhetsläget, möjliggöra en stärkt förmåga samt även för att kunna uppfylla åtaganden som medlem i Nato. Tillväxten sker stegvis och med hänsyn till det säkerhetspolitiska läget och det ekonomiska läget. Målet är att försvaret ska vara krigsavhållande och avskräcka en eventuell motståndare från att angripa . måste försvaret ständigt kunna hävda vår suveränitet och territoriella integritet. ska bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde. Hybridhot som påverkansoperationer och cyberangrepp måste hanteras kontinuerligt. kommer att prioritera de åtgärder för försvaret som ger en högre operativ effekt här och . Därtill är det även angeläget att öka satsningarna på nya teknologier som kommer att ha stor påverkan på det framtida slagfältet. Den snabba teknologiska utvecklingen kommer sannolikt att ha genomgripande konsekvenser för den framtida operationsmiljön. Frågor som rör framtida teknologier återfinns i kommittémotion ”Svensk materielförsörjning, forskning och försvarsindustri i framkant”. Eventuella fördyringar i de större materielprojekten riskerar att påverka genomförbarheten i försvarsbeslutet och kommer att bli en viktig aspekt att följa framgent. I mån av ekonomiskt utrymme kan ytterligare förstärkningar av försvarets förmågor övervägas. Det kan till exempel handla om att påbörja anskaffning av nya stridsvagnar och stridsfordon, nästa generations minröjningsfartyg och nästa generations transportflygplan samt förstärkningar av logistik- och ledningsstrukturer i alla försvarsgrenar. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. Vi vill därför se en ordnad process med tydliga avstämningar som tar hänsyn till behovet av att stärka försvaret men också den ekonomiska utvecklingen. De ytterligare resurser som satsas måste åstadkomma kontinuerligt ökande försvarsförmåga och det måste ske ett fortsatt effektiviserat resursutnyttjande inom Försvarsmakten. Den nya myndigheten för uppföljning och utvärdering av totalförsvaret, vilken nu är under utredning, är en viktig del i att stärka kostnadskontrollen och spårbarheten inom försvarsmyndigheterna. kommer Försvarsberedningen att återaktiveras för att fungera som en kontrollstation för det innevarande försvarsbeslutet. Det blir ett angeläget avstämningstillfälle kring hur det går med genomförande och kostnader. Ett utvecklat nordiskt försvarssamarbete Säkerhet i samverkan med andra är tillsammans med ett starkt nationellt försvar grundbulten i svensk försvars- och säkerhetspolitik. I detta avsnitt ligger fokus på det fördjupade nordiska samarbetet. Moderata förslag som gäller EU:s försvarssamarbete och behovet av ett svenskt Natomedlemskap återfinns i de moderata motionerna om utrikes- och säkerhetspolitik. De nordiska länderna delar inte bara värdegrund och kulturell och geografisk närhet. Vi står också inför liknande utmaningar inom samhällssäkerhet och beredskap. presenterade en uppföljning på Stoltenbergrapporten som framför allt fokuserar på ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna mot hybridhot och cyberangrepp. Det är angeläget att de nordiska länderna gemensamt omsätter så många som möjligt av de förslag som rapporten föreslår i praktiken för att öka det nordiska samarbetet på detta område. Det nordiska försvarssamarbetet Nordefco bör också stärkas och utvecklas. Samarbetet mellan och har i dessa sammanhang en särställning då det även innefattar gemensam försvarsplanering och ett samarbete bortom fredstida förhållanden. Det bör stärkas ytterligare inom samtliga försvarsgrenar. Det trilaterala avtal som upprättades mellan , och för fördjupad operativ planering utgör också en viktig byggsten. Nordefco är ett bra och ett viktigt komplement till samarbetena inom Nato och EU. Den nordiska kontexten kan utgöra en bra språngbräda för att öka samarbetet med länder i vårt närområde som de baltiska länderna – men även , , och – för att motstå rysk påverkan via hybridkrigföring. Dessutom bör de nordiska länderna upprätta utökade samarbeten med till exempel kring cyber- och energisäkerhet samt desinformation som gynnar båda parterna. kan bistå med resurser och vi kan lära oss mycket av ett land som har fått utstå omfattande angrepp. Det är viktigt även för säkerhet att vi kan stödja på alla sätt och vis vi kan framgent. Slutligen har vi