ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023238 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbyggnation av Ostkustbanan till dubbelspårig järnväg och tillkännager detta för regeringen. behöver en ny ostkustbana som är dubbelspårig. Järnvägsbanan längs ostkusten är bland de mest trafikerade enkelspåriga järnvägarna i landet och är i skriande behov av en kapacitetsutbyggnad. mellan och förser hela med viktigt gods och kompetenta individer som dagligdags transporteras längs aktuell sträcka. En utbyggnation skulle inte bara ge en avsevärd tidsvinning för resenären och pendlaren utan också en möjlighet till stor avlastning för trafiken på våra vägar där gods i stor utsträckning i stället transporteras. Färska beräkningar har dessutom gjorts av Nya Ostkustbanan, ett bolag som ägs av och Region ihop med många av de berörda kommunerna, som visar att den samhällsekonomiska nyttan av en dubbelspårig ostkustbana är god. Det region- och kommunägda bolaget har använt sig av beräkningsmodeller, men i stället för att dela upp sträckan har man utgått från att den, som sig bör, ska vara en sammanhållen investering för hela sträckan. Anledningen till att det här är en nyhet är att från början valde att dela upp sträckan i 17 delsträckor när man gjort sina beräkningar av nyttan. Man har dock gått i rätt riktning till att det nu är 5 funktionella etapper. Men det räcker inte – Ostkustbanan behöver ses som den helhet den faktiskt är. I och med detta skulle en dubbelspårig ostkustbana mellan , , , och innebära en samhällsekonomisk nytta på . Netto, efter avdrag för byggkostnader, räntekostnader och drifts- och underhållskostnader, handlar det ändå om . Detta får anses vara försiktiga beräkningar, vilket alltså troligen innebär en högre samhällsnytta i realiteten. Länen norr om är centrala för att hela ska fungera. Transporterna söderut, till och vidare till resten av och , måste prioriteras. En utbyggnation av Ostkustbanan till dubbelspårig järnväg är en central del i denna för riket viktiga prioritering. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H9023239 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förminska eller helt ta bort brottsbekämpande myndigheters ansvar för att betala avgifter till teleoperatörer för avlyssningskopplingar inom brottsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. För att kunna nå framgång i att avslöja kriminella organisationer krävs såväl mycket personal som möjligheten till att utnyttja hemliga tvångsmedel t.ex. avlyssning. Dessa metoder är, enligt många inom brottsbekämpningen, en förutsättning för att kunna avslöja kriminella nätverk. Kostnaden för dessa är dock väsentliga och gräver djupa hål inom våra brottsbekämpande myndigheters verksamheter. kostar en s.k. avlyssningskoppling och operatör. I många fall kan utredningar kring grov organiserad brottslighet pågå . En avlyssning under t.ex. skulle kosta polisen eller för en enda koppling och en enda operatör. Ofta behövs fyra olika operatörer användas för att säkerställa att avlyssningen sker rätt. Plötsligt är summan uppe på nästan en kvarts miljon kronor. Kostnaden kan multipliceras då många kriminella ofta har fler olika telefoner och telefonkort. Pengar som kunde användas till regelrätt brottsbekämpning måste nu läggas på att betala operatörerna istället. Detta är inte acceptabelt. De brottsbekämpande myndigheternas kostnader till operatörerna måste minska eller ännu bättre helt utgå. De anslag som de brottsbekämpande myndigheterna får skall gå till att bekämpa kriminalitet. I ett samhälle där avlyssning är direkt avgörande för ett bra resultat bör inte kostnaden för detta löpande åläggas dessa myndigheter. Vi har alla ett gemensamt ansvar att stötta brottsbekämpande myndigheter och underlätta deras arbete med att upprätthålla lag och ordning. En tydligare lagstiftning kring kostnaderna för avlyssningskopplingar vore ett bra steg för att främja detta.
