mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — Bland annat har börjat sänka hastigheterna på vägar över hela landet för att hantera riskerna med de eftersatta vägarna. lägger mer än regeringen . till hela budgetperioden lägger mer än regeringen. Inkluderat redan avsatta medel innebär det för att säkra bra och trygga vägar i hela landet. Vi satsar långsiktigt för , 56 miljarder mer än regeringen på vägars underhåll vilket gör att vi är det parti som vill satsa mest pengar på att rusta vägarna och som en konsekvens av detta få stopp på de hastighetssänkningar som sker runt om krig i landet pga av allt för dålig vägstandard. Ökat statligt stöd till enskilda vägar är ett väldigt stort land och de flesta behöver bilen för sin vardag - för att handla mat, ta barnen till fritidsaktiviteter eller komma till jobbet. Bilen skapar frihet, ett uttryck som gör sig gällande bland annat genom det ökande antalet A-traktorer och EU-mopeder. När regeringen lägger förslag som missgynnar bilar får det ofta större konsekvenser på landsbygden, vilket i praktiken skapar orättvisor inom landet. Alla har trots allt inte tillgång till tunnelbana, spårvagn eller bussar som går . För att det ska vara möjligt att leva och bo på landsbygden och nyttja den frihet som bilen ger på landsbygden måste det finnas ett fungerande och finmaskigt vägnät. På många håll är underhållsbehovet stort, vilket också leder till hastighetssänkningar vilket skapar tidsförluster. Vi satsar därför 2022 och 2023 samt 2024 för att stödja enskilda vägar. Ytterligare så satsar vi 130, 140, och , 2023, och 2024 för att förbättras bärigheten (BK4) på våra vägar vilket möjliggör för längre och tyngre fordon att transportera gods. För att kunna bo, leva och jobba i hela landet behöver vi förstärka den digitala infrastrukturen. Bredbandsutbyggnaden måste ske snabbare. Vi avsätter därför 100 miljoner mer än regeringen för detta ändamål. Den vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. Det gäller inte minst den tunga vägtrafiken. beskattas den tunga vägtrafikens negativa klimat- och miljöpåverkan samt vägslitage huvudsakligen när bränslet tankas. En nackdel med detta system är att kostnaden blir olika för olika exempelvis olika lastbilar beroende på var de tankar sin diesel. Den som tankat diesel i ett annat land, där drivmedelspriset är lägre, får därmed en lägre körkostnad per mil på de svenska vägarna. Dagens system uppmuntrar även till systematiskt fusk där utländska tankbilar fyller upp utländska fordon som opererar i . Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en ny fordons- och bränslebeskattning som tar hänsyn till vilken miljö- och trafikbelastning fordonet har i trafiksystemet. Modellen måste ta hänsyn till stad och land, trängsel, tid , körsträcka, samt fordonens miljöpåverkan. Med dagens moderna teknik kan vi skapa en avsevärt mer rättvis beskattning. Om varje fordon har en uppkoppling till ett digitalt trafikövervakningssystem kan man betala skatt per dag eller utifrån vilken zon fordonet har befunnit sig. Fördelen med detta är att vi kan komma bort från dagens överbeskattning av landsbygden som vi kan få till en mer styrande beskattning i våra större städer där trängsel samt miljöbelastning är som störst – och där alternativen till bilen är bättre utbyggda. Vi kan också arbeta med olika beskattning vid olika tider vilket gör att vi även här kan skapa en större styrning via beskattningen. Vägtrafiken kommer således att bli mer likvärdig med t.ex. flyget och järnvägen där de ”bästa” avgångstiderna har ett högre värde än de avgångar då resetrycket är lägre. Dessutom skulle en startavgift kunna minska antalet kortare sträckor med bil där det finns möjlighet att ersätta med andra trafikslag. Modellen innebär också att vi kan komma åt de utländska lastbilar som färdas på våra vägar utan att betala för sig. Dagens system missgynnar våra åkerier vilket vi kommer åt med en ny fordons- och bränslebeskattning. Den bör därför först prövas för de tunga godstransporterna och utökas till att även omfatta personbilar. Uppmuntra till mer cykling Cykling har positiva effekter för hälsan och miljön samt är ett yteffektivt transportmedel. Vi vill därför arbeta för att fler väljer att använda sig av cykeln i vardagen. För att få fler att cykla är det viktigt att utveckla och investera i cykelinfrastruktur som främjar framkomlighet och säkerhet, genom att separera cykelbanor från gående. Vi behöver också se över lagar som på olika sätt begränsar eller skapar osäkerhet i trafiken. Vi avsätter också