ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023317 · 2021-10-04 00:00:00 — Nationell folkräkning och biometriska id-handlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell folkräkning och biometriska id-handlingar och tillkännager detta för regeringen. Skrämmande uppgifter kommer om hur personer med dubbla eller ibland tredubbla identiteter lyckas tillskansa sig bidrag och förmåner på ett helt orimligt sätt. används falska identiteter i kriminell verksamhet och många människor befinner sig illegalt i vårt land. En person med tre olika identiteter kan exempelvis använda den ena för att starta företag och få nystartsbidrag, den andra för att vara arbetslös och få bidrag, och den tredje för att ta lån som sedan aldrig betalas tillbaka. Har man tre olika identiteter kan man också tillskansa sig så mycket i bidrag från våra bidragssystem. Polisen och och andra myndigheter konstaterar alltför ofta att de inte kan göra mycket åt saken. behöver en ny folkräkning, där man grundligt undersöker människors identiteter när det råder oklarheter. ID-handlingar bör alltid vara biometriska. Efter genomförd folkräkning bör alla som uppbär bidrag och ersättningar tvingas inställa sig personligen och uppvisa biometrisk ID-handling för att få fortsatta utbetalningar. För de bidragsmottagare som inte infinner sig inom angiven tid dras bidragen in i sin helhet. På detta sätt kan man även upptäckas felaktiga bidragsutbetalningar till utlandet.
mot · H9023318 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra expropriationslagen och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt med en stark äganderätt i , att vi har en lagstiftning som skyddar privata markägare vid en expropriation och att en rimlig ersättning betalas ut när sådan sker. I 99,9procent av alla fall fungerar den vanliga expropriationsersättningen med marknadsvärdet plus 25procent för att boende som får sin bostad inlöst, ska kunna skaffa sig en ersättningsbostad i närområdet. När många behöver flytta och det inte finns tillräckligt med bostäder på andrahandsmarknaden, och marknadsvärdet plus därför inte räcker till nyproduktion, behövs en annan reglering. En ny reglering är också föreslagen i departementspromemoria Ersättning vid expropriation av bostäder (Ds 2016:16). Vad som föreslås i promemorian skulle förmodligen fungera bra. I promemorian föreslås i första hand en allmän regel om ersättning för förhöjd boendekostnad till följd av expropriationen i den utsträckning som det finns särskilda skäl för ersättning med hänsyn till förhållandena på ortens bostadsmarknad. För att komma till rätta med dagens problem bör lagstiftningen ändras så som föreslås i nämnda promemoria.
mot · H9023319 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den svenska beredskapen vid kris och tillkännager detta för regeringen. Covid19-pandemin har tydligt visat att det finns brister i den svenska krisberedskapen. För ett land är det av oerhört stor betydelse att man klarar att förse medborgarna med de allra mest nödvändiga resurserna under en samhällskris. Det handlar om allt från livsmedel och drivmedel till medicin och sjukvårdsutrustning. Det behövs också robusta reservsystem för elproduktion, elförsörjning, datakommunikation, transporter, kontanthantering och posttjänster. En god beredskap förutsätter beredskap för snabb omställning av produktionen inom landet av vissa produkter, reservplaner hos ansvariga myndigheter och rimligt stora beredskapslager av viktiga produkter spridda över landet. Det finns all anledning att se över hela den svenska krisberedskapen i ett allt mer sårbart samhälle där blir allt mer beroende av leveranser från andra länder.
