ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022544 · 2021-10-01 00:00:00 — Säkerställ att inget kunskaps- eller forskningsspionage förekommer på våra lärosäten eller vetenskapliga institutioner Utländska stater, speciellt vissa stormakter, har ett uppenbart intresse av att illegalt ta del av uppnådda forskningsresultat och kunskapsresultat inom naturvetenskapen. Det sker genom antingen mänskligt eller digitalt spionage. En hel del misstänkta incidenter har noterats . Detta innebär självklart en stor förlust för som nation om spionaget blir framgångsrikt. på våra universitet bör upprätta och verkställa en seriös plan för att motverka spionage. Det kanske inte är relevant att ha en plan mot spionage på varje lärosäte, speciellt om det inte finns discipliner som utländsk makt äger ett stort intresse av. Utländska makter har sannolikt högst begränsat intresse av forskningen på våra konstnärliga högskolor, bara för att nämna ett exempel. Självklart måste styrelserna ta hjälp från extern expertis i sitt arbete. Per (SD)
mot · H9022550 · 2021-10-01 00:00:00 — Mot bakgrund av att migrationspolitiken är det politikområde som haft och har överlägset starkast påverkan på det svenska samhället är det minst sagt anmärkningsvärt att makthavare tagit så lätt på uppgiften att analysera vilka konsekvenser reformer på området kommer att få. Mot bakgrund av rapporten menar att regeringen bör ta initiativ till uppdaterade förordningar, handböcker och riktlinjer i syfte att säkerställa att konsekvensanalyser alltid genomförs på ett ändamålsenligt sätt inför migrationspolitiska beslut. Dessa analyser bör särskilt ta fasta på såväl volympåverkan som ekonomiska konsekvenser – två områden där prognoser genomgående har fallerat. Tydlig och omfattande statistik för all migration För att få till stånd korrekta konsekvensanalyser är ordentlig statistik en grundläggande förutsättning. är ansvarig myndighet för den största delen av statistiken gällande utlänningsärenden i , och är därför helt avgörande för förmåga att förstå och förutse migrationsflöden och relaterade problem. Krisen 2015 visade dock på stora brister i förmåga och vilja att öppet och tydligt beskriva, redovisa och problematisera vad som skett. Många uppgifter saknas i officiella dokument, medan andra betecknas som arbetsmaterial, vilket sätter vanliga svenska krav på offentlighet ur spel. I flera fall har det uppdagats att överhuvudtaget inte registrerar, eller inte kan registrera, nödvändig information, såsom i fallet rörande anhöriginvandringen som följde på den tillfälliga lagens förlängning . Detta är inte acceptabelt, varför regeringen måste tydliggöra ansvar för att öppet redovisa så mycket statistik och information som möjligt, så att desinformation och ryktesspridning får ge vika för verklighet och sanning. Förbättrade informationsflöden och samordningsansvar Den situation som uppstod föranledde ytterligare en rapport från , med särskilt syfte att dra lärdomar av skeendet. Utöver vissa generella anpassningsbehov gällande migrationspolitiken tog fasta på behovet av förbättrade informationsflöden och ett tydligt samordningsansvar. Trots att informationen om att antalet asylsökande beräknades öka kraftigt vidarebefordrades till berörda enheter i fördes den inte vidare internt. granskning pekade dessutom på brister i samordning och olika tolkningar av bl.a. ansvarsprincipen såväl som länsstyrelsernas områdesansvar – brister som bedömdes ha påverkat hanteringen menligt. För att undvika liknande skeenden framöver är det mening att regeringen bör ta fram tydliga direktiv som säkerställer att varje aktivering av krisberedskap åtföljs av rapportering till en högre instans som i sin tur får bära ansvar för att enhetlighet råder hos samtliga berörda aktörer samt att samverkan sker där så behövs. i (SD)