mot · H9023240 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en översyn avseende utlandssvenskars situation i och tillkännager detta för regeringen. 2016 uppskattades att cirka 660 000 svenskar var bosatta i utlandet. Det vill säga personer som innehar ett svenskt medborgarskap, men är bosatta i ett annat land. En person kan inte förlora sitt medborgarskap genom att flytta utomlands. Däremot sker förändringar i folkbokföringslagen beroende på hur länge du ämnar vara utomlands. Enligt lagen ska en person folkbokföras i det land där personen regelmässigt tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) under . Åtskilliga s.k. utlandssvenskar blir då helt korrekt avförda ur den svenska folkbokföringen vid en längre utlandsvistelse. Ett problem uppstår när utlandssvensken kommer till sitt hemland för kortare vistelser. Då personen inte är folkbokförd i återfinns inga upplysningar om personen vare sig i folkbokföring eller i register, eftersom de har sin inkomst i det land de nu är bosatta i. En följd av detta är att personen då inte heller återfinns i Upplysningscentralens (UC) eller Kreditupplysningens register. Hemma i kan absurda situationer uppstå då personer t.ex. äger fastigheter i . Möjligheten att ingå avtal gällande installation av fiber/bredband, tillbyggnader, renoveringar etc. är villkorade av att personerna finns angivna i UC eller Kreditupplysningens register. Även vid kontakt med banker i kan det uppstå svårigheter att öppna konton av samma anledning som ovan. Trots medborgarskapet inskränks utlandssvenskarnas möjlighet att vara och leva i sitt hemland orimligt mycket. innehar en nyckelroll i arbetet med att underlätta vardagen för många utlandssvenskar som återkommer till för kortare vistelse. noterar endast att ett stort problem föreligger. En översyn bör göras i syfte att komma tillrätta med problematiken kring utlandssvenskarnas situation.
mot · H9023241 · 2021-10-04 00:00:00 — Dold adress och dolda personuppgifter för poliser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om poliser ska kunna få dolda adresser och personuppgifter på ett lätt sätt, och detta tillkännager för regeringen. Poliser har ett utsatt yrke. Att arbeta som polis innebär att man kan utsättas för hot både i tjänsten och privat. Många tungt kriminella drar sig inte för att hota enskilda poliser privat men kan också hota enskilda polisers familjer. Därför bör alla de poliser som riskerar att utsättas för detta om de så önskar få stöd i att dölja sina personuppgifter i öppna media, så att sådana uppgifter inte ska gå att söka på ett lätt sätt på nätet – en nivå av dold identitet utan att vidta alla åtgärder som gäller vid skyddad identitet. Poliser behöver om behovet finns döljas i olika sökfunktioner, och processen för att få detta åtgärdat bör då vara snabb.
mot · H9023243 · 2021-10-04 00:00:00 — Regeringen bör överväga att etablera ett fristående nationellt centrum för utveckling av äldreomsorgen och se över hur ett sådant centrum lämpligast kan etableras. Aphram (C)
mot · H9023249 · 2021-10-04 00:00:00 — Förbättrat vägunderhåll på landsbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra vägstandarden på landsbygd och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden är beroende av goda vägar och har mycket av det forna vägunderhållet försvunnit. är inget undantag. Vi ser stora försämringar på vägstandard desto längre från de stora städerna vi kommer. Snöröjning, lagning med mera sker med längre intervaller. Regeringen behöver se till att landsbygden och de människor som lever och verkar där också åtnjuter vägar med hög kvalitet och säkerhet.
mot · H9023250 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system behöver utredas för hur kommer till rätta med de långa handläggningstiderna i vapenlicensärenden och tillkännager detta för regeringen. Från både jägare och sportskyttar kommer signaler om att handläggningstiderna för vapenlicenser ökar igen. Det är inte acceptabelt och innebär bekymmer både för handel, jägare och sportskyttar. För handeln innebär det långa tider med försämrad lönsamhet. För jägare och sportskyttar innebär det kraftiga försämringar i sin verksamhet och ibland även bekymmer att kunna utföra till exempel trafikeftersök. behöver komma tillrätta med det här problemet en gång för alla och det behöver utredas hur vi framåt minimerar handläggningstiderna.
mot · H9023251 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för hur vi bäst stärker och utvecklar svensk försvarsindustri, och detta tillkännager för regeringen. Försvaret håller på att få nytt liv i och det är stora investeringar och utmaningar som väntar . Den svenska försvarsindustrin har en viktig roll i den tillväxten och spelar en central roll för vår försvarsförmåga. Försvarsindustrin är viktig för och . Den nya försvarsindustrin ser annorlunda ut och behöver diversifiera sig med omvärldens utmaningar och krav. Hela kedjan behöver ses över och stärkas så att vi har de rätta förutsättningarna för att svensk försvarsindustri kan vara fortsatt stark och innovativ. behöver ha en vision om hur vi bäst strategiskt faktiskt tar tillvara den kompetens som redan finns men också stärker samarbete med övriga näringslivet så tillväxt går hand i hand med försvarets återhämtning. För detta krävs att tar fram en samlad strategi för hur svenskt försvar och försvarsindustri stärks och utvecklas framåt i ett modernt politiskt och ekonomiskt försvarslandskap, för att säkerställa att rätt åtgärder görs vid rätt tillfällen.