moderater pekat på betydelsen av ökad nordisk samverkan när det gäller totalförsvar och cybersäkerhet, något vi också har lyft i . har – både genom våra länders gemensamma historia och säkerhetspolitiska vägval - en särställning i internationella försvarssamarbeten. fattade också en ny lag om ett fördjupat operativt försvarssamarbete mellan och . försvarssamarbete med syftar till att stärka ländernas nationella försvar och förbättra förutsättningarna att agera militärt gemensamt. Vi välkomnar ett fördjupat försvarssamarbete med som även innefattar en gemensam operativ planering. Men anser dock att det operativa försvarssamarbetet mellan och ska ha ett bredare anslag och inte vara begränsade till att enbart gälla det svensk-finska samarbetet. Det behövs istället skapas generella förutsättningar för att ge och ta emot operativt stöd även från andra länder. Detta skulle vara mer ändamålsenligt både utifrån hotbilden, de faktiska behoven av militärt samarbete och den solidariska säkerhetspolitiken. Denna uppfattning delades dessutom av försvarsberedningen i slutrapporten från . Vi anser därför att det operativa försvarssamarbetet med ska vidgas och innefatta fler länder och organisationer. Det är av central betydelse att det finsk-svenska försvarssamarbetet ses i en euroatlantisk kontext där detta samarbete förstärker och skapar bättre förutsättningar för samverkan inom EU och med Nato snarare än att utgöra ett alternativ. Nato och ytterst spelar en avgörande roll för att upprätthålla säkerhet och stabilitet i vår del av . står inför ett antal utmaningar i de internationella insatserna. Det handlar om var, i vilken kontext och med vem som ska göra internationella insatser, men även om hur vi blir bättre på samverkan mellan civila och militära delar för att skapa långsiktighet och hållbarhet. Händelserna i blixtbelyser de svårigheter som finns inbyggda i internationella insatser när det gäller att skapa hållbar säkerhet och utveckling. Trots av massivt internationellt engagemang i föll landet för talibanerna på . Erfarenheterna från måste tas vidare för att framtida insatser ska bli bättre. Inte minst måste det finnas en ordnad process för hur säkerheten för tolkar och lokalanställda som har bistått svenska internationella insatser kan hanteras. Det haveri som den rödgröna regeringen stått för när det gäller de afghanska tolkarna får inte upprepas. Det är såväl en anständighets- som trovärdighetsfråga. är största insats den i där vi bidrar till den FN-ledda operationen Minusma med ca 220 personer. Minusma syftar till att skapa säkerhet, stabilitet och långsiktig utveckling i en region som drabbats hårt av våld och terror. bidrar med ett förband med hög kompetens vilket höjer kvaliteten i hela insatsen. bidrar dessutom med en styrka till den fransk-ledda insatsen Task Force Takuba i samt en mindre kontingent till den EU-ledda utbildningsinsatsen EUTM. Den svenska insatsen i har, jämte de i och Kosovo, varit en av de största och svåraste som det svenska försvaret genomfört. Det illustreras inte minst av den statskupp som skedde i och de implikationer den kan få för insatsen. Ett resultat var att deltagandet i Task Force Takuba sköts istället för den ursprungliga inriktningen vilken var . Minusma har dessutom varit den första större FN-ledda insatsen deltagit i på . Erfarenheterna från visar på att FN-systemets förmåga att hantera fredsfrämjande insatser brister på flera punkter. bör noga överväga i vilken kontext vi kan göra störst nytta med vårt deltagande. har gjort, och kommer att göra, omfattande och kvalitativa insatser i och det börjar bli dags att lämna över till andra länder att ta vid. Det är så de internationella militära insatserna fungerar. Länder går in och gör insatser och lämnar sedan över till andra länder. vill därför att regeringen tillsammans med Försvarsmakten och andra relevanta myndigheter tar fram en exitstrategi för den svenska Minusmainsatsen i . Avvecklingen av det svenska bidraget till Minusmainsatsen bör ske skyndsamt, men med hänsyn tagen till den takt som säkerhetsläget medger. Det är centralt att det svenska tillbakadragandet sker under ordnade former och med respekt för både befolkningen i och andra allierade länder i insatsen, men också så att säkerheten för de svenskar som befinner sig i i