mot · H9022554 · 2021-10-01 00:00:00 — Blockering av tillträdet till SDR-konto ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uttala att man icke erkänner och verkar för att få till stånd en blockering av tillträdet till SDR-konto för och hans regim genom att frysa medlen, och detta tillkännager för regeringen. Den () skapade 1969 särskilda dragningsrätter (SDR), vilket är en internationell reservtillgång. Den kompletterar medlemsländernas officiella reserver. godkände en allmän tilldelning av SDR motsvarande (cirka 456 miljarder SDR) för att öka den globala likviditeten. Denna största SDR-tilldelning i IMF:s historia (gäller från ) tar itu med det långsiktiga globala behovet av reserver, hjälper till att bygga upp förtroende, främjar motståndskraften och stabiliteten i den globala ekonomin och stödjer likviditetsbegränsade länder i att hantera effekterna av covid-19-pandemin. En allmän fördelning av SDR måste överensstämma med målet att tillgodose det långsiktiga globala behovet av att komplettera befintliga reservtillgångar. Den måste också få ett brett stöd från medlemmarna i IMF. När beslut tagits fördelas medlen till medlemsländerna i proportion till deras kvotandelar i fonden. kvot av detta anslag blir nästan . Detta innebär att inhumana och illegitima regim kan få åtkomst till medlen och använda dem för att fortsätta sin terror och repression mot det belarusiska folket. har () tillsammans med andra belarusiska prodemokratiska krafter och den belarusiska diasporan aktivt kampanjat mot att ge dessa pengar till genom att få till stånd en blockering av tillträdet till SDR-konto för och frysa medlen. har man fryst medlen för , och , som nekats tillgång till SDR. Anledningen till detta är att de flesta IMF-länder inte erkänt dessa länders regeringar. För tillfället har regim av de flesta ansetts illegitim, men då detta inte är ett juridiskt begrepp, tillåter det hans regim att fortsätta fungera, vilket inkluderar att få tillgång till IMF-medel. har, genom bland andra statsministern, uttalat att ledning och president är illegitim. Däremot har inte regeringen uttalat ett icke erkännande. Av denna anledning föreslår att regeringen uttalar att man icke erkänner och verkar för att få till stånd en blockering av tillträdet till SDR-konto för och hans regim genom att frysa medlen.
mot · H9022557 · 2021-10-01 00:00:00 — Motion till 2021/22:2557
mot · H9022561 · 2021-10-01 00:00:00 — Frågan om utvisning är dock frivillig för domstolen att ta upp och det är sällan det görs någon prövning. När en prövning väl görs utdöms sällan utvisning, då domstolen ska beakta personens levnadsförhållanden och familjesituation, hur länge personen har bott i och andra omständigheter som anses förmildrande. Skulle personen mot förmodan ändå utvisas efter ett allvarligt brott, är det inte säkert att utvisningen innebär mer än ett återreseförbud . Själva fängelsestraffet kan kortas ned avsevärt om domstolen anser att brottslingen lider men av utvisningen. Bättre utvisningsregler är en viktig pusselbit för att minska våldet riktat mot kvinnor, såväl i det offentliga rummet som hedersrelaterat våld i nära relationer. Detta i synnerhet när en betydande andel av sexualbrotten, såsom överfallsvåldtäkter och hedersvåldsrelaterade brott, begås av utrikes födda. Av både moraliska och praktiska skäl bör det vara självklart att det aldrig ska krävas mer än en våldtäkt för att en utländsk gärningsman ska utvisas på livstid och därtill också beläggas med ett livstids återreseförbud. Vissa villkor som gäller vid verkställighetshinder vid utvisning bör förändras. implementering av både folkrätten och har gått långt utöver vad som är nödvändigt. Bestämmelserna i 12 kap. 1–3§§ utlänningslagen bör därför revideras, så att verkställighetshinder ska anses föreligga i färre fall. Vidare bör en utvisning av en utländsk gärningsperson som har dömts i en allmän domstol, för en sådan synnerligen grov brottslighet att personen utgör en samhällsfara, kunna verkställas även om det finns risk för en sådan behandling som beskrivs i ovan noterade paragrafer. Genom att göra prövningen om utvisning obligatorisk och livstidsutvisning till regel snarare än undantag, så hindras grova brottslingar från att begå fler än ett brott mot kvinnor i . Skydd från relationsvåld vid anhöriginvandring Dagens regler om skydd från relationsvåld vid anhöriginvandring bör vidareutvecklas. Bland annat ska personer som har dömts för relationsvåld inte kunna utgöra anknytningsperson. En vandelsprövning ska göras i samtliga fall av anhöriginvandring, såtillvida det inte är uppenbart obehövligt. Häri ska ingå en kontroll i belastningsregistret (MRBR), eller motsvarande system i utlandet, som personen ska ombesörja och styrka för .