mot · H9023252 · 2021-10-04 00:00:00 — Förstärkning av tullens befogenheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tullens befogenheter och tillkännager detta för regeringen. har otillräckliga resurser och måste prioritera mellan gräns-övergångar. måste stärka gränsskyddet så att stöldgods inte så enkelt kan lämna landet. Stöldgods som härstammar från jordbruket. Det kan vara stora traktorer eller insatsmedel till jordbruket, till exempel växtskyddsmedel. Men det som är genomgående är att det är stora ekonomiska värden som lämnar landet. De ligor som har specialiserat sig på att stjäla från jordbruket märker att det är riskfritt att föra ut stöldgodset ur landet. Åt andra hållet är tullen första linjen i kampen mot internationell brottslighet. Vapen och narkotika ska inte kunna passera våra gränser. bör får befogenhet att kunna genomföra systematiska stickprovskontroller vid utförsel ur landet för att stoppa transporter av stöldgods. Regelbundna och systematiska stickprovskontroller vid utförsel skulle kunna utgöra ett verkligt hinder för stöldligorna Det krävs en rejäl ambitionsökning för så att det kan vara ett skydd för gränser. Det ger trygghet och minskar mängden illegala vapen och narkotika samt våra lantbruk får behålla sina ägodelar.
mot · H9023253 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av lokalproducerade produkter och tillkännager detta för regeringen. Antalet svenska vinproducenter har ökat markant . finns det uppskattningsvis ett hundratal producenter runt om i landet. Det är verksamheter som skapar jobb och bidrar till en positiv utveckling för svensk landsbygd, inte minst i där många nya spännande företag vuxit fram. Men vinproducenternas verksamhet hämmas av den svenska alkohollagstiftningen. Systembolagets monopolställning gör att vingårdar inte har rätt att sälja sitt egenproducerade vin direkt till kund. Istället måste kunderna hänvisas till närmaste Systembolag om vinproducenten har lyckats få in sin produkt i Systembolagets sortiment. Detta påverkar självfallet vinproducenterna negativt. Inte sällan inriktar sig de svenska vingårdarna på att locka till sig utländska turister, vilka ofta saknar förståelse för svensk alkoholpolitik. Förbudet mot att sälja vin på gården möts därför ofta av oförståelse och besvikelse. Vinproducenterna tvingas därför att hitta andra sätt att sälja sin produkt direkt till kund. Exempelvis genom att parallellt driva restaurangverksamhet, vilket är svårt att göra på ett lönsamt sätt på svensk landsbygd. Situationen skapar således en rad konkurrensnackdelar för svensk vinproduktion. Det finns dock möjligheter att underlätta för svenska vinproducenter och värna det svenska alkoholmonopolet. Detta genom att tillåta så kallad gårdsförsäljning genom ombud. Konkret innebär detta att småskaliga alkoholproducenter tillåts bli ombud för Systembolaget inom ramen för nuvarande ombudssystem. görs ett undantag som tillåter just småskaliga alkoholproducenter att lagerhålla sina egna produkter. På så sätt diskrimineras inte andra alkoholhaltiga drycker eftersom ombuden också är skyldiga att, genom beställning, tillhandahålla övriga delar av Systembolagets sortiment. som de kan sälja de egna produkterna direkt till kund. Priserna och försäljningen regleras även som vanligt genom Systembolaget och är därmed lika i hela landet. Den enda praktiska skillnaden är att kunderna inte behöver åka till närmaste Systembolag för att inhandla det lokala vinet. Ett system med lokala ombud är kompatibelt med nuvarande och hotar därmed inte Systembolagets ställning. Folkhälsan kommer inte heller att påverkas givet de berörda produkternas pris och typ. Gårdsförsäljning kan lyfta landsbygden och dess näringar och måste ses som en viktig del att införliva livsmedelsstrategin.
mot · H9023254 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge mer avtalsfrihet i arrendelagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Dagens arrendelagstiftning har utretts men är ändå fortfarande otidsenlig och inte ändamålsriktig. blir arrenden korta och det leder till minskade skördar och utarmning av jordarna. Detta på grund av att inget intresse finns för att förrådsgödsla när framtiden är osäker. Om avtalen blir längre så kommer det leda till att brukaren gör jordförbättringar som höjer avkastningen och därmed bidrar till ett bättre klimatarbete. Arrendelagstiftningen tillkom när arrendatorerna var små och ofta i beroendeställning till markägarna. är det så att det är arrendatorerna som är de stora jordbrukarna i bygden. Jordbruket har förändrats och blivit mer modernt, då behöver lagstiftningen följa efter. Arrendelagstiftningen behöver ge mer avtalsfrihet så att båda parter känner sig säkra. Besittningsskyddet behöver avskaffas eller bli dispositivt. De här åtgärderna skulle stärka svenskt jordbruk och höja avkastningen vilket gynnar både klimat men också svensk livsmedelsförsörjning och beredskap.
mot · H9023255 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad nedsatt produktion i skogen får för ekonomiska följder för samhället och enskilda skogsägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda klimatnyttan från skogen om produktionen minskas och tillkännager detta för regeringen. och skogsägare står för den största delen av bnp:s netto, . På det viset är skogen en av de absolut viktigaste källorna till svensk välfärd. är ett av största län för skogsindustri. Men utöver att skogen genererar stora skatteinkomster till staten så är den dessutom den kanske viktigaste källan för en omställning till ett mer klimatsmart samhälle och den viktigaste delen när det gäller att binda koldioxid. Skogsägarna har under flera generationer byggt upp stora virkesförråd i den svenska skogen. Detta har man gjort under parollen frihet under ansvar där man kombinerat produktionsmål med miljömål. Skogsproduktionen ser dock ut att gå tuffare tider till mötes. Fler och fler hinder mot produktionen tornar upp sig på himlen. Exempel på detta är nyckelbiotoper, reservats-bildningar, biotopskydd, grön infrastruktur och utökade talerätter. Ett annat stort problem är de växande viltstammarna som om de inte förvaltas klokt leder till både nedsatt produktion och kvalitetsnedsättningar. Sammantaget finns det så många hot mot produktionen för och skogsägare att man kan befara en produktionsnedsättning . En nedsättning som inte svenska samhället har råd med. Därför bör en utredning tillsättas för att utreda vad nedsatt produktion kan leda till, vilka ekonomiska följder det får för samhället och de enskilda skogsägarna samt hur mycket mindre klimatnytta skogen gör vid en minskad produktion.
mot · H9023257 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett moratorium för s.k. kompetensutvisningar till dess att har fattat beslut om pågående utredning i frågan och tillkännager detta för regeringen. Utvisningar av utländska personer med spetskompetens fortsätter trots att det är helt i strid med rådande debatt och beslutade utredningsdirektiv. Skälen för utvisning varierar, men oftast handlar det om arbetsgivare som oavsiktligt har begått smärre och obetydliga fel då det gäller arbetstillstånd. Men det finns även exempel på forskare som har fullgjort sin forskarutbildning i men som utvisas då de under forskarstudierna har genomfört del av sin forskarutbildning i annat land. Samt exempel på enskilda företagare som utvisas trots att de lever upp till kraven om försörjning. Men som berövas möjligheten att ansöka om spårbyte och arbetstillstånd utan att lämna landet då denne inte har haft en anställning. Allt detta är orimligt. Utredningen om arbetskraftsinvandring har presenterat ett delbetänkande om ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring, vilket även remissbehandlats. Dock återstår en lång beredningsprocess, vilket innebär att beslut kommer att dröja. Ännu fler företagare och arbetskraftsinvandrare med nyckelkompetens som har stort behov av, riskerar därför att utvisas. Det är inte acceptabelt och skadar anseende som land som värnar kompetens, företagande och forskning. Därför bör ett moratorium införas till dess att frågan om kompetensutvisningar i ovan nämnda utredning har beslutats av . Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H9023258 · 2021-10-04 00:00:00 — Rymdturism är ett faktum ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inledd översyn av rymdlagen bör medge tillstånd för uppskjutning av farkoster för rymdturism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rymdturism bör ingå i den nationella strategin för besöksnäring och tillkännager detta för regeringen. lossnade det på allvar för rymdturismen. Både Virgin Galactic och Blue Origin genomförde resor med passagerare, och har SpaceX farkosten, Inspiration 4, cirklat runt jorden för att sedan ha landat framgångsrikt i havet. SpaceX är därmed det första företag som har placerat helt vanliga människor i omloppsbana runt jorden. Det är hisnande. En ny rymdålder är under utveckling och precis som när flygindustrin utvecklades ser vi nu kommersiella aktörer som utvecklar och testar nya farkoster, för både rymdturism, forskning och utbildning. har goda förutsättningar att spela en ledande roll på området men vi har en lagstiftning som sätter stopp. En satsning på rymden kan bidra till att skapa fler arbetstillfällen, ny forskning och nya utbildningar. De nya rymdfarkosterna kan inte enbart ta med sig rymdturister, utan blir ytterligare en plattform för teknik- och materialutveckling samt ger en möjlighet att bedriva forskning i tyngdlösa tillstånd. gästades av ett hundratal astronauter från 35 länder. I samband med deras besök hölls många intressanta samtal, bland annat om förutsättningar att erbjuda möjlighet för suborbitala flygningar i bemannade farkoster – mer bekant som rymdturism. har tidigt aviserat sitt intresse för att vara en aktiv part i denna verksamhet men trots idogt arbete och seriösa privata intressenter har projektet inte lyft. I regeringsförklaringen nämnde statsministern med stolthet att turismen till har ökat. Statsministern sade bland annat: ”En nationell strategi ska stärka besöksnäringen som en viktig jobb- och tillväxtmotor i hela landet.” Arbetet med strategin pausades under pandemin men har återupptagits. Undertecknade välkomnar det och förväntar oss att med tanke på de goda förutsättningar som har att erbjuda rymdturism, även det kommer att ingå i strategin. har en unik möjlighet att vara en spelare på den globala marknaden med sitt geografiska läge, och en framtida rymdhamn. Länder runt om i världen vänder sina blickar hit för att få ta del av de möjligheter som erbjuds. Rymdforskningen har därför en outnyttjad potential att vara en viktig del i det svenska näringslivet och tillväxten i vårt land. Med hänvisning till ovan anser undertecknade att bör undanröja de juridiska hinder som återstår för att denna spännande verksamhet för besöksnäring och forskning ska kunna ta fart. Detta måtte ge regeringen till känna.
mot · H9023259 · 2021-10-04 00:00:00 — Nej till certifierade pannskötare i jordbruket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte ska ställas krav på certifierade pannskötare i lantbruket och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden och jordbruket belastas mer och mer med krångliga regler och tillstånd. Det borde egentligen vara tvärtom. De gröna näringarna behöver ha minskat krångel. Ett nytt krav kommer från arbetsmiljöverket om att jordbrukare med en panna över hundra kilowatt ska genomgå en utbildning till certifierad pannskötare. En utbildning som både kostar mycket pengar men också tar dyrbar tid i anspråk. Det är dessutom precis som med många andra belastningar som jordbruket drabbas av, det finns egentligen inget bakomliggande problem. LRF kan inte påvisa att det skulle behövas eftersom säkerheten är god och mängden olyckor är obefintligt. Därför behöver man säga nej till den här typen av ökad börda för jordbruket.
mot · H9023261 · 2021-10-04 00:00:00 — Rättsordningen ska styra myndighetsutövningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbrev till myndigheter ska utformas så att det tydligt framgår att det är rättsordningen som är gällande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning för statsanställda ska fokusera på vikten av rättsordningen i myndighetsarbetet och tillkännager detta för regeringen. Myndigheters allmänna riktlinjer och interna mål är inte en del av rättsordningen. De kan därför inte utgöra grund i myndighetsutövning. Många näringsidkare känner att de motarbetas i sitt värv av myndigheter och det finns ett växande förakt för myndig-hetsutövning. Som exempel blir detta tydligt i skogspolitiken. Vi har en miljöstyrd skogs- och miljöpolitik där miljömålen blir styrande. Dessa har ett starkt fokus på biologisk mångfald. Motsvarande mål finns inte för ekonomi, arbetstillfällen, regional utveckling m.m., och även klimatet ges en nedprioriterad roll vad gäller skogen. Det gör att politiken som berör skogen inriktas på att minska brukandet som det finns ett stort behov av att ersätta fossila och miljöskadliga produkter med skogsprodukter. Vi lever och verkar allmänt under lager på lager av allmänna råd och riktlinjer samt externa och interna mål som berör enskildas verksamhet och styr myndighetsutövningen. Därtill kommer lager på lager av lagar och förordningar. Helheten är svår att hantera för enskilda men verkar tyvärr även vara svårgripbar för vissa myndigheter. Det måste säkerställas att myndigheter alltid styrs av rättsordningen. Därför behöver vi utforma regleringsbreven så att det framgår att det är rättsordningen som ytterst styr all myndighetsutövning. Även myndigheters allmänna råd och riktlinjer samt externa och interna mål ska vara utformade så att de inte står i strid med rättsordningen. Detta måste dessutom bli tydligt i de introduktionsutbildningar som ska genomföras för anställda i staten. Utbildningen bör gälla alla anställda, inte bara nyanställda.