mot · H9022542 · 2021-10-01 00:00:00 — Förutsättningar för en grundskola i världsklass ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk offentlig grundskola ska få statligt huvudmannaskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt övertagande av dysfunktionella skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad satsning på Skolinspektionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna landsbygdsskolorna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav för friskoleetablering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återinförda krav på inlämnande av registerutdrag vid anställning inom skolväsendet samt att detta även ska gälla chaufförer som kör skolskjuts, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerställande av det fria skolvalet och att elever inte ska påtvingas allsidig social sammansättning under sin skolgång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närhetsprincipen ska tillämpas på så sätt att den elev som har minst avstånd mellan hem och skola alltid ska ha företräde till en skolplats i den närmast belägna skolan hos den kommunala huvudmannen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett läromedelsråd samt fastställa en lägstanivå för läromedelskostnad per elev och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en plan för digitalisering i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa central rättning av de nationella proven samt att utreda möjligheten till ankaruppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrade kunskapskrav för praktiska ämnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt elevhälsa för att stävja elevers psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värderingsstyrd slöja ska förbjudas inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i hedersproblematik ska vara obligatorisk fortbildning för skolpersonal i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan skola, föreningsliv och civilsamhälle samt främjande av generationsöverskridande möten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Barn- och elevombudet ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell språkkravsmodell för pedagogisk skolpersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fördelning av arbetsuppgifter genom satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvecklingsmöjligheter för lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fortbildningssystem som harmoniserar med den pedagogiska personalens karriärsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om studieskuldsavskrivning för glesbygdslärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopat karensavdrag för lärare och fritidspedagoger och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anmälningsplikt gentemot Skolinspektionen för skolor som bedriver en konfessionell inriktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillvägagångssätt vid konfessionell inriktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen ska handha godkännande och tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad roll för fritidspedagoger och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen och införa ett tak för antalet barn per fritidspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheter till läxhjälp inom fritidshemsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Skolan är vid sidan av familjen oerhört viktig för barns och ungdomars utveckling och ska utgöra en positiv lärande- och vistelsemiljö. Detta ställer höga krav på ordning, trygghet och en god arbetsmiljö för både skolpersonal och elever. Vissa förutsättningar krävs för att skolan ska lyckas med sitt uppdrag. Kommunernas ekonomi har satts under mycket hård press. Ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för framstår som allt mer nödvändigt. Skolinspektionen behöver mer resurser för fler inspektioner och för övertagande av dysfunktionella skolor. Vi är positiva till friskolor, men ställer krav vid etablering. Beslutet om lättvindig hantering av registerutdrag ska rivas upp och krav om inlämnande vid anställning ska återinföras för att stärka elevers trygghet. Det fria skolvalet ska säkerställas och inga elever ska påtvingas allsidig social sammansättning. De elever som har närmast väg ska alltid ha förtur vid placering i skola. Läromedelsråd ska inrättas som garant för högkvalitativa, neutrala och faktabaserade läromedel. En nationell plan för digitalisering behövs och även digitala läromedel ska undergå läromedelsrådets granskning. Central rättning av nationella prov ska bli regel för att underlätta för lärare, stävja betygsinflation, samt främja en rättvis hantering. Kunskapskraven för praktiska ämnen ska avteoretiseras så att praktisk färdighet och talang uppvärderas. Elevhälsan behöver förstärkas för att kunna möta och hjälpa de elever som har psykisk ohälsa. Barn ska inte diskrimineras eller sexualiseras och därför behövs ett förbud mot värderingsstyrd slöja i skolan. Skolpersonal i utsatta områden ska få fortbildning i hedersförtryck. Mer personal behöver anställas i skolan så att lärarna huvudsakligen kan ägna sig åt sitt kärnuppdrag. Ett nytt karriärsystem behövs som erbjuder lärare fler utvecklingsmöjligheter och språkkrav behöver införas för all skolpersonal. Ett fortbildningssystem som synkroniserar med vårt karriärlärarsystem ska införas. Barn- och elevombudet, som inverkar hämmande på skolpersonalens upprätthållande av ordning, ska avskaffas. En levande landsbygd kräver värnande av dess skolor. Medel ska kunna erhållas vid tillfälliga svackor i elevunderlaget för att förhindra att skolor läggs ned, och studieskuldsavskrivning föreslås för lärare som väljer att arbeta i glesbygdsskolor. Anmälningsplikt måste föregå all konfessionell inriktning på skolor och de konfessionella inslagen ska förläggas innan eller efter skoldagen. Konfessionella fritidshem ska underställas Skolinspektionens godkännande och tillsyn, vilken företrädesvis ska ske genom oanmälda besök. Vi önskar mer personaltäthet på fritidshemmen och en utökad roll för fritidspedagoger. Sammantaget utgör våra förslag bättre förutsättningar för en grundskola i världsklass. Staten som huvudman för skolan Den svenska skolan är en nationell angelägenhet och utgör en omfattande del av den svenska välfärden. ska därför ha staten som huvudman så att alla skolor får mer enhetliga förutsättningar för sin verksamhet och för att hålla jämn och hög kvalitetsnivå. Det förbättrar även utgångspunkterna för kontroller, uppföljning och återkoppling samt kan även medverka till återupprättande av statusen för skolan i stort och för lärarprofessionen. har drivit frågan om ett statligt huvudmannaskap för skolan . Regeringen har tillsatt en utredning kring förutsättningarna för statligt huvudmannaskap. Vi kommer att fortsätta att yrka på statligt huvudmannaskap för till dess att statligt huvudmannaskap är ett faktum. Den svenska skolan kommunaliserades 1991 med decentralisering som syfte, men där staten fortfarande skulle ange de mål som skulle uppnås och utföra kontroller av måluppfyllelse. Kommunaliseringen fick i själva verket katastrofala följder med sjunkande måluppfyllelse och varierande kvalitet. Dessutom har detta byggts på med en ökad oreda med hot, våld, otrygghet, bristande studiero och på många skolor en oklar uppfattning om vad som gäller för upprätthållande av ordningen. Ovanpå detta har det skett en tanklös migration till , vilket medfört en snabbt ökande elevkull i många skolor där resurser inte funnits för att ta hand om skolans uppgifter i takt med förändringarna. För att få en skola av likvärdig hög kvalitet, och klara de problem som dagens skola står inför, så behövs ett statligt huvudmannaskap med ett tydligt och enhetligt styre från statens myndigheter och politiker. Sedan lärarnas arbetstid började räknas i årsarbetstid och förtroendearbetstid 1995 anses arbetsbördan ha ökat, som läraryrkets attraktivitet har minskat. hade lärare fastställd undervisningsskyldighet, så kallad USK, vilken innebar det avtalade antal lektioner som lärare skulle genomföra . De lärare som åtog sig fler undervisningstimmar fick ersättning för det. Förutom undervisning och obligatoriska möten, kunde lärarna förlägga för- och efterarbete när och var de önskade. Parallellt med statligt huvudmannaskap vill vi återinföra USK för att återställa läraryrkets status. Med USK skulle även behöriga lärare kunna välja en större undervisningsvolym och på så vis kompensera för en viss lärarbrist. Statligt övertagande av dysfunktionella skolor Det finns skolor som inte lever upp till de krav på regler och riktlinjer som förmedlas i skolans styrdokument och det finns skolor - främst i utsatta områden - som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. Dessa dysfunktionella skolor behöver staten via Skolinspektionen ta över. Skolinspektionen tog över ansvaret för att styra upp den negativa situationen på en skola i där problemen var allvarliga med kränkningar mellan elever, bristande studiero och att elever i behov av särskilt stöd inte erhållit detta. Liknande problematik har uppmärksammats i många andra fall, både i media och genom Skolinspektionen. I samtliga fall där bristerna är stora, beror det på att krav och riktlinjer inte följs eller av olika skäl inte kan hanteras. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. Gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. Utökad satsning på Skolinspektionen Missförhållanden, och en försämrad arbetsmiljö i skolan med ökad otrygghet, har vuxit och det finns stora behov av ökade insatser. Grunden till problemen ska i första hand åtgärdas genom de övriga förslag som läggs fram av vilka ger bättre förutsättningar för elever, lärare och övrig skolpersonal. Skolinspektionen har en viktig roll i att kontrollera att förhållandena är goda och dess insatser behöver öka. Skolinspektionens rutiner gällande kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök – i synnerhet oanmälda besök – behöver utvecklas och öka i omfattning. Flera skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs . Kravställningen i alla led ska förtydligas liksom det lagrum inom vilket Skolinspektionen verkar. Ökade resurser och befogenheter behöver ges till Skolinspektionen. Det ska vara möjligt för små skolenheter anknutna till landsbygden att få stöd för att bevara skolverksamhet. För att få ett fungerande samhälle i stort, krävs att det är möjligt att bo och verka även utanför större orter. Det finns forskningsresultat som visar att små skolor gynnar unga elevers utveckling av sociala och emotionella färdigheter. Av den orsaken är det viktigt att låta bygga på småskalighet, där det är möjligt. Trenden där mindre skolor läggs ned till förmån för större ska motverkas. ser med oro på att så många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta eller sända sina barn till närmaste skola. Tyvärr kan en tillfällig svacka i elevunderlag tvinga en skola att stänga. Det leder till avflyttning av barnfamiljer, varefter sannolikheten att skolan kan öppna igen är låg. Ett särskilt stöd för landsbygdsskolor ska införas. Skolor med tillfälligt lågt elevunderlag ska under maximalt kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. uppskattar och vill värna valfriheten i svensk skola. Samhället är dock skyldigt att slå vakt om långsiktigheten och elevers rättssäkerhet i skolsektorn. Varje skola måste kunna garantera att de elever som antas till en utbildning också får fortsätta denna och inte lämnas utan studieplats vid en eventuell konkurs. Vi är negativa till ett vinstförbud, men fristående skolor ska åläggas att ha en ekonomisk buffert som säkerhet i det fall skolan skulle komma på obestånd. Det ska då finnas medel att driva friskolan vidare till dess att kommunen fått möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna denna buffert och tillse att inga vinster tas ut innan bufferten är säkrad. För att motverka risken att oseriösa ägare startar eller tar över en friskola måste en betydligt hårdare kontroll ske gällande både vandel och handel. Ekonomiska förutsättningar ska genomgå noggrann granskning, liksom brottsregister för dem som startar eller tar över en friskola. Säkerhetspolisen bör rådfrågas vid misstanke om extremism. Alla kontroller är meningslösa om det enkelt går att anlita en så kallad målvakt, vilket bör omöjliggöras med dessa rigorösa kontroller. Det har även förekommit att friskolor startats och drivits med lån och bidrag från stater utanför . Risken är mycket stor att sådan finansiering görs av politiska, religiösa eller strategiska skäl. Vi vill begränsa möjligheterna för enskilda personer eller organisationer utanför att finansiera friskolor eller fristående förskolor. Detta gäller både lån, räntefria lån samt rena bidrag. Det ska som huvudregel heller inte vara möjligt att sköta finansieringen utanför genom ombud. Undantag ska kunna göras för t.ex. internationella skolor eller redan etablerade och välfungerande skolor, samt för skolor utomlands avsedda för svenska elever. Inlämning av registerutdrag vid anställning beslöt att luckra upp kraven på dokumenterad oförvitlighet vid anställning inom skolväsendet genom att endast kräva en notering om klanderfritt registerutdrag. Beslutet var olyckligt och bör rivas upp. Den mänskliga faktorn öppnar för fusk och personliga bedömningar i en fråga som kan vara av avgörande betydelse för enskilda elevers väl och ve. Elever och föräldrar måste känna sig trygga och det är av stor vikt att det finns en väldokumenterad historik för uppföljning om någon oegentlighet skulle uppstå. Vi anser, i likhet med , att begäran om inlämnat registerutdrag är en viktig del av skolans säkerhetsarbete och att barnperspektivet måste väga tyngst i denna fråga. Därför vill vi att krav på inlämnat registerutdrag återinförs och att skollagens bestämmelser om registerkontroll utvidgas till att även omfatta chaufförer som anlitas vid skolskjuts. Säkerställ det fria skolvalet Det fria skolvalet är hotat. Röster hörs för att allt större vikt ska läggas vid elevers socioekonomiska och etniska bakgrund vid utformning av skolor och klasser. Vi vill påminna om att det är undervisning som är skolans kärnuppdrag och att störst vikt alltid måste läggas vid att elever ska tillhandahålla bästa möjliga undervisning. Det fria skolvalet är tänkt att tjäna elever så att de kan söka sig till skolor med förutsättningar att ge varje elev de bästa chanser till en stimulerande och trygg skolgång. Eftersträvansvärd likvärdighet får aldrig vara att med tvingande åtgärder dela upp och sprida elever jämnt efter olika bakgrundsparametrar. Eftersträvansvärd likvärdighet är att varje elev får tillgång till undervisning av god och hög kvalitet och möts av studiero och trygghet. Närhetsprincipen ska tillämpas på så sätt att den elev som har minst avstånd mellan hem och skola alltid ska ha företräde till en skolplats i den närmast belägna skolan hos den kommunala huvudmannen. Inför ett läromedelsråd och fastställ lägstanivå för läromedelskostnad Ett läromedelsråd ska inrättas med syfte att garantera tillgänglighet till högkvalitativa, tryckta, neutrala och faktabaserade läromedel. Det finns ett stort utbud av läromedel vilket är bra. Däremot förekommer en ”spretighet” där kvalitetsnivån, neutraliteten och faktanivån varierar. Lärare är kompetenta och ska självklart även framgent välja de läromedel de vill använda i sin undervisning. Däremot vittnar många lärare om betydande svårigheter att finna tid att själva bedöma vilka läromedel som håller tillräckligt hög kvalitet. Ett läromedelsråd bör inrättas bestående av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar och kvalitetsmärker läromedel och lärarna väljer därefter från detta certifierade urval. På så vis löser vi problemet med förekomsten av läromedel som håller låg kvalitet, vare sig det handlar om att de innehåller faktafel, har en bristande pedagogisk struktur, är politiskt vinklade eller på andra sätt är uppenbart olämpliga och undermåliga. Förutom inrättande av ett läromedelsråd behöver en lägstanivå för kostnader för läromedel per elev och år fastställas. Den genomsnittliga svenska kommunen lägger per elev och år på läromedel, men var femte skola spenderar . Jämförelsevis kan nämnas att i genomsnitt satsar och . För övrigt måste läroböckers betydelse för undervisningen särskilt understrykas och elevers tillgång till dem ska garanteras i skollagen. Den hastigt ökande digitaliseringen av skolväsendet kräver att system och verktyg skapas så att samtliga skolor får likvärdiga rutiner för hantering och utveckling. En nationell plan för hur den nya digitala informationsteknologin ska nyttjas och effektivisera skolväsendet är därför nödvändig. Administrativa och kommunikativa verktyg ska utvecklas och erbjudas samtliga skolenheter, dels för att sänka kostnaderna för dessa verktyg, dels för att förenkla kommunikationen och säkerheten. Den nationella planen bör beakta slutsats från , som visade att ju mer digitala hjälpmedel elever använder desto sämre blir de på läsförståelse. Datoranvändningen i skolan ska nyttjas optimalt och inte stjälpa våra elever. Om skolor väljer att använda sig av digitala läromedel är det viktigt att de godkänns och erbjuds genom ett läromedelsråd på nationell nivå, att skolans resurser inom IT utökas så att skolor kan anställa IT-pedagoger samt att ett system baserat på väl beprövade och fungerande metoder införs. En valideringsgrupp, det vill säga ett digitalt råd, ska ta fram, implementera och utvärdera goda exempel och väl beprövade metoder som använts i flera sammanhang och visat sig fungera väl. Vi vill framhålla att digitalisering inte enbart är av godo ur ett elevperspektiv och att eleverna från tidig ålder måste lära sig läsa och skriva också utan digitala hjälpmedel. Skrivprocessen med penna är pedagogiskt viktig ur flera perspektiv för elever i de lägre årskurserna och ska vara huvudmomentet i skriv- och läsinlärningen i lågstadiet. Central rättning av nationella prov Nationella prov ska rättas centralt för att underlätta lärarnas arbetsbörda och minska deras utsatthet, förhindra glädjebetyg och ge alla elever en likvärdig och rättvis bedömning. har fått i uppdrag att föreslå hur central rättning av nationella prov ska genomföras. Förutom central rättning krävs en handlingsplan för att säkerställa funktionaliteten och säkerheten. Målsättningen bör vara att införa ankaruppgifter i de nationella proven som underlag för att följa svenska elevers kunskapsutveckling. Vi anser att möjligheten att införa ankaruppgifter bör utredas. Förändrade kunskapskrav för praktiska ämnen Elever som är praktiskt och estetiskt lagda har små möjligheter att briljera på grund av de teoretiska krav som ställs för erhållande av höga betyg. En elev i årskurs 9 som med egna händer och stor kreativitet exempelvis har snidat en utsökt slidkniv bör rimligen erhålla högsta betyg. ställs följande teoretiska kunskapskrav för att få betyget A: ”Eleven kan ge välutvecklade omdömen om arbetsprocessen med god användning av slöjdspecifika begrepp och visar då på enkla samband mellan form, funktion och kvalitet. Dessutom tolkar eleven slöjdföremåls uttryck och för då välutvecklade resonemang med kopplingar till egna erfarenheter samt trender och traditioner i olika kulturer.”. Liknande kunskapskrav ställs inom övriga praktiska ämnen. Teoretiska moment – i den mån de behövs - ska inte utgöra kunskapskrav för bild, slöjd, musik och idrott, utan det är utövandet eller bemästrandet av själva hantverket som ska utgöra betygsgrund. Stärkt elevhälsa för stävjande av psykisk ohälsa Den psykiska ohälsan är alarmerande bland barn och unga. Enligt den senaste rapporten från (2017) hade den psykiska ohälsan ökat med i åldern 10–och det var depressioner och olika ångestsyndrom som främst bidrog till ökningen. Suicid står för ungefär en tredjedel av alla dödsfall i åldersgruppen 15–, enligt . Trots kännedom om denna drastiska utveckling, och trots att det inte finns några tecken på förbättrad psykisk hälsa , satsas inte tillräckligt för bättre hälsa hos våra barn och unga. Skolan är en viktig arena för förebyggande insatser. Här finns möjlighet till tidig upptäckt och kompetens i form av skolsköterska, skolläkare, kurator och psykolog som snabbt kan ge stöd. Eleverna är redan förtrogna med elevhälsan och behöver inte stå i kö för påbörjade insatser. Vi föreslår i likhet med SOU 2021:11 att ett tak sätts för hur många elever elevhälsans personal får ansvara för – en skolläkare 7000 elever, en skolsköterska 430 elever, en psykolog 1000 elever och en kurator 400 elever. För att detta ska kunna realiseras behöver mer resurser skjutas till, vilket vi prioriterar och avsätter medel för. All skolpersonal med elevkontakt ska genom utbildningsinsatser ha en grundläggande förståelse för psykisk ohälsa för att kunna koppla in elevhälsan i ett tidigt skede och elever bör ha terminsvisa möten med skolans kurator. Psykisk ohälsa bland barn och unga måste tas på största allvar och skolans elevhälsa behöver stärkas för att kunna ge den hjälp som krävs. Förbud mot värderingsstyrd slöja i Hederskultur är ett begrepp för kulturella mönster som begränsar personers frihet och rättigheter med hänvisning till familjens heder. I skolan kan hedersförtryck exempelvis göra sig gällande genom att flickor täcker hjässa, hår och hals med slöja med hänvisning till antingen sin egen eller sin familjs kultur eller religiösa uppfattning. Den värderingsstyrda slöjan är en symbol för motsatsen till jämställdhet och innebär en öppen acceptans för förtryck mot det kvinnliga könet. Det strider mot svenska grundläggande värderingar. Värderingsstyrd slöja befäster krav på flickors kyskhet och hör inte hemma i den svenska skolan där flickor är elever, inte objekt som behöver skyla sig för andras blickar. I skollagen (2010:800) hänvisas till diskrimineringslagen (2008:567). I diskrimineringslagen stadgas att diskriminering ska motverkas och att lika rättigheter och möjligheter ska främjas oavsett kön. Värderingsstyrd könsbunden slöja med syfte att skyla just flickor och kvinnor står i strid med detta. Skolan ska vara en frizon mot förtryck, och värderingsstyrd slöja hör inte hemma där. Obligatorisk utbildning om hedersproblematik för skolpersonal har hedersproblematiken i ökat i hög grad, framför allt i utsatta områden.