andra militära och civila insatser inte påverkas negativt. Exitstrategin ska ta ett helhetsgrepp på hur de olika delarna i helheten som är den svenska närvaron i – militära insatser, biståndsverksamhet samt de diplomatiska och politiska resurserna på plats i regionen – påverkas. Slutligen ska även påverkan på säkerhetspolitiska relationer med andra länder, särskilt , genomlysas. Försvarsmakten har indikerat att allt för omfattande och komplexa internationella insatser har en negativ inverkan på försvarets möjligheter att bygga nationell förmåga, särskilt när insatsen pågår . Försvarsmakten har också indikerat att man helst ser att prioriteringsordningen för svenskt deltagande i internationella insatser bör vara under ledning av främst Nato, sedan EU och sist FN. Det krävs ett helhetsgrepp kring frågan om svenska internationella insatser. Det handlar både om hur vi kan göra störst nytta med de resurser besitter, men även om hur internationella insatser på gott och ont påverkar det svenska försvaret och dess förmåga samt hur nationella intressen kan gynnas av deltagande i en insats. Vidare behöver vi bli bättre på att formulera tydliga och mätbara mål som också följs upp kontinuerligt. Därför bör det göras en bred analys av frågan. Försvarsmaktens förmåga att attrahera och behålla kompetent personal kommer att vara avgörande för myndighetens förmåga att växa i enlighet med försvarsbeslutet. Här måste Försvarsmakten ge de anställda goda villkor för att kunna rekrytera officerare, soldater och sjömän på frivillig basis. Detsamma gäller dem som gör värnplikt. Goda villkor och fokus på kärnuppgiften kommer vara centrala faktorer. De värnpliktiga är en viktig resurs för att både fylla upp krigsorganisationen, men även för att rekrytera kompetenta personer som sedan kan bli officerare eller kontinuerligt anställda soldater eller sjömän. Försvarsmakten måste även arbeta proaktivt med frågor som gäller jämställdhet och inkludering. Försvaret är en angelägenhet för hela befolkningen och hela befolkningens kompetens måste kunna tillvaratas. förmåga till en hög insatsberedskap för en mängd olika uppgifter möjliggörs genom att ha tillräckligt med personal som kan lösa en uppgift. Här fyller de kontinuerligt tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen (GSS/K) en avgörande roll. De kan tillsammans med de tjänstgörande (GSS/T) också utgöra en välutbildad och välövad stomme för att få större förband att snabbt kunna lösa uppgifter. GSS/K och GSS/T är på många sätt basen och lösningen för att få dugliga krigsförband i hela . värnar därför om systemet med GSS/K och GSS/T och ser gärna att det utvecklas i samklang med ökade värnpliktsvolymer. För att ytterligare värna systemet med GSS/K och GSS/T bör Försvarsmakten genomlysa och överväga relevanta incitament för GSS/K och GSS/T. Det kan exempelvis vara ekonomiska , utbildningsstöd för vidare studier eller annat som gör det lättare att rekrytera och inte minst behålla redan anställda GSS/K och GSS/T. En central del i försvaret av har varit och kommer fortsättningsvis vara värnplikten. En annan viktig del är det vi brukar kalla folkförankring. Värnplikt och folkförankring är tätt förknippade med varandra. Den viktigaste förutsättningen för en bred och djup folkförankring är dock att det krävs mångas engagemang, inte bara i Försvarsmakten eller i frivilligorganisationerna, utan i ett mycket bredare perspektiv. Tystnad och ointresse för frågor kring landets säkerhet är mer skadligt för folkförankringen än något annat. De kommande årens värnpliktskullar kommer numerärt inte vara i närheten av de som utbildades under , vilket innebär att antalet svenskar som direkt är involverade i försvaret av är relativt liten. Därför måste fler engageras att stärka försvarsförmågan. Här spelar Hemvärnet och de frivilliga organisationerna en viktig roll. För att få de som genomfört militär grundutbildning att söka sig till Hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna är en meningsfull, högkvalitativ och säker grundutbildning A och O. Här har Försvarsmakten gjort ett bra jobb och för att fortsatt kunna hålla en god kvalité i värnpliktsutbildningen även fortsättningsvis måste försvarspolitiken vara långsiktig och innehålla tillräckligt med resurser. Det finns behov av att se över