pengar i enlighet med regeringens satsning till att rusta upp och bygga nya cykelvägar. Även om detta i första hand är ett kommunalt och regionalt ansvar så är det viktigt att staten sköter de nationella cykelleder som trafikverket ansvarar för och vi vill uppmuntra till att kommuner och regioner utvecklar sammanhållna cykelstråk. För att bättre stödja målet om ökad och säker cykling i hela landet finns det behov av en aktör för att stödja myndigheter och kommuner i utveckling av infrastrukturen för cykling. görs helt enkelt för mycket misstag när väl ny cykelinfrastruktur anläggs och aktuell kunskap tas inte tillräckligt tillvara, vilket ger sämre måluppfyllnad. Därför vill vi tillföra resurser till Cykelcentrum vid VTI och bredda uppdraget. För oss är det extra viktigt att barn och ungdomar får ta del av en större del av de nationella resurserna. Till exempel när staten tillsammans med kommuner och regioner etablerar gång- och cykelvägar längs med vägar som används av barn och ungdomar på väg till skolan och fritidsaktiviteter. Får vi fler barn och ungdomar att börja cykla när dom är unga så finns det större förutsättningar att dom fortsätter med det när dom blir äldre. Vi ser också att det sker allt fler olyckor där cyklar är inblandade, ofta kopplat till undermålig infrastruktur eller dåligt underhåll. Det är därför viktigt att , kommunerna och regionerna med trafiksäkerhetsperspektiv tar fram bättre strategier och investerar för att underlätta för cykeln som trafikslag. Flyget är en viktig del av kollektivtrafiken och behövs för att hela ska leva, och utgör en viktig komponent för fler jobb och ökad konkurrenskraft. Den avklingande pandemin har slagit hårt mot flygnäringen. Regeringens åtgärder har främst handlat om att rädda SAS, medan övriga flygaktörer, marktjänstbolag och flygledning inte fått samma typ av stöd. Pandemin fick med början den reguljära flygverksamheten att i princip upphöra, med endast enskilda linjer på några få flygplatser i fortsatt trafik. Flygplatser i har sett stora intäktstapp. står fortfarande tio flygplatser helt utan flygtrafik. Regeringen spår att det dröjer till 2022 innan flygbranschen återhämtat sig till nivåer. Flygbranschen bedömer att det kommer ta – till 2025. För att stödja flygnäringens återhämtning i spåren av pandemin tar därför bort flygskatten . Vi tillför också till anslaget Ersättning avseende icke statliga flygplatser för att hjälpa de mindre flygplatserna ur krisen. säger nej till en förtida avveckling av , vi kräver också att regeringen skyndsamt utreder vad som behövs för att skall utvecklas till en internationell hubb. Ökad säkerhet på järnvägsstationer har vi sett en förvärrad hotbild mot platser som samlar många människor, så som tågstationer, då terrorattacker skett åtskilliga gånger i . bör omgående i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. avsätter 10 miljoner mer än regeringen för detta ändamål. Utveckla ett fungerande godsstråk Nio av tio transporter sker på väg. Trots det är det viktigt att vi gör strategiska satsningar på järnvägsnätet. har sagt nej till höghastighetståg samt en del av regeringens tillfälliga anslag till underhåll av järnväg. Istället har vi valt att fokusera våra järnvägssatsningar till att skapa ett fungerande gods- och personstråk ifrån norra till hamn och kontinenten via . Vi är också positiva till att trafikverket tillsammans med kommuner och regioner utvecklar nya sätt att förbättra järnvägen. Kommunerna och regionerna längs med Kinnekullebannan och har börjat titta på olika former av vätgaslösningar vilket är billigare än elektrifiering. I har man också tittat på ett projekt där man arbetar med partiell elektrifiering vilket innebär att tåg laddas under delar av sträckan och går på batterier under övriga delar av sträckan. Ytterligare så önskar vi få till en förstärkning av den nordiska triangeln. Detta bör kunna ske i samverkan mellan , och samt våra regioner och kommuner. Solidariteten och medmänskligheten gör inte halt vid någon nationsgräns. Svensk utrikespolitik ska utgå från värderingar. Människovärdet är universellt och får inte relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. utrikespolitik ska vara ett uttryck för den i kristdemokratin grundläggande principen att vi alla har ett ansvar för varandra. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. har länge varit pådrivande för att minst en procent av bruttonationalinkomst (BNI) ska avsattas till internationellt bistånd och vårt förslag till biståndsram når upp till detta mål. Utöver biståndspolitiken bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Bara ett fåtal av EU:s medlemsländer når upp till unionens mål om av BNI. När biståndspolitiken alltmer styrs av nationella intressen och inte av utvecklingen i världen måste stå upp för en fortsatt generös biståndspolitik. menar vi att det krävs högre samstämmighet mellan bistånd och säkerhetspolitik. Fred och stabilitet är en förutsättning för att kunna bedriva utvecklingssamarbete. är det de konfliktdrabbade länderna som är i störst behov av hjälpinsatser utifrån. vill exempelvis intensifiera kampen mot islamistisk terror i , söder om , och utöka biståndsinsatserna dit. Det är av största vikt att insatserna är effektiva och leder till verklig skillnad. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att biståndet ska hålla hög kvalitet. Det måste säkerställas att kapaciteten för att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll och insyn. bör kanalisera mer bistånd via ideella organisationer som når fram, men också utveckla metoder för att distribuera medel direkt till befolkning för att avhjälpa fattigdom och stötta lokala marknader, exempelvis i länder där korruption är utbredd i statsförvaltningen. Coronapandemin har allvarligt försvårat ansträngningarna för att nå Agenda 2030-målen. Pandemin förvärrar existerande problem med hunger, fattigdom, bristfällig skolgång och tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa. Redan före pandemin hade framstegen för att minska och utrota världens hunger stannat av. Bara ökade antalet människor som inte har tillräckligt med mat för dagen med 320 miljoner. Enligt en rapport från organisationen överstiger antalet människor som dött av hunger till följd av pandemin antalet som dött i Covid-19 efter att ha smittats av viruset. Coronakrisen har även förvärrat befintliga konflikter och hungern ser ut att öka mest i konfliktdrabbade länder såsom , , , , och , för att nämna några. Även i länder som tidigare haft en positiv utveckling med en växande lägre medelklass har drabbats hårt. Delar av medelklassen i flera folkrika länder som , och står på randen till att falla tillbaka i fattigdom. Det försämrar deras livsvillkor och framtidsutsikter, men riskerar också att få konsekvenser för världsekonomin. Pandemin har även bidragit till ökad övervakning av invånare i land efter land. har dessa åtgärder ansetts vara nödvändiga för att hindra smittspridningen. Men smittspridningen har också blivit en förevändning för auktoritära styren att underminera demokratin och de framsteg för öppenhet och mänskliga rättigheter som har gjorts runt om i världen. Det är allvarligt och måste motverkas. I pandemins spår har även antalet flickor som ryckts från skolgång och gifts bort ökat lavinartat. Även antalet offer för sexuellt våld och människohandel har ökat. Det är nu än viktigare att insatser fokuseras på att stödja de mest utsatta och stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter genom stöd till lokala aktörer och civilsamhället. måste nu göra ytterligare ansträngningar för att främja flickors rättigheter och möjligheter. menar att också bör kraftsamla inom ramen för biståndet för att agera mot den omedelbara hungern, men även genom utvecklingsbiståndet satsa på att agera genom att förebygga klimatförändringarnas negativa effekt på matförsörjningen. Förebyggande insatser har långt större effekt per satsad krona än katastrofbistånd. Svältkatastrofer, krig och konflikter har gjort att fler människor än på många decennier nu är på flykt. har tagit ett mycket stort ansvar för att hjälpa människor som flytt till tryggheten i vårt land. Att antalet människor som kommer till nu har minskat betyder dock inte att flyktingsituationen i världen har förbättrats. måste därför omfördela än mer biståndsmedel för att möta de stora humanitära behov som finns i vår omvärld. måste vi se till att det långsiktiga utvecklingsbiståndet, som motverkar att kris och konflikt uppstår, inte dräneras. Det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ bör fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har mest omfattande verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och . För att de människor som fallit offer för terrorism ska kunna återfå framtidstro och hopp om att morgondagen är ljusare än gårdagen, krävs att de terrorister som ödelagt oskyldiga människors liv ställs inför rätta. Detta kan endast ske om världssamfundet gemensamt agerar och utkräver ansvar från de länder och de individer som varit ansvariga för den typen av övergrepp. förespråkar inrättandet av en särskild tribunal för brott begångna av Islamiska staten för att döma de skyldiga och skipa rättvisa. Detta har gjorts i andra fall, t.ex. i där Iraqi Special Tribunal (IST) upprättades för att utreda och döma de ansvariga för regims brott mot mänskligheten. En motsvarande lösning måste till för att utkräva ansvar för Islamiska statens terrordåd och brott mot mänskligheten. Särskilt viktigt är det att kristna minoriteter (kaldéer/syrianer/assyrier) och jezidier som utsattes för folkmord och sexualiserat våld ges upprättelse och att förövarna ställs inför rätta. Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna den mest förföljda religiösa gruppen i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Inbördeskriget i är vår tids största humanitära katastrof. Mer än 230 000 människor har fått sätta livet till sedan konflikten inleddes . Det råder stor brist på mat, vatten, mediciner och bränsle i landet. Fler än 24 miljoner människor, av befolkningen, många av dem barn, är i akut behov av humanitärt stöd. bidrag till sådant är uppskattat, men vi har även ett ansvar att motverka att konflikten eldas på ytterligare genom att stoppa nya leveranser av svensktillverkad krigsmateriel till krigförande länder. Vi lever i en alltmer orolig värld. Det amerikanska tillbakadragandet från riskerar inte bara att vrida tillbaka klockan för de flickor som fått möjlighet att gå i skolan. Risken är överhängande att åter blir världens främsta tillhåll för islamistisk terrorism. Den internationella insatsens reträtt från landet har skapat till ett säkerhetspolitiskt vakuum som snabbt kan fyllas av andra aktörer. Auktoritära stater som , och vinner mark i när vänder blickarna åt ett annat håll. Den humanitära situationen kan snabbt förvärras och situationen riskerar att skapa en flyktingkris. Utvecklingen försämrar också säkerheten i . I vårt absoluta närområde ser vi hur beter sig alltmer aggressivt mot sina grannländer. I fortsätter protesterna för demokrati och mot en alltmer nyckfull och repressiv regim. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. bör prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . föreslår i denna motion omfattande satsningar för att stärka bland annat välfärd, trygghet, jobb och landsbygd. Det handlar om både skattesänkningar och utgiftsökningar. Inom ramen för en ansvarsfull ekonomisk politik och för att ta ansvar för statens finanser nu och på lång sikt, samt för att respektera det finanspolitiska ramverket förstärker statsbudgeten genom både utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar. I tabell 7 nedan finns en sammanställning av större budgetförstärkningar. Tabell 7: Urval av finansiering budgetmotion 2022 Nej till höjt tak i sjukpenningen 8 till 10 pbb Nej till familjeveckan, till förmån för egna förslag Nedtrappning av taket i temporärt höjd a-kassa Neddragningar vissa arbetsmarknadsåtgärder, till förmån för egna förslag Återinförd bortre gräns i sjukförsäkringen Höjd lånedel istället för bidragsdel i studiemedel Nej till byggsubventioner och stöd till energieffektivisering Nej till skogsutredningen och åtgärder under UO20 anslag 1.14 Långsammare utbyggnad av klimatklivet Nej till skattereduktion för boende i vissa kommuner Nej till skattereduktion för förvärvsinkomster, till förmån för eget jobbskatteavdrag Borttagande av ineffektiva sänkningar av arbetsgivaravgifter Långsamt avtrappat ränteavdrag () samt tak på 75 tkr Höjd fastighetsskatt obebyggd tomtmark (hyreshusenheter) Tidigarelägger regeringens föreslagna höjd skatt på tobak Tidigarelägger regeringens föreslagna höjd skatt på alkohol Omfördelning av vissa av regeringens satsningar inom vård och infrastruktur (delfinansierar KD-reformer) Nej till familjevecka, till förmån för egen politik föreslår en rad ekonomiska förbättringar för barnfamiljer, samt har ett eget förslag om utvidgad tjänstledighet för tid med barnen. Tillsammans med ett jobbskatteavdrag för föräldrar, höjd barndel i bostadsbidraget, höjd lägstanivå i föräldrapenningen förstärks barnfamiljernas ekonomi och möjliggör utökat utrymme att vara ledig med barnen. Nej till höjd taknivå i sjukpenningen Regeringen höjer taket från 8 till 10 prisbasbelopp. menar att denna reform, som främst träffar höginkomsttagare, inte är prioriterad och innebär ett långsiktigt utökat åtagande för staten. Vi anser att det finns andra reformer som är mer angelägna. anser att bostadsbyggande främjas genom regelförenklingar, lagmässiga reformer samt åtgärder för att fler ska kunna