mot · H9023320 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör få möjlighet att själva peka ut sjöar och vattendrag där strandskydd ska gälla och tillkännager detta för regeringen. Det ska bli enklare att bygga strandnära på landsbygden, menar utredare . De förslag som presenteras i utredningen om en översyn av strandskyddet (SoU 2020:78) är dock långt ifrån tillräckliga och riskerar tyvärr att bli ett slag i luften. Strandskyddet behöver förändras i grunden. Utredningen föreslår att kommuner ska kunna ansöka om att få strandskyddet hävt i landsbygdsområden, men bara där tillgången på obebyggd mark är god och där efterfrågan på mark för bebyggelse är låg. Området ska inte heller vara av särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Om dessa kriterier är uppfyllda ska de nya reglerna som innebär att strandskydd kan hävas tillämpas varsamt. Sammantaget innebär det att strandskyddet endast kommer att kunna hävas om intresset för att bygga i området är lågt och därmed blir effekten, om någon, ytterst marginell. När strandskyddet infördes var tanken god: allmänheten skulle kunna komma ned till vattnet, men har strandskyddet utvidgats och lägger sig som en blöt filt över utvecklingen i stora delar av landet. Strandskyddet behöver reformeras i grunden för att uppnå en mer balanserad lagstiftning som skyddar stränder och natur, värnar äganderätten och underlättar bostadsbyggande. Jag tror att kommunerna, med sin lokalkännedom, är bättre lämpade än länsstyrelserna att fatta beslut rörande strandskyddet. Därför bör det generella strandskyddet avskaffas och kommunerna få möjlighet att själva peka ut sjöar och vattendrag där strandskydd ska gälla. Flexibiliteten i strandskyddet, där sådant beslutats, bör ökas genom fler dispensskäl och större möjligheter till intresseavvägning i dispensbedömningen. En reformering av strandskyddet skulle möjliggöra fler attraktiva boendemiljöer i naturområden och underlätta för landsbygdskommuner att behålla och locka till sig nya invånare. För somliga kommuner är det en avgörande möjlighet, som skulle kunna bidra till att vända en negativ utveckling till en positiv. Fler invånare ger förutsättningar för fler näringar och därmed fler arbetstillfällen. Det bör också utredas hur privata markägare framgent kan ersättas för den värdeminskning strandskyddet ger upphov till. En sådan utredning behöver titta på hur omfattande ersättning som ska ges, hur det kan finansieras samt hur övergångsbestämmelser kan utformas på ett sätt som ger rimlig värdeöverföring mellan det offentliga och det privata. På så vis stärks äganderätten och ersättning utgår till enskilda som hindras från att bebygga sin mark. har totalt kust och strand, varav är obebyggt. Den obebyggda sträckan motsvarar 8,5 varv runt jorden. Landsbygden har problem med utflyttning som det råder bostadsbrist i storstäder. Vi behöver fler bostäder, såväl på landsbygden som i storstäderna. Därför behöver vi reformera strandskyddet i grunden.
mot · H9023321 · 2021-10-04 00:00:00 — Vi anser liksom flertalet remissinstanser att de nya reglerna är för långtgående. En utstationerande arbetsgivare kan numer inte freda sig mot stridsåtgärder – oavsett hur bra arbetsvillkor arbetstagarna har. Det innebär att det blir mindre attraktivt för företag från andra länder att komma hit och hämmar därmed den fria rörligheten. I ett läge där har ett stort behov av arbetskraft i byggsektorn, men även andra sektorer, kan det vara direkt skadligt för . De nya reglerna är dessutom med stor sannolikhet oförenliga med principer om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Därför anser vi att det tidigare regelverket, så kallat lex , bör återinföras. För att underlätta för utstationerade företag att göra rätt och för utstationerade arbetstagare att ta till vara sina rättigheter är det viktigt att information om vad som gäller på svensk arbetsmarknad är lättillgänglig. finns ett krav på arbetstagarorganisationer att lämna in kollektivavtalsvillkor till . Det har dock skett i helt obetydlig omfattning. Även om regeringen förtydligat att skyldigheten att lämna in villkor gäller oavsett om en arbetstagarorganisation har för avsikt att vidta stridsåtgärder, så saknas fortsatt många avtal. Därför anser vi att en sanktionsmöjlighet bör införas för de fall där reglerna inte efterlevs, till exempel genom en sanktionsavgift.