hur värnpliktig personal kan bli mer tillgänglig och ha en hög beredskap vilket är fallet i . Den flerdimensionella hotbilden ställer högre krav på att även de värnpliktiga delarna av försvaret ska kunna agera i ett gråzonsläge. Det bör därför göras en översyn av den värnpliktiga personalens tillgänglighet och möjligheterna att kunna använda den utan att behöva gå in i ett läge av höjd beredskap. I denna översyn bör även frågan om möjligheten att använda värnpliktiga i insatser utomlands genomlysas. Detta är angeläget utifrån att försvarssamarbetet med fördjupas allt mer och att svenska styrkor ska kunna bistå i händelse av kris och krig. Flera svenska förband, särskilt inom armén, är sammansatta av flera personalkategorier där värnpliktiga utgör en del. Vidare bör kraven till befattningsutbildningen ses över så att dugliga personer inte sorteras bort. Möjligheten bör ges att låta lämpliga personer utan behörighet antas, för att låta de som har ofullständiga betyg i de centrala ämnena läsa upp dessa vid en eventuell anställning. En av de största utmaningarna för tillväxt för Försvarsmakten är tillgången till personal, främst officerare. De åtgärder som kan vidtas för att underlätta rekrytering är därför av stor vikt. En mera principiell fråga som också förtjänar att nämnas i detta sammanhang är nivån på dagsersättning för officersaspiranter. Nivån regleras i officersförordningen medan ersättningsnivån för totalförsvarspliktiga regleras i förordningen om förmåner för totalförsvarspliktiga. Att ersättningsnivåerna regleras i två skilda förordningar utan koppling till varandra har resulterat i att officersaspiranterna får lägre ersättning som aspirant än de fick som totalförsvarspliktiga. I praktiken blir det en lönesänkning från till en annan. Det bör ske en översyn som syftar till en samordning mellan dessa förordningar. finns det cirka 6 700 reservofficerare anställda i Försvarsmakten. Ett stort antal är förmodligen inte tillgängliga för tjänstgöring och en stor del är , varav många inte har tjänstgjort på länge och har därför inte relevant kompetens. En genomlysning av de nu anställda reservofficerarna bör genomföras som en inventering görs av dagens och morgondagens behov i Försvarsmakten av reservofficerare. Genomgången ska genomföras i syfte att krigsplacera reservofficerarna och använda dem i till exempel grundutbildningsverksamheten som står inför tillväxt. Det handlar om att få rätt personer med rätt kompetens i rätt befattning. I analysen bör fokus också läggas på Försvarsmaktens framtida behov i syfte att kunna rekrytera och utbilda nya reservofficerare för morgondagens krav. Uppföljningen av reservofficerarnas civila karriär måste också bli tydligare. Detta för att Försvarsmakten ska kunna använda reservofficerens kompetens på bästa sätt. Ett viktigt steg på vägen togs när i betänkande 2020/21:FöU8 ställde sig bakom förslag att reservofficerare ska få laglig rätt att få tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som GSS/T har. Många reservofficerare har högre lön i sitt civila jobb än när de tjänstgör i Försvarsmakten. Det betyder att de förlorar inkomst när de tjänstgör som reservofficer. Är man reservofficer och statligt anställd har man däremot så kallad löneutfyllnad för att utvika problemet med förlorad inkomst. Det är bra men borde gälla oavsett var du är anställd. Ett system för löneutfyllnad för reservofficerare vid tjänstgöring bör utredas. Där alla arbetsgivare också kompenseras för den extra utgiften. Reservofficerarna har av förklarliga skäl inte samma kontakt med Försvarsmakten. Det innebär bland annat att händelser av vikt i reservofficerens liv inte alltid förmedlas till Försvarsmakten. Det kan röra sig om bland annat brott begångna av en reservofficer. Bakgrundskontroll genomförs vid antagning till reservofficersutbildning men bara vid specifika fall . För att förbättra säkerheten och öka tryggheten bör en översyn ske hur kontroll mot till exempel brottsregistret skulle kunna ske på mera regelbunden basis. Efterlevandeskydd för samhällsviktiga yrken Personal inom räddningstjänst, polis och Försvarsmakten löser samhällsviktiga insatser dygnet runt, . De rycker in när det uppstår tillbud och olyckor i form av eldsvådor, trafikolyckor, skogsbränder, översvämningar och stormskador.