mot · H9024179 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för uppdraget att förbereda mer undervisningstid i från årskurs 1 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nuvarande statsbidrag för lovskola ska kunna användas från lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att utreda ett lagstadgat stöd för resursskolors verksamhet samt en hållbar finansieringsmodell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att sammanställa statsbidragens storlek, antal, utformning och innehåll och förväntade resultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för framtagning av progressionsmått och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att öka frekvensen av granskningar av skolor och även omfatta oanmälda besök och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att ta fram en reformerad lärarutbildning med en förändrad kunskapssyn och ett pedagogiskt innehåll baserat på vetenskaplig grund för hur inlärning går till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för att ta fram ett nytt innehåll för rektorsutbildning som ges i regi och skolledarutbildningen på högskolorna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på rektorer på skolor i särskilt utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på Teach for och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på för fri och forskarinitierad forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa regeringens satsning på för att inrätta kvalitetsdialoger med skolans huvudmän och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa regeringens satsning på för att implementera ett gemensamt skolvalsystem och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Skola, yrkesutbildningar och universitet är avgiftsfria. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen elev ska lämna utan de kunskaper som krävs för genomförd skolgång, vilken skall utgöra basen för yrkesutbildningar och /eller fortsatta högre studier. Med stöd i forskning och beprövade erfarenheter föreslår reformer som stärker elevernas lärande och kunskaper. Vi föreslår att undervisningstiden utökas med start i årskurs 1 och att de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. Vi gör en särskild satsning på rektorer och stärkt ledarskap på utsatta skolor. borde vara ett land med en av världens bästa skolor, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare med hög klass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. De eleverna riskerar att aldrig slutföra en gymnasieexamen och det betyder ökad risk att hamna i utanförskap och kriminalitet. Därför är en av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla och i hela så stärks sammanhållningen. saknade 16 000 elever behörighet till gymnasiet, vilket motsvarar av alla niondeklassare i . Vi är inte nöjda med att hamnar efter andra länder när det gäller Hög utbildningsnivå är grunden för ekonomisk utveckling och vårt välstånd, vilket bland annat kräver förmåga att omsätta forskningsresultat i nya arbetstillfällen. Svensk utbildningspolitik behöver förbättras. Den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på mätbar kunskap. Den progressiva pedagogik som präglat svensk skola , måste upphöra och en mer lärarledd undervisning, med kunskapsfokus, måste införas. Vi menar att den kultur som råder i klassrummen, där lärare ses som coacher och mentorer och där eleverna ska söka kunskap själva, har varit hämmande för den generella kunskapsnivån i skolan. Särskilt viktigt är lärarledd undervisning, speciellt som många barn inte har svenska som modersmål och en bakgrund, ibland erfarenhet, från andra länders utbildningssystem. prioriterar därför reformer som ökar samvaron mellan elever och skickliga lärare genom mer undervisningstid i och lovskola redan från lågstadiet. Reformer av svensk utbildning måste i första hand utvärderas i förhållande till om elevernas kunskapsresultat förbättras eller försämras. Skolan har många viktiga uppdrag men för är kunskapsnivån i skolan prioriterad. Förbered för utökad undervisningstid Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Skolans fokus på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna måste öka. Därför vill öka undervisningstiden med per dag med start på lågstadiet eftersom forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. är vår målsättning att alla elever i ska få utökade skoldagar med ytterligare i undervisningstid per dag. vill vi frigöra lärarna från arbetstid som läggs på icke-undervisningsrelaterade arbetsuppgifter. Dokumentationskraven för lärare måste kraftigt minska. Undervisningstiden behöver öka i flera ämnen i lågstadiet men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom den viktiga grunden i lågstadiet är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Målet är att svenska och matematik ska utgöra två tredjedelar av undervisningen på lågstadiet. Det innebär att minst tre av de fem nya undervisningstimmarna som vi vill införa ska avsättas till svenska och matematik. vill för detta ändamål ge i uppdrag att ta fram en plan för hur utökad undervisningstid i kan utökas med per dag, redan från årskurs 1. För detta ändamål ökas anslaget med för . anser att dagens statsbidrag för lovskola ska vara möjlig att användas även från lågstadiet. kan skolor ansöka om detta statsbidrag för årskurs 6–9. Användningsområdet ska utökas för att kunna finansiera lovskola från årskurs 1. bör även se över hur lovskolan kan utökas och införandet av en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från lågstadiet för alla som riskerar att halka efter. Uppdrag till att se över resursskolorna Den svenska särskolan och resursskolan behöver utvecklas. Särskolans och resursskolans uppdrag och upplägg bör ses över med målsättningen att stärka särskolans och resursskolans möjligheter att skapa förutsättningar för de elever som kan och vill gå vidare mot den reguljära arbetsmarknaden eller fortsatt utbildning. bör även lärarbristen med koppling till särskolan och resursskolan utredas då det råder stor brist på speciallärare. Både särskolan och resursskolan behöver fler skickliga lärare för att på bästa sätt kunna hjälpa alla elever att nå sin fulla potential. Alla barn ska få det stöd de behöver. En viktig del i det är att det finns alternativ för elever som behöver stöd i sin kunskapsutveckling. Det kan vara extra anpassningar eller mindre grupper, men det kan också ske i form av samlad kompetens i så kallade resursskolor. Här saknas lagstöd, vilket borde tas fram. Likaså saknas en utredning som säkerställer en finansieringslösning som garanterar resursskolornas verksamhet. vill ge i uppdrag att se hur ett lagstöd för resursskolornas skulle kunna utformas samt även ta fram förslag på en finansieringslösning som garanterarar deras verksamhet. För detta ändamål ökas anslaget med 2022. Uppdrag till att se över statsbidragen till skolan Finansiering av svensk skola står inför stora utmaningar. har den ojämlika finansieringen, där stora skillnader i hur mycket pengar som läggs per elev uppmärksammats. Även den statliga finansieringen, i form av specialdestinerade statsbidrag har utvärderats och bedömts ha stora brister. Detta måste åtgärdas för att skapa en mer rättvis resurstilldelning och minskad administration för skolledningarna. många statsbidrag bör kraftigt minska i antal och vill ge i uppdrag att se över antal statsbidrag, utformning, innehåll, storlek och förväntade resultat samt komma med förslag hur statsbidragen kan minskas i antal. I översynen ska undersökas hur statsbidragen samverkar med skolpengssystemet. För detta ändamål avsätter 2022 och 2023 till . avvisar delar av regeringens ökning av anslaget för att ta fram och implementera ett gemensamt skolvalssystem med nya urvalskriterier. Anslaget minskas därför med 55 miljoner och 2023–2024. I flera kommuner finns plattformar som säkerställer en samordnad gemensam antagning till kommunala som fristående skolor i kommunen. Detta system vill se i alla kommuner. Det står i kontrast till regeringens satsning på ett nytt gemensamt skolvalsystem med decentraliserade skolverkskontor som ska besluta vilken skola ett barn ska gå i och där bl.a. hänsyn ska tas till barnens socioekonomiska bakgrund för att uppnå en mer allsidig social blandning. avvisar också regeringens ökning av anslaget för att inrätta kvalitetsdialoger med skolans huvudmän vilket innebär att anslaget minskas med 2022, 2023 och 2024. Sammantaget minskar anslaget med 2023, 2023 och 2024. Ett utökat uppdrag och framtagning av kvalitets- och progressionsmått I svensk skola går det inte att mäta vad varje skola tillför varje elev i form av reella kunskaper. Det går därmed heller inte att avgöra om en skola över- eller underpresterar sett till skolans förutsättningar. vill därför att det ska bli möjligt att mäta skolors förädlingsvärde, dvs varje elevs kunskapslyft På flera håll i världen finns exempel på hur man kan göra detta genom relevanta kvalitetsmått som följer elevernas kunskaper från de första till den i skolan. vill att samma system implementeras i . Därför vill vi ge Skolinspektion att utforma ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling, så att rätt hjälp snabbt kan komma på plats där det behövs. För detta ändamål ökas anslaget med . Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Tyvärr finns det skolor där mer än hälften av eleverna inte blir behöriga till gymnasiet. Det är skolor som behöver flera olika insatser för att vända utvecklingen och höja kunskapsresultaten. Vi vill ge skolinspektionen ett utökat uppdrag för att utföra fler inspektionen, också oanmälda, och även utökat mandat att agera mot icke-fungerande skolor. vill att Skolinspektionen får ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningen bör bli tydligare och bedöms en skola ha allvarliga kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas av Skolinspektionen, både kommunala skolor och friskolor. För att påbörja arbetet med ett utökat uppdrag för skolinspektionen ökar anslaget med 2022 och därefter 2023 och 2024. Sammantaget föreslår att anslaget ökas med 2022–2024. Anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk Rektorer på särskilt utsatta skolor På skolor med särskilt stora utmaningar, såsom många elever med utländsk bakgrund, är behovet av ett bra ledarskap en förutsättning för att kunna utveckla, leda och samordna arbetet för att alla elever ska nå målen i skolan. har det blivit allt svårare att rekrytera och behålla rektorer. För att främja rekryteringen av skickliga rektorer till skolor med särskilt stora utmaningar vill göra en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på särskilt utsatta skolor. För detta ändamål föreslår att anslaget ökas med 2022–2024. Den relativistiska kunskapssyn som dominerar vid lärarutbildningarna måste ersättas med en vetenskapligt baserad syn på hur inlärning fungerar. Det måste bli ett nytt fokus på djup sakkunskap och fakta, att lärarens främsta uppgift är kunskapsförmedling med tydliga mätbara mål. Dagens kunskapssyn som istället fokuserar på elevens utbildningsprocess där elevens egna önskemål och erfarenheter styr lägger grogrund för en ojämlik skola. Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat i snitt 1980 lärarledd undervisning . Det är för lite. Det ställs nya krav på lärarna i och med att de behöver kunna hjälpa elever med speciella behov och möta det ökande antalet elever som inte har svenska som modersmål. Även ledarskapsutveckling och kunskap om metodik och didaktik behövs på lärarutbildningen. Vi vill därför ge ett uppdrag till () en reformerad lärarutbildning med ett helt nytt kunskapsfokus, mer relevant innehåll och se hur ovannämnda delar kan ingå som obligatoriska moment på lärarutbildningen. För detta ändamål föreslår att anslaget ökas med 2022. En reformerad rektorsutbildning och skolledarutbildning Rektor är skolors och förskolors viktigaste person. Forskning har visat att framgångsrika skolor i första hand inte handlar om resurser utan på att det finns tydliga mål och ledare. har, även de, pekat på vikten av tydliga mål och ett gott ledarskap för en framgångsrik utbildningsmiljö. Enligt Skolledarna så började förtroendet för rektorerna att sjunka kraftigt i samband med den nya Skollagen 2011 och har sjunkit ännu lägre. Utan en fungerande ledning av skolan kommer vi sannolikt aldrig att komma till rätta med bristerna i skolan i stort. vill ge ett nytt uppdrag till att ta fram ett nytt innehåll för den befintliga befattningsutbildningen för rektorer, det så kallade rektorsprogrammet samt skolledarutbildningen på högskolorna. Utbildningen bör i större utsträckning inriktas mot det nationella uppdraget och styrkedjan. Det är viktigt att rektorerna får kunskap om sin roll och sitt ansvar. Betoningen i utbildningen bör vara ledarskap och det ansvar rektorer har som pedagogisk ledare. För detta ändamål föreslår att anslaget ökas med 2022. Sammantaget förstärker anslaget 2:1 med 2022. Anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Fler vägar till läraryrket genom Teach for För att möta behovet av rekrytering behöver fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta finns utbildningsprogrammet som kombinerar studier i bland annat ledarskap med praktik för blivande lärare. För att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta sig in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka föreslår att anslaget ökas med 2022–2024. är erkänt skickliga på att finansiera forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. I den senaste forskningspropositionen höjs anslagen till , men är till stora delar uppbundna och styrda av regeringen såsom forskningsinfrastruktur och ESS. Regeringen pekar dessutom ut ett tiotal forskningsprogram och områden som ska finansiera. får ett mycket blygsamt anslag för fri och forskarinitierad forskning med hög internationell kvalitet, enbart fram till mandatperiodens slut och totalt 375 miljoner –2024. höjer regeringen basanslagen till lärosätena med . Erfarenheterna från tidigare kraftiga resursförstärkningar till lärosätenas forskningsanslag har lett till att forskningen har vuxit i volym men inte i kvalitet. Enligt ökade lärosätenas forskningsanslag med . Men trots detta presterar svensk forskning sämre än andra jämförbara länder. anser att en större andel av finansieringen av svensk forskning ska ske via anslag för fri och forskarinitierad forskning för att uppnå en högre kvalitet i forskningen. föreslår att anslaget ökas med 2022–2024. Noria Manouchi (M)