mot · H9023323 · 2021-10-04 00:00:00 — Svensk strategi för biogas i industrin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en svensk strategi för biogas i industrin och tillkännager detta för regeringen. bör ge regeringen tillkänna att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en svensk strategi för biogas i industrin När biogasutredningen lämnade sin slutrapport fanns där flera viktiga och skarpa förslag. Utredningen föreslår ett nationellt produktionsmål, kvalitetsmål och stöd. Sammantaget lyfts biogas från att vara en politisk fråga som mestadels hanteras på lokal och regional nivå till en mer prioriterad nationell fråga. Biogas har ett flertal samhällsnyttor, minskar utsläppen av växthusgaser och bidrar till ett mer cirkulär ekonomi. Förslagen i utredningen är inte tillräckliga, men de är en god start. har varken produktionsmål eller kvalitativt mål funnits. Utredningen har dock en brist i att det industriella perspektivet saknas. Anledningen till detta verkar vara att utredningen inte kontaktat fler än ett fåtal intressenter. Fokus för utredningen verkar snarare ha varit att öka produktionen, men inte utreda var efterfrågan skulle kunna finnas. När det industriella perspektivet tappas bort har efterfrågan kraftigt underskattats i utredningen. Med ökad tillgång till biogas kan flera industrier ställa om till mer klimatsmart drift. En del industri kan också använda biogas som insatsvara. Enligt Energimyndighetens statistikrapport, Produktion och användning av biogas och rötrester 2019, har svensk biogasproduktion ökat . Den största ökningen skedde i avloppsverk och samrötningsanläggningar där olika substrat rötas tillsammans, som matavfall och gödsel. totala användning av biogas är nästan . 2019 importerade omkring biogas. Två tredjedelar var från . En tredjedel var från övriga EU. Som jämförelse kan nämnas att naturgasanvändningen är omkring inklusive import av flytande naturgas (LNG) och den naturgas som kommer via ledningsnät för naturgas. Svenska styrmedel har tidigare drivit biogasen in i transporterna. Elektrifieringen, främst av tunga transporter, förändrar klimatnyttan av det. Biogas behövs bättre i industrin och industriella processer, där el inte är en möjlighet. Frågan uppmärksammas också i initiativet Fossilfritt . Gasbranschen åtar sig att bidra till en utvecklad marknad för förnybar gas i sin färdplan. De skriver att produktionspotentialen finns i , men den behöver realiseras i snabbare takt än och uppmanar politiken att det behövs en nationell strategi för industrins tillgång till förnybara gaser. Det pågår en grön nyindustrialisering i . Biogas kan driva på den utvecklingen och stärka konkurrenskraft. Första steget är en strategi för biogas i industrin.
mot · H9023324 · 2021-10-04 00:00:00 — Strandskydd och betande djur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddsreglerna behöver lättas upp så att vattennära områden får betas av hästar och andra djur och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddslagen var en uppföljning av den ”fritidsutredning” som presenterats 1938. Begreppet allemansrätt etablerades och med den andra lagstiftade semesterveckan önskade man från myndigheternas sida underlätta för tätorternas befolkning att komma ut i naturen. Att ingen besökt platsen någonsin spelar i detta fallet ingen roll. Strandskyddsregelns syfte är att främja friluftslivet och allmänhetens möjlighet att finnas nära vatten, oavsett om det är hav, sjö eller ett torrt dike. Nuvarande strandskyddsregler och tolkningen av dessa är horribla. så tolkas de på ett sätt som gör att allmänhetens tillgång till vattennära områden försvåras eller helt uteblir. Tänker här på att områden nära vatten snabbt växer igen om ingen sköter om marken. Istället för att motarbeta så kan samarbete leda till bra saker, skapa synergier. Hästnäringen är stor i , det är ca 30 000 personer heltidssysselsatta och den samhällsekonomiska omsättningen uppgår till . Lägger vi till att gröna näringar som också har djur som kan beta strandnära så ökar siffran ordentligt. får inte djur beta strandnära om det inte görs av djur som utgör ägarens huvudsakliga försörjning. Här finns tolkningsutrymme och tjänstemän inom samma förvaltning gör olika tolkningar. Detta är orättssäkert och orimligt. Dagens regelverk är omodernt och inkräktar på den mycket viktiga äganderätten. behöver fler företagare, inte färre. Detta speciellt på landsbygden där mikro 2 företagande är större än i övriga delar av landet. Vi uppmanar till översyn av strandskyddsreglerna för att inte vattennära områden växer igen, där djuren kan hjälpa till att hålla landskapen öppna.
mot · H9023326 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planera för en utfasning av flerbarnstillägget och tillkännager detta för regeringen. Barnbidrag är inte inkomstprövat och har till syfte att ”bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer.” Bidraget infördes för att bromsa de minskade födelsetalen i . är det inte behovsprövat. Bidraget ges till alla barn . Redan för andra barnet ges flerbarnstillägg utöver barnbidraget. Flerbarnstillägget kan även ges efter det att barnet fyllt tills ungdomen är . Barnbidraget är sedan och är skattefritt. behöver se över och prioritera för att klara framtida utmaningar och inte minst post . Särskilt i behöver bidrag ses över och tiden är mogen för att planera för en utfasning av flerbarnstillägget. Barnbidragets syfte 1937 kan inte längre anses föreligga. Barnbidrag + flerbarnstillägg (2019) 2 barn 2500 +150 3 barn3750 + 730 4 barn5000 + 1740 5 barn6250 + 2990 6 barn 7500 + 4240
mot · H9023327 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning för kännbara straff för nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. Biologisk mångfald är grunden för att ekosystem ska fungera. För välfärd och en stabil samhällsekonomi behöver ekosystemen vara i balans. Tyvärr sker nedskräpning av lättja eller okunskap om vilken skada det gör. Skräpet kan bestå av tuggummi som en fågel sedan pickar på och blir fast med sin näbb i eller lättviktsburkar, glasflaskor och annat som kossor äter och blir söndertrasade inne i sina kroppar. Exemplen leder ofta till döden för dessa oskyldiga djur. Skräpet orsakar djur mycket lidande, djuren trasas sönder både inuti och utanpå. Vi tycker därför att man ska se över hur man gör i länder och städer där det inte skräpas ner och ta den kunskapen till oss i . Individen behöver bära ansvar för sitt beteende, och för att medvetandegöra behovet av en renare miljö och natur så behövs det kännbara straff. Om vi höjer böter för att slänga en fimp på trottoaren eller kasta ut en snabbmatspåse genom bilrutan så kommer det att medvetandegöra att handlingen inte är accepterad i ett land som vill vara ett föregångsland i klimatsammanhang.
mot · H9023328 · 2021-10-04 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. blir allt mer beroende av turism. har turismens omsättning i princip fördubblats. Det som lockar är dels den tillgängliga och orörda naturen, men också intresset för det svenska matundret lockar allt fler människor till . Trots det finns det fortsatta hinder för företagare inom besöksnäringen att vinna mer ekonomiskt på den ökade turismen. Försäljning av öl, vin, cider eller starksprit från lokala småproducenter är fortfarande inte möjligt, till följd av det monopol som finns gällande detaljhandel av alkoholhaltiga drycker. Den enskilde gårdsproducenten sätter ett värde kring att skapa en produkt som är ansvarsfullt hanterat, med en kvalitet och ett pris som oftast är lite högre än exempelvis den starköl som vanligtvis införskaffas på Systembolaget. Att påvisa att gårdsförsäljning skulle leda till högre konsumtion håller inte. De senaste decenniernas liberalisering av svensk alkoholpolitik har enligt oss inte haft de effekter som vissa har befarat. har sedan EU-inträdet etableringsfrihet på den svenska alkoholmarknaden. Privata aktörer får tillverka och distribuera alkoholhaltiga drycker. Vid försäljning finns det dock begränsningar, där försäljning sker via partihandlare, restauranger och Systembolaget. Många mindre producenter vittnar dessvärre om en lång och krånglig process för att få sina produkter i Systembolagets sortiment, som dessutom är kostnadskrävande. En ordning som riskerar gynna de större aktörerna som av sin storlek har en konkurrensfördel gentemot mindre aktörer. Ett problem är också volymefterfrågan, mindre producenters produkter kräver en hög efterfrågan i förhållande till produktionsvolym, vilket klart missgynnar dem. Dagens förbud mot gårdsförsäljning är förstås kontraproduktivt då den motarbetar tillverkare som tar tillvara på svenska råvaror och som gynnar utveckling gällande dryckeskultur. Det är av vikt att regeringen ser över möjligheten att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker, för att mindre producenter också ska få bättre möjligheter att konkurrera med sina produkter. Detta handlar inte om att luckra upp en restriktiv alkoholpolitik, utan mer om sunt förnuft. Mindre lokala aktörer bör ges bättre möjligheter att kunna konkurrera med sina produkter på en starkt reglerad marknad. Detta vill jag ge regeringen till känna.
mot · H9023329 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn och förändring av stöd- och skattevillkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett investeringsstöd för landets fjällräddare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett stöd för rekognoseringsturer för landets fjällräddare och tillkännager detta för regeringen. Det finns cirka 400 fjällräddare i längs den svenska fjällkedjan från i norr till i söder. Polisen ansvarar för alla räddningsinsatser i fjällvärlden. Till sin hjälp har polisen den statliga Fjällräddningen som är organiserad direkt under polismyndigheten. Fjällräddningen bygger på insatser från frivilliga som bor i fjällområdet och som utbildas och delvis utrustas av polisen. Den kompetens som fjällräddningen har byggt upp har gjort att polismyndigheten numer använder sig av fjällräddningen även vid eftersök av försvunna personer utanför fjällområdet, ofta i stadsmiljö. ställer höga krav på fjällräddarnas utrustning utöver den som myndigheten tillhandahåller. Varje fjällräddare måste hålla med egen snöskoter med kälke, fyrhjuling med vagn och bil med släpvagn för transporter. Utrustningen måste vara relativt ny och helförsäkrad. Det är stora investeringar som behöver göras och som gör det svårt att rekrytera. Många duktiga kandidater tvingas avstå uppdraget som fjällräddare av ekonomiska skäl. Det innebär att fjällräddare tillhandahåller utrustning åt svenska staten för relativt stora summor . Därför är en översyn och en förändring av avdragsrätten för nödvändiga investeringar oerhört viktig, inte minst för att yngre fjällräddare ska våga ta lån, köpa utrustning och börja engagera sig i fjällräddningen. Fjällräddare har med dagens skattelagstiftning inte möjlighet att göra avdrag för sina kostnader i deklarationen. Därför behövs en översyn av nuvarande skattelagstiftning. För att träna och hålla sig uppdaterad om aktuella förhållanden måste rekognosceringsturer göras med jämna mellanrum. Kostnaden för detta betalas med egna medel. Därför behöver ett ekonomiskt stöd införas. Detta för att säkerställa att när någon hamnar i nöd ska man veta att hjälpen hittar dit, oavsett var i landets fjällområden man befinner sig. Därför är en översyn och ändring av stödvillkoren nödvändig. Snöskoter, fyrhjuling och släpvagn är stora investeringar. För att säkerställa att alla fjällräddare har någorlunda nya och säkra maskiner bör ett investeringsstöd införas. Stödet bör kunna sökas . Jag hemställer om att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn och ändring av stöd- och skattevillkoren för landets fjällräddare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9023331 · 2021-10-04 00:00:00 — Motion till 2021/22:3331
mot · H9023332 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga fler åtgärder för ett hållbart fiske och en bättre havsmiljö och tillkännager detta för regeringen. Ekosystemet i är under allvarligt hot. Det är av största vikt att fortsätta arbetet för ett mer hållbart fiske längs vår kust. Miljömålsberedningen har många förslag som ger en bra start för att nå detta mål. Trålning är en attraktiv metod för många kommersiella fiskare då det innebär effektivt fiske. Många områden trålas emellertid så frekvent att det medför allvarliga skador. Vi ser att haven blir utfiskade vilket inte är inte hållbart för framtiden. Fisken och haven måste skyddas genom att se över trålgränser. En svensk miljö- och fiskepolitik ska värna om ett livskraftigt och småskaligt kustfiske som är hållbart. Dagens situation där vi bland annat ser att strömmingen har blivit mindre både till antalet och storleken är däremot inte hållbar. Även yrkesfiskarna har drabbats kraftigt av minskade fångster främst när det gäller strömming/sill och torsk. Den fisk som tas upp av industriella trålare hamnar dessutom sällan på en tallrik utan går till andra länder och slutar som fiskmjöl. Fiskbestånden påverkas även av gråsäl och skarv, och vice versa. Skarven äter stora mängder fisk och sälarna blir allt magrare. Det behövs tydligare förvaltningsplaner för dessa djur. De åtgärder som här föreslås är nödvändiga för att rädda kåren yrkesfiskare och säkra tillgången av strömming för humankonsumtion. Det är en viktig fråga för fiskbestånden, miljön, yrkeskåren av småskaliga fiskare och vår livsmedelsförsörjning.
mot · H9023333 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att barn bör få mer tid i barnomsorg oavsett föräldrarnas sysselsättning och tillkännager detta för regeringen. Barn behandlas olika utifrån i vilken omfattning föräldrarna är sysselsatta. Den lagstadgade nedre gränsen innebär att barn endast har rätt till 15 timmars barnomsorg . Därutöver är det upp till varje kommun att utöka rätten med ytterligare timmar. Ett flertal kommuner har tagit ett första steg och infört en gräns på . Det är dock orimligt att inte alla barn får omsorg i samma utsträckning utan att det varierar beroende på var man är bosatt och föräldrarnas sysselsättning. Alla barn har rätt till kontakt med sina kompisar och en pedagogisk barnomsorg. Det är inte rimligt att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska mista kontakten med sina kompisar. Det bör övervägas att alla barn får rätt till mer barnomsorg oavsett föräldrarnas sysselsättning.