efterfråga nya bostäder, inte byggsubventioner till byggherrar som visat sig vara ineffektiva och snedvrider konkurrensen. Vi säger därför nej till regeringens investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder, samt Energieffektivisering av flerbostadshus. Enligt forskning riskerar högre A-kassenivåer att cementera och spä på arbetslösheten och hämma den ekonomiska återhämtningen, vilket varken är bra för de arbetslösa eller för svensk ekonomi. gör därför en nedtrappning av taket a-kassan tillbaka till nivåerna som gällde före coronakrisen. Vi behåller dock det generösare arbetsvillkoret och den högre grundnivån , med ambitionen att behålla detta även . Ineffektiva sänkningar av arbetsgivaravgifter De sänkta arbetsgivaravgifterna för unga samt regional nedsättning av arbetsgivaravgifter är trubbiga reformer för att få fler i jobb. Utvärderingar har i olika omgångar konstaterat att effekterna är svaga. säger därför nej till tidigare införda skattesänkningar på ungas arbetsgivaravgifter. Denna förändring bör ske . Även det särskilda avdraget i vissa fall vid avgiftsberäkningen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (regional nedsättning av arbetsgivaravgifter) bör tas bort fr o m . Vi föreslår också ett borttagande av nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda, det så kallade växa-stödet, . Istället satsar vi på mer effektiva jobbreformer och skattelättnader, exempelvis förstärkningar av nystartsjobben. Skattereduktion för förvärvsinkomster och boende i vissa kommuner föreslår bl.a. ett nytt jobbskatteavdrag med motsvarande sänkning för pensionärer dubbla jobbskatteavdrag för vissa grupper och höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. Vi säger därför nej till den förstärkta skattereduktionen för förvärvsinkomster som aviserats i budgetpropositionen , samt den förstärkning som aviserades för 2022-2023 i budgetpropositionen . Denna förändring bör träda ikraft . Vi säger också nej till tidigare införd skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden (stödområde a och b). Den bör tas bort fr o m . menar att den skapar, av staten sanktionerade, orättvisor mellan kommungränser. anser att de så kallade matchningstjänsterna bör byggas ut i långsammare takt än det som föreslagits i budgetpropositionen, då implementeringen av systemet går mycket snabbt. Vi anser även att introduktionsjobben bör läggas ner, och minskar på extratjänsterna, då de har visat låga resultat. Istället bygger vi ut nystartsjobben, ökar drivkrafterna att gå från bidrag till arbete samt reformerar bidragssystemet. Införande av tidsgräns i sjukförsäkringen Den borttagna bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen riskerar enligt flera remissinstanser att leda till att de långa sjukfallen ökar, vilket förvårar återgången till arbete. Dessutom riskerar förslaget att minska de drivkrafterna för såväl myndigheter som den enskilde att sätta in kraftfulla resurser för att möjliggöra återgång till arbete. Vi återinför därför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Höjd lånedel istället för bidragsdel i studiemedel säger nej till den höjning av bidragsdelen i studiemedlet som gjordes i budgetpropositionen 2018. Istället höjer vi lånedelen i studiemedlet med motsvarande summa. föreslår en långsam avtrappning av ränteavdragen . Vi sänker också taket för den högre nivån av ränteavdrag från till . Höjd skatt på alkohol och tobak Regeringen höjer skatten på alkohol och tobak . tidigarelägger tidigare aviserad höjning från budgetpropositionen 2021, samt den i budgetpropositionen . Neddragningar inom utgiftsområde 20 värnar miljön och vill se verkningsfulla åtgärder. Därför föreslår vi utgiftsminskningar på åtgärder som har dålig effekt eller som är av principiell natur. Vi bygger ut klimatklivet i något långsammare takt för att värna effektivitet. Vi säger nej till de förslag som presenterats med anledning av och har därmed besparingar på dessa anslag. Vi säger nej till regeringen tillfälligt utvidgade klimatpremie för inköp av elektrifierade bussar. Den offentliga sektorns finanser Tabell 8 Inkomster i statens budget (KD) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror avgår skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Tabell 9 Statens budgetsaldo och statsskulden (KD) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Tabell 10 Den offentliga sektorns finanser (KD) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 11 Kommunsektorns finanser (KD) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden