ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021454 · 2021-09-30 00:00:00 — Rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. Medborgarskapet bör uppvärderas, och har ett flertal förslag för detta. Det måste bli tydligare att den som ansöker om och beviljas svenskt medborgarskap också i och med detta får tillkommande rättigheter. En av dessa rättigheter anser vi är att vara valbar liksom rätten att rösta i allmänna val. Den som vill rösta i allmänna val måste rimligen kunna ta del av den information som finns före valet och ha en god inblick i hur det svenska samhället fungerar. Att ge människor rättigheten att rösta, oavsett om man förvärvat kunskap om det svenska språket eller om det svenska samhället, är fel. Samma sak gäller givetvis den som vill vara valbar i ett sådant val. Vi föreslår att såväl rösträtt som valbarhet i samtliga allmänna val, alltså riksdagsval, landstingsval/regionval och kommunalval, ska kopplas till det svenska medborgarskapet. Undantag ska givetvis göras för den valbarhet och rösträtt som tillkommer icke-medborgare enligt eller andra avtal och konventioner som har med andra länder. Boriana (M)
mot · H9021455 · 2021-09-30 00:00:00 — Krafttag mot svarta trafikskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en trafiklärarlegitimation för professionella trafikskolor och tillkännager detta för regeringen. som fler försöker fuska till sig ett körkort ökar också antalet svarta körskolor. Det är kriminella nätverk som tjänar stora pengar på verksamheten. Dessa riktar sig till nyanlända som saknar kunskaper i det svenska språket och om hur det svenska samhället fungerar. De samhällsnedbrytande konsekvenserna av förekomsten av illegala körskolor är omfattande. Pengar flyter in till den organiserade brottsligheten, och människor blir lurade att betala dyra pengar för körlektioner där man får dålig, eller till och med direkt felaktig, utbildning. Köerna till förarproven växer, då allt fler blir underkända. Skatteintäkterna blir lägre, och de svarta trafikskolorna konkurrerar ut de riktiga trafikskolorna som får svårare att klara sig och tvingas lägga ned. Det finns en stor oro i branschen och det har hänt att riktiga trafikskolor har fått bildäcken avskruvade. 2018 blev en trafikskola i utsatt för bombdåd. Och inte minst är det ytterst problematiskt ur trafiksäkerhetssynpunkt när många elever får en dålig utbildning. 2019 tillkännagav till regeringen att den bör vidta åtgärder för att stävja förekomsten av svarta trafikskolor – bland annat att minska antalet tillåtna handledartillstånd per person, samt ha bättre kontroll över de drygt 3 000 bilar med dubbelkommando (pedaler på både förar- och passagerarsidan) som inte är registrerade hos trafikskolor. beslutade regeringen om att en privat handledare för övningskörning kan ha maximalt fem elever samt att bilen som används vid uppkörningen för B‑körkort ska tillhöra , en godkänd trafikskola eller en gymnasieskola. Dock är dessa åtgärder inte tillräckliga. finns det ingen trafiklärarlegitimation som konsumenten kan efterfråga eller kontrollera. Transportstyrelsens tillsyn av trafikskolor gäller per definition bara de auktoriserade trafikskolorna. En trafiklärarlegitimation ökar möjligheten för eleverna att kontrollera att trafikläraren och trafikskolan är auktoriserade. Denna åtgärd kan därför vara en del i att minska de svarta trafikskolorna. Boriana (M)
mot · H9021457 · 2021-09-30 00:00:00 — Den enskildes ansvar i händelse av olyckor och kris ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av frivilligorganisationer för samhällets krishantering och tillkännager detta för regeringen. Den enskilde har ett eget ansvar för att förebygga olyckor och förhindra att de utvecklas till allvarligare kriser. Gjorda uppföljningar av olyckor och forskning har visat att hushållen måste ha basal krishanteringskunskap, vara uppmärksamma på vad som kan inträffa och kunna både hjälpa till med att förebygga kriser och olyckor och hjälpa varandra när något händer. Trots detta diskuteras det väldigt lite hur människor ska kunna ta detta ansvar i svåra lägen. saknar vi kunskap om hur allmänhetens beredskap ser ut för att klara sig i svåra lägen. Frågor om vad som är en godtagbar standard på allmänhetens kunskap och förmåga, och vem som har ansvaret för att säkerställa att den kunskapen faktiskt finns, förtjänar att analyseras grundligt. Likaså är det viktigt att veta vilka strukturer vi ska bygga på så att det viktiga hjälparbetet i utsatta lägen blir en samlad effektiv insats och inte en massa soloåkningar av enskilda med god vilja, och ibland kunskap, men där man inte fått lära sig att arbeta i team. I bor det många människor som flytt till vårt land från oroshärdar ute i världen. De har inte sällan en god kunskap om hur man bistår varandra i svåra lägen. Men de har ofta låg kännedom om hur exempelvis räddningstjänsten är organiserad i vårt land. Svenska är dessutom inte deras modersmål, vilket betyder att de i stressade situationer kan få förstärkta språkproblem. Hur underlättar vi för dem att utnyttja sin faktiska kompetens att bistå andra i krislägen? Parallellt med detta minskar antalet medlemmar i de flesta av de frivilligorganisationer där man får lära sig att agera praktiskt och i team i krislägen. I kombination med små möjligheter att klämma in praktisk krishanteringskunskap på skolschemat får vi tveklöst en sämre krishanteringsförmåga bland allmänheten, om inget görs åt saken. Därför finns skäl att analysera vilka krav det moderna samhället ställer på varje enskild medborgares krishanteringsförmåga, och hur den förmågan ska säkerställas som en grund i samhällets förmåga. Dessutom analysera och först pröva om viktiga samhällsuppgifter på detta område kan anförtros ideella organisationer, som har ett intresse av att långsiktigt och med uthållighet arbeta med dessa. Att myndigheter, som de får den hjälp de behöver, också slår vakt om organisationernas oberoende och de fördelar detta ger är också avgörande. En förstärkt kunskap om och ett effektivt utnyttjande av den ideella sektorn i krissituationer skulle stärka demokratin och öka sammanhållningen i landet. Boriana (M)
mot · H9021458 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av skyddsrum samt fördelningen av kostnadsansvaret mellan staten och fastighetsägaren och tillkännager detta för regeringen. Enligt MSB:s definition är ett skyddsrum en del av en byggnad med förstärkta väggar och dörrar som kan stå emot tryckvågor från bomber, brand och bråte från rasande hus. Det har speciell ventilation och luftsluss så att man ska kunna minimera verkan från till exempel giftiga gaser. I har man byggt skyddsrum . Enligt beslut av MSB så skall alla skyddsrum byggda bevaras, besiktigas och underhållas. Detta är en väldigt stor kostnad både för staten och inte minst för de fastighetsägare som har ett skyddsrum i sin källare. I de fastigheterna som är byggda krävs det i regel mycket underhåll och då fördyrar skyddsrummet underhållskostnaderna väsentligt. Så fort som något arbete skall utföras i skyddsrummet så måste fastighetsägaren anlita en av MSB certifierad sakkunnig. Bara hans arbete kan dra stora kostnader. En vanlig åtgärd i en gammal källare är att byta ut de gamla rörledningarna och avloppsstammarna. Detta skall då ske enligt MSB:s typlösningar och dessa är synnerligen komplicerade och kostsamma. Exempelvis kan nämnas att om ett avloppsrör skall bytas så skall det nya utföras av rostfritt stål. Att byta stammar i ett litet skyddsrum understigande kan kosta . Skulle man vilja göra en ny dörröppning i en skyddsrumsvägg så hamnar man på en kostnad på . MSB:s intention var att alla skyddsrum skulle besiktigas . Av kostnadsskäl gick inte detta att genomföra. Man gjorde då en uppdelning av alla skyddsrumsorter i A‑, B- och C‑områden. I A- och B‑områden skall skyddsrummen vidmakthållas och besiktigas medan i C‑områden är det lätt att få dem avvecklade. En avveckling ska föregås av s.k. avvecklingsbesiktning som kostar fastighetsägaren ca . De gällande bestämmelserna om skyddsrum har på nacken. Såväl det säkerhetspolitiska läget som åtskilliga andra faktorer i vårt samhälle har förändrats sedan dessa bestämmelser kom till. Därför bör en översyn göras av såväl behovet av att nya skyddsrum byggs och befintliga moderniseras som hur regelverket om kostnadsfördelning mellan staten och berörda fastighetsägare fungerar. Tillgången måste anpassas till dagens behov, och regelverket måste vara både begripligt och rättvist. Boriana (M)
mot · H9021459 · 2021-09-30 00:00:00 — Begränsa möjligheten för utländska aktörer att köpa strategiska fastigheter i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för utländska aktörer att köpa strategiska fastigheter i och tillkännager detta för regeringen. I saknas det möjligheter att begränsa utländska aktörer från att köpa eller hyra strategiskt belägna fastigheter. Det rysk-tyska bolaget 2 hyrde under hamnen i , i ett område nära såväl marinbasen i och flygflottiljen i som stridsgruppen på . Detta trots kritik från regeringen och från Försvarsmaktens chef. För att garantera den nationella säkerheten behöver staten ha större insyn i utländska aktörers köp- och hyresförfarande av strategiskt belägna fastigheter. Likaså behöver staten kunna ingripa om utländska aktörer som äger fastigheter ägnar sig åt brottslig verksamhet eller spionage. Med tanke på allt aggressivare utrikespolitik och tydliga militära närvaro och aktivitet är det viktigt att inte vara aningslös och oförberedd. Boriana (M)
mot · H9021460 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att författningsreglera regeringens hantering av tillkännagivanden och tillkännager detta för regeringen. I regeringsformens portalparagraf står att läsa: ”All offentlig makt i utgår från folket.” I första kapitlets fjärde paragraf står vidare: ”är folkets främsta företrädare”, och i dess sjätte paragraf: ”Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför .” Det är några av de mest grundläggande formuleringarna avseende vårt statsskick, grunden för vår parlamentariska demokrati. I riksdagsordningen regleras arbete och former för såväl beslutsfattande som utövande av kontrollfunktion över regeringen. Här berörs handläggning av motioner, propositioner, interpellationer och frågor till statsråden. En annan vanlig form för att meddela regeringen sin åsikt är genom ett tillkännagivande. Detta förfarande finns, till skillnad från de ovan nämnda, inte reglerat genom författning, och sålunda finns inte heller någon lagbunden skyldighet för regeringen att följa dessa beslut. Det finns däremot en utvecklad konstitutionell praxis att regeringen ska tillgodose den åsikt regeringen meddelat genom tillkännagivande. Något som också kommit till uttryck genom enhälliga uttalanden från , som påpekat såväl att önskemålen i tillkännagivanden bör tillgodoses som att det är viktigt att regeringen undviker onödig tidsåtgång vid behandling av tillkännagivanden. Under riksmötena /2015–2019/2020 har lämnat 728 tillkännagivanden till regeringen, i snitt 121 tillkännagivanden . var fortfarande 329 () av dessa inte slutbehandlade av regeringen. Det blir alltmer uppenbart att regeringen avstår från att hantera tillkännagivanden, då de ofta inte överensstämmer med regeringens uppfattning och bedömning i olika frågor. Det sistnämnda som en följd av den rådande parlamentariska situationen, att regeringen i väsentliga delar inte har stöd för sin politik i . Det finns sålunda ett uppenbart behov av att strama upp regeringens hantering av tillkännagivanden från genom att författningsreglera detta. Boriana (M)
mot · H9021462 · 2021-09-30 00:00:00 — Missbruk av pass och andra svenska resehandlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra missbruket av svenska resehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa straffansvar för den som uppsåtligen låter sitt pass användas av någon annan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkalla uppehållstillståndet för personer som reser till länder de flytt ifrån, och detta tillkännager för regeringen. Rapporter om utländska medborgare som försöker ta sig in i med svenska handlingar inkommer frekvent från svenska ambassader och konsulat. Tusentals svenska handlingar beslagtas på de stora så kallade högriskflygplatserna när personer gör försök att använda dessa. Ett vanligt tillvägagångssätt är att man använder ett s.k. look-alike-pass, dvs ett riktigt pass som man köpt, lånat eller stulit från en medborgare i ett Schengenland. har även svenska uppehållstillståndskort () börjat missbrukas i stor skala. Dels för att innehavare av svenskt och pass från hemlandet kan resa fritt till och från , dels för att utländska pass oftast är betydligt lättare att förfalska än svenska. Det är väldigt svårt att beivra dessa brott eftersom det inte går att bevisa att personen har lånat ut eller sålt sitt . För att stävja missbruket har exempelvis placerat gränskontrollsambandsmän på de stora högriskflygplatserna. En gränskontrollsambandsmans uppgift är att upptäcka missbrukade handlingar och vid tveksamma fall bistå passkontrollanterna med språkkunskaper. är det möjligt att ta sig via till med falska svenska resehandlingar utan att få en enda kontrollfråga på svenska. Verkningsfulla åtgärder måste sättas in för att stävja denna typ av brottslighet. bör omgående placera gränskontrollsambandsmän på de stora högriskflygplatserna. Dessutom bör frågan om återkallelse av uppehållstillstånd och skyddsstatusförklaring oftare aktualiseras för innehavare av uppehållstillstånd som reser till sina hemländer, då resan i sig presumerar att något skyddsskäl inte förelegat eller åtminstone inte längre föreligger. Slutligen bör det införas straffansvar för den som uppsåtligen låter sitt pass användas av någon annan. Boriana (M)
mot · H9021463 · 2021-09-30 00:00:00 — Avskaffande av public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att avskaffa public service och tillkännager detta för regeringen. var länge ett av de länder i som hade den mest strikta regleringen av etermedia. Staten hade ensamrätt att sända såväl radio som tv genom , dess efterföljare , och sedermera de bolag som detta bolag delats upp i. Omvärlden förändrades, och inte minst utvecklades tekniken med tidigare oanad fart. Satellitsändningar av tv och radio gjorde utländska kanaler tillgängliga för den svenska publiken, och slutligen blev även tvunget att förhålla sig till den förändrade omvärlden. Det var helt enkelt inte längre möjligt att upprätthålla det statliga monopolet på att sända radio och tv. Med lite trevande försök med vad som benämndes närradio kom sen avregleringen på allvar . Även efter avregleringen har det som benämns public service, de tre bolagen , och , kommit att behålla en klart dominerande ställning, och utgör överlägset största mediekanal. Genom att denna dominerande mediekanal indirekt ägs av staten har ett medieutbud som i klart högre grad än vad som är brukligt i den fria världen kontrolleras av staten. Förutom att public service storleksmässigt dominerar har den även en särställning när det gäller finansiering. Fram finansierades public services kanalutbud med licensavgifter. Detta betraktades som en brukaravgift, som alla som nyttjade kanalerna, men ingen annan, skulle betala. Efter hand som tekniken utvecklades, och det inte längre erfordrades särskilda enbart för detta ändamål framtagna mottagare, för att kunna ta del av utbudet, gick den finansieringsmodellen inte längre att upprätthålla. Istället infördes därför en särskild skatt för att finansiera public service. 2021 finansieras sålunda public service med skattemedel, och de tre bolagen erhåller tillsammans ett anslag om . För en dominerande statligt ägd och skattefinansierad mediekanal är dess oberoende av fundamental betydelse för legitimitet och trovärdighet. Få saker har så kraftigt ifrågasatts som public services oberoende. Vad som är rätt eller fel i detta avseende blir i slutändan en subjektiv bedömning. Men bara det faktum att farhågan finns gör att problematiken måste tas på allvar. Går detta över huvud taget att objektivt bedöma och kontrollera? Om inte, är det inte skäl nog att inte ha en statligt ägd och med skattemedel finansierad mediekanal? I synnerhet inte en som dessutom är helt dominerande. Public services dominerande ställning, i kombination med att utbudet finansieras med skattemedel, leder till allvarliga undanträngningseffekter. Andra aktörers möjlighet att konkurrera begränsas starkt, då konkurrensen inte ens i någon mån sker på likvärdiga villkor. Den därtill helt överhängande frågan om tveksamheten beträffande public services oberoende leder till den otvetydiga slutsatsen att public service tjänat ut sin roll och dess status bör utredas. Boriana (M)
mot · H9021464 · 2021-09-30 00:00:00 — Översyn av lagen om ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över verksamhetsformen för och tillkännager detta för regeringen. Det har gått lagen om stiftades och det är uppenbart att den behöver en översyn för att anpassas till nutida förhållanden. är en statlig organisation vars verksamhet regleras i lagen (1980:1097) om . Ändamålet med organisationen är att medverka vid finansieringen av rederiverksamhet som bedrivs av ett svenskt rederi eller en utländsk juridisk person där svenska juridiska eller fysiska personer har betydande inflytande eller intresse. Av 5 § i ovan nämnda lag framgår att lån ska beviljas när det finns en betryggande säkerhet i form av till exempel inteckning av fartyg, vilket i praktiken innebär att endast finansierar färdiga fartyg. Fram till färdigställandet får rederiet således försöka finna finansiering på annat håll. Motsvarigheten till fastighetsfinansieringens s.k. byggnadskreditiv saknas och behöver införas även beträffande . De nuvarande reglerna begränsar utlåningsverksamheten under lågkonjunktur när marknadsvärdena på fartyg är nedpressade. Det är olyckligt för det är under lågkonjunktur som investeringar bör göras för att kunna dra fördel av efterföljande högkonjunktur. Förutsättningarna för belåning under lågkonjunktur behöver förbättras. Utlåningsreglerna omöjliggör tilläggsinvesteringar i befintligt tonnage för att uppfylla miljökrav såsom svaveldirektivet och barlastkonventionen, eftersom värdehöjningen inte blir så stor att den medger utlåning. Uppfyllandet av miljökrav ökar endast fartygets intjäningsförmåga marginellt, vilket i sin tur gör att fartygsvärdet endast stiger marginellt och inte i paritet med kostnaden för miljöinvesteringen. Förutsättningarna för att låna till miljöpositiva investeringar behöver förbättras. granskades av i en granskningsrapport (RiR 2019:36). Rapportens slutsats blev att Svenska skeppshypotek inte har en lämplig verksamhetsform. Boriana (M)
mot · H9021465 · 2021-09-30 00:00:00 — Slopat krav på domarerfarenhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra kravet på domarerfarenhet i förordningen med instruktion för och tillkännager detta för regeringen. I förordningen (2007:860) med instruktion för () stipuleras i 6 och 10 §§ att säkerhetsutredningar ska ledas av myndighetschefen eller av en haveriutredare som är jurist och har domarerfarenhet samt att generaldirektören är myndighetschef. Generaldirektören ska vara jurist och ha domarerfarenhet. När myndigheten bildades var det säkert motiverat att generaldirektören och utredningsledarna skulle ha domarerfarenhet, eftersom myndighetens utredningar i praktiken utfördes av inhyrda experter, under SHK:s ordförandeskap. SHK:s ordförandeskap kunde garantera den självständighet och opartiskhet som är grundläggande i en säkerhetsutredning. , när myndigheten förfogar över egen utredningsexpertis, och utredningsordförande såväl som utredningsledare finns inom de egna leden i SHK, är kravet på domarerfarenhet ganska omodernt. Dessutom utesluter kravet alla andra yrkesgrupper, inklusive samtliga jurister som inte har domarerfarenhet. Anställda inom som är väl kvalificerade men inte har juristutbildning och domarerfarenhet kan således inte utvecklas inom myndigheten. och rådets direktiv /18/EG om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn har implementerats i svensk rätt genom lagen och förordningen om undersökning av olyckor (1990:712). Av direktivet framgår dels att medlemsstaterna ska tillse att olycksutredningarna genomförs opartiskt, dels att det ska finnas sakkunniga utredare med kompetens avseende sjöolyckor. Utredningsorganet, i detta fall SHK, ska dessutom tillse att utredarna har de praktiska kunskaper som behövs för arbetet samt att man vid behov kan kalla in experter. Dock finns det inget uttryckligt krav på domarkompetens vare sig i direktivet eller i lagen. Eftersom SHK inte hanterar frågor om skuld eller ansvar, vare sig civilrättsligt, straffrättsligt eller förvaltningsrättsligt, borde avskaffande av kravet på domarerfarenhet vara möjligt. Boriana (M)
mot · H9021466 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. Tiderna förändras och situationen på arbetsmarknaden likaså. För att följa med i utvecklingen måste därför LAS, lagen om anställningsskydd, reformeras. Som den är utformad blir människor med svag förankring på arbetsmarknaden diskriminerade eller förfördelade. Ungdomar och nyanlända invandrare är nämligen bland de första som får lämna en arbetsplats vid uppsägningar. I globaliseringens tidevarv blir uppsägningar allt mer förekommande och den långvariga anställningen bör i större utsträckning bygga på kompetens snarare än tid på arbetsplatsen. Den senaste tidens volatila marknader visar att konjunktursvängningar och snabbare affärscykler lär vara normala . Anpassningar av personalstyrkans storlek till följd av internationella marknadssvängningar lär därför öka vad gäller både omfattning och frekvens. Den framtida tryggheten på arbetsmarknaden ligger därför inte hos en och samma arbetsgivare utan i förmågan att vara anställningsbar på arbetsmarknaden. Kompetensutveckling, anpassningsförmåga och mobilitet blir därför nyckelkomponenter för den framtida arbetstagaren. Tanken med LAS är att den ska skydda arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar från en förhandlingsmässigt starkare arbetsgivare, vilket är bra. I praktiken har det dock uppkommit en oönskad situation där LAS motverkar mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. bygger LAS höga murar runt arbetsmarknaden som minskar människors benägenhet att byta jobb, och dessutom minskar möjligheten för arbetslösa och studenter att komma in på arbetsmarknaden. Turordningsreglerna är skadliga även för arbetstagare med långa anställningar, eftersom de invaggas i en falsk trygghet att det är antalet anställningsår som räknas och inte den egna kompetensen. Många riskerar att fastna i ett jobb där vantrivsel och sjukskrivningar blir mer förekommande istället för självförverkligande och arbetsglädje. Ovan nämnda problem och hinder är oförenliga med arbetslinjen. Därför ligger det i allas intresse att reformera LAS. Boriana (M)