mot · H9022580 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att granska säkerhetspolitik –2009 och tillkännager detta för regeringen. 1994 och 2002 genomfördes två utredningar som analyserade säkerhetspolitik under 20 årsperioder. Utredningen , Om kriget kommit... Förberedelser för mottagande av militärt bistånd 1949-1969 (SOU 1994:11) behandlade säkerhetspolitik främst kopplat till neutralitetspolitiken. 2002 presenterades den andra utredningen, Fred och säkerhet (SOU 2002:108), som behandlade tiden från 1969-1989. Dessa båda utredningar kom fram till värdefulla slutsatser om hur bedrivit utrikes- och säkerhetspolitik samt redovisade de omvärldsförutsättningar som politiken verkade i. Det var också en styrka att utredningarna genomfördes relativt nära den tid som analyserades så att intervjuer med beslutsfattare kunde genomföras. Tiden har inte studerats i någon ytterligare säkerhetspolitisk utredning. Detta trots att tidsperioden innehållit många, stora och genomgripande säkerhetspolitiska förändringar, vilka är större än dem som inträffat och utretts under föregående tidsperioder. De övergripande säkerhetspolitiska besluten som tagits har bland annat inneburit en kraftig nedrustning av det svenska försvaret. En nedrustning som bytts till en upprustning och där det råder en stor konsensus bland regering och opposition att nedrustningen gick för långt. Det finns därför flera anledningar att utvärdera den för svensk säkerhetspolitik mycket formativa perioden . Syftet bör vara som tidigare att kunna lära av historien och att bevara vittnesmål medan möjlighet till detta finns. Konkret bör en ny säkerhetspolitisk utredning som omfattar utformas såsom den senaste utredningen, förslagsvis med följande övergripande uppgifter: • redovisa och analysera den säkerhetspolitiska miljö i vilken hade att verka ; • redovisa och analysera det svenska säkerhetspolitiska agerandet, politiskt och militärt, . Förutsättningarna för utredningen bör vara liknande dem som funnits för tidigare utredningar, vilket innebär: Utredningen bör inte bedrivas av en enmansutredare, utan istället bör exempelvis erfarna forskare i historia och statskunskap knytas till utredningen. Den behöver ha ett starkt och tydligt mandat från regeringen. Tiden utredningen har till sitt förfogande behöver vara tillräcklig och resurserna som utredningen har behöver vara rimliga, t.ex. vad avser antalet ledamöter, experter och sakkunniga. Därutöver behöver utredningen ges tillgång till allt relevant material och alla relevanta personer. Utredningens direktiv och förutsättningar måste ha ett brett stöd i .
mot · H9022582 · 2021-10-01 00:00:00 — Motion till 2021/22:2582
mot · H9022609 · 2021-10-04 00:00:00 — Av de över 200 remissvar som kom in till var en klar majoritet för att åter ge yrkesprogrammen allmän behörighet till högskolan, med möjligheten att välja bort i stället för att välja till högskoleförberedande ämnen. Det är dags att vända den negativa trenden för de yrkesförberedande gymnasieprogrammen och återinföra högskolebehörigheten. Högskolebehörigheten bör återinföras för samtliga gymnasieprogram. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Rätt till avgiftsfri skolmat Även om majoriteten av landets gymnasieskolor erbjuder fri skolmat så är det frivilligt och upp till kommunerna och de andra huvudmännen att avgöra om gymnasieeleverna ska ha kostnadsfri mat eller inte. Vi menar att denna lag som endast finns för även bör innefatta alla elever vid gymnasieskolor eftersom det just nu saknas lagliga förpliktelser på gymnasieskolorna om att skolmaten ska vara kostnadsfri. granskade siffror framkom det att fyra kommuner, samtliga moderatledda, tar betalt för skollunchen på sina gymnasieskolor. Siffran kan ses som liten, men om lagstiftningen inte ändras finns det en risk för att flera kommuner tar efter. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att förändra skollagen så att alla gymnasieelever säkras rätten till avgiftsfria och näringsrika skolmåltider. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9022614 · 2021-10-04 00:00:00 — Översyn av trafikbestämmelser för ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för EPA i syfte att öka trafiksäkerheten och tillkännager detta för regeringen. Efter ändrade regler och krav hos Transportstyrelsen har antalet EPA-traktorer ökat ute på vägarna. För många ungdomar är detta en positiv nyhet och möjlighet att ägna sig åt bilintresse som fler kan använda EPA som kommunikationsmedel. En baksida av detta är den ökning av EPA som uppstått och det märks ute på vägarna inte minst och sen eftermiddag. Det vill säga när många ska till sina skolor och arbeten. Det har i vissa städer uppstått trafikproblem, köer och även olyckor. Mot denna bakgrund är det viktigt att försöka hitta en balans där båda intressena kan säkras. För att förebygga trafikproblem bör regeringen tillkännage som sin mening till regeringen att se över regelverket och uppdraget till Transportstyrelsen i syfte att öka säkerheten i trafiken, i synnerhet i rusningstider.
mot · H9022615 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att göra en översyn av lagstiftningen kring eftersupning och tillkännager detta för regeringen. Rattonykterhet är ett av de vanligaste brotten som begås i , och inte sällan leder denna typ av brottslighet till hemska olyckor med svåra personskador. Tyvärr finns det anledning att misstänka att många misstänkta rattfyllerister kommer undan med sina brottsliga handlingar genom att skylla på eftersupning. Att hävda att man druckit alkoholen efter en olycka. När en person påstår sig ha varit nykter under själva olyckan, så är det ofta mycket svårt för polisen att motbevisa detta, vilket i sin tur leder till att brottsutredningen läggs ned. Detta framstår som stötande och i strid mot den allmänna rättsuppfattningen. I grannland har man en lag mot eftersupning. Man får helt enkelt inte dricka alkohol efter att man varit med om en olycka. Detta fungerar bra där och måste ses som en mycket ringa frihetsinskränkning i förhållande till den brottslighet som det ligger i allmänintresset att vilja bekämpa. Regeringen bör därför överväga möjligheten att se över lagstiftningen kring eftersupning vid trafikolyckor.
mot · H9022616 · 2021-10-04 00:00:00 — Rätt att använda kroppsskanner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten för polisen att använda kroppsskanner och tillkännager detta för regeringen. tillbaka har svenska flygplatser möjligheten att använda sig av kroppsskanner istället för kroppsvisitation när de vill undersöka vad passagerare har på sig för typ av objekt. Denna nya teknik har möjligheten att öka effektiviteten i arbetet som det leder till bättre säkerhet. Även polisen skulle kunna dra nytta av detta sätt att arbeta. Svensk polis kroppsvisiterar ett stort antal personer i sitt arbete, vilket kan ta mycket tid i anspråk. Om polisen fick möjlighet att använda kroppsskanner för att göra detta så skulle man öka säkerheten både för de poliser som ska visiteras och för de poliser som utför visitationen, dock så måste självklart högt ställda krav på rättssäkerhet och integritet kunna garanteras. Regeringen bör därför överväga att införa en möjlighet för poliser att använda kroppsskanner.
mot · H9022617 · 2021-10-04 00:00:00 — Polisutbildning till polisregion och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en polisutbildning i och tillkännager detta för regeringen. är en av största städer, en växande universitetsort och en tillväxtmotor för en stor del av . Tyvärr tillhör man också de städer som har flera utanförskapsområden och ett ökande problem med grov brottslighet. Såväl den organiserade brottsligheten som våldsbejakande extremism är en verklighet i staden. behöver fler poliser för att lagföra brottslingar och upprätthålla lag och ordning. Polisyrket handlar lika mycket om rätt utbildning som tillgång till vapen och utrustning. Rätt utbildning för poliser är viktigt såväl för den enskilde polisen som för de medborgare som ska känna ett förtroende för rättsväsendet. För att klara detta kan behöva fler polisutbildningar . vill ha en betald polisutbildning, vilket också skulle bidra till fler sökande och behov av nya utbildningsorter. skulle vara en lämplig ort att förlägga en ny polisutbildning till, då län tillsammans med och är Polisregion . Inom den regionen finns stort rekryteringsbehov och många bra praktikområden. En förläggning av utbildningens huvudort till skulle kunna innebära samarbete runt utbildningen i hela Polisregion . Man har goda kommunikationer i regionen och tillgång till universitet och högskola som polisutbildningen kan samverka med. De poliser som skulle examineras kan redan under sin utbildning få kunskap om området och den typ av brottslighet som finns. Med anledning av ovanstående bör man överväga att inrätta en polisutbildning i .
mot · H9022618 · 2021-10-04 00:00:00 — Likriktad utbildning i utryckningskörning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna för en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning bör ses över och tillkännager detta för regeringen. I en forskningsrapport från i katastrofmedicin vid kan man läsa att av de olyckor med personskador som uppdagades var det i en stor majoritet av fallen utryckningsföraren som vållade olyckan. Det är viktigt att komma ihåg att detta är ett nationellt problem. Rätt kompetens vid utryckningskörning kan vara skillnaden mellan liv och död, där såväl den hjälpbehövande som blåljuspersonalens egen säkerhet står på spel. Kraven på politiker och ledning att tillhandahålla god utbildning och säker utrustning är därför stora, men fortfarande saknas det nationell samordning för att utbilda ambulanspersonal och annan räddningstjänst i utryckningskörning. För att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet bör möjligheterna för en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning ses över.
mot · H9022619 · 2021-10-04 00:00:00 — Angående försäkringsskydd som utryckningspersonal omfattas av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över de försäkringsskydd som utryckningspersonal omfattas av och tillkännager detta för regeringen. Den svenska ambulanspersonalen omfattas av samma försäkringsskydd som övrig vårdpersonal. Detta innebär att de som yrkesgrupp ingår i försäkringen ”Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommun- och landstingsanställda” (TFA-KL). TFA-KL är en avtalsförsäkring som omfattar de människor som arbetar inom bland annat kommuner, landsting och regioner. I och med att ambulanspersonalens arbete är så pass annorlunda jämfört med annan vårdpersonals bör möjligheterna att få ett särskilt, nationellt ekonomiskt försäkringsskydd ses över i syfte att täcka in den extra risk som är ambulanspersonalens vardag. Det arbete som ambulanspersonalen utför kan inte överskattas. Vid en utryckning ansvarar personalen för att rädda människoliv, ibland under mycket svåra och riskfyllda omständigheter. När ambulanser exempelvis är inblandade i trafikolyckor under utryckning är det särskilt viktigt att det finns ett fullgott försäkringsskydd för ambulanspersonalen som ger en extra ekonomisk trygghet under arbetstid om olyckan är framme. Ytterst handlar det om att alla har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö. Med ett utökat nationellt försäkringsskydd kan vi skapa en tryggare och säkrare arbetsmiljö för vår ambulanspersonal. Det skapar också en tryggare och säkrare akutsjukvård för hela landet. Därför föreslår vi att regeringen överväger att se över de försäkringsskydd som utryckningspersonal omfattas av i lag.
mot · H9022620 · 2021-10-04 00:00:00 — Sjuklöneansvar för den först anställde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över sjuklöneansvaret för den som bara har en anställd, och detta tillkännager för regeringen. Att många enmans företagare jobbar mer än heltid för att klara sitt egna företag och kunna utveckla sitt företag är för de flesta mycket välkänt. Det finns dessutom ofta ett stort motstånd från företagare att våga anställa en person till i företaget även om arbetsbördan är stor och lönsamheten skulle räcka till. Det är därför viktigt att regeringen ser över hur vi kan minska trösklarna för de enmansföretagare som skulle vilja anställa en person i sitt företag men ändå avstår. Om vi underlättar byråkratin, sänker kostnaderna och risken för företagaren med att ha en anställd genom att ta bort sjuklöneansvaret för den först anställde i företaget så kanske fler företagare vågar ta steget fullt ut och anställa en person i sitt företag. Vi har många enmans företag i som säkert skulle kunna anställa någon om villkoren var lite bättre.
mot · H9022621 · 2021-10-04 00:00:00 — Stärkt äganderätt och underlättande för egna avloppslösningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka äganderätten och se över regelverket angående tvångsanslutningar till det kommunala avloppssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tvinga kommuner att genomföra en samlad miljö- och kostnadsberäkning före beslut och också pröva om kostnaden då är rimlig i förhållande till miljönyttan innan man tvingar enskilda fastighetsägare att bygga enskilda avlopp på landsbygden, och detta tillkännager för regeringen. pågår en ren hysteri i många kommuner med att döma ut enskilda avlopp och tvinga ägare till fungerande avloppslösningar att istället bli tvångsanslutna till det kommunala avloppssystemet. Äganderätten är en grundläggande princip i svensk lagstiftning som dessvärre frångås när beslut om en sådan tvångsanslutning fattas. Det är av största vikt utifrån principen om äganderätt att regelverket för dessa tvångsanslutningar ses över. Om en enskild fastighetsägare innehar en egen fungerande avloppslösning är det inte rimligt att de tvingas ansluta sig till det kommunala avloppet då det försvagar äganderätten och drabbar den enskilde ekonomiskt, särskilt som det tvistas om miljönyttan av sådana anslutningar. På landsbygden och i glesbygden där hus ligger glest och där naturen klarar av att ta upp vissa mängder av näringsämnen som släpps ut från ett avloppssystem är det inte rimligt att kräva dyra investeringar i avloppssystem som miljömässigt inte står i proportion till kostnaderna. Därför bör ett krav införas på kommunerna om att genomföra en miljö- och kostnadsberäkning för det berörda avloppssystemet. En sådan beräkning skulle bringa klarhet i huruvida miljönyttan försvarar en påtvingad utbyggnad av det enskilda avloppet sett till vilka kostnader det medför, samt stärka legitimiteten i beslutet, oavsett åt vilket håll det faller. Sådana beräkningar bör därför alltid genomföras innan kommuner kan tvinga enskilda fastighetsägare att bygga nya avloppslösningar.