mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — För detta krävs liberala reformer som tydligt prioriterar företagen och det svenska näringslivets konkurrenskraft. grundar sitt välstånd på att vara en kunskapsnation på en global marknad där humankapital, kompetens och forskning är de viktigaste konkurrensfördelarna. position som en innovations- och kunskapsintensiv nation måste försvaras och stärkas. Skattesystemet är av stor betydelse för företags avvägningar om investeringar. 10.2.1 Sänkt skatt för forskningsintensiva företag Det svenska näringslivet är alltjämt ett av de mest FoU-intensiva i världen, med av de totala forskningsinvesteringarna i . har investeringarna sjunkit , och nyinvesteringar sker i allt högre utsträckningar utanför . De globala investeringarna i forskning och utveckling tredubblades mellan . I är trenden den motsatta. Företagens FoU-investeringar, som andel av BNP, har minskat med en tredjedel . När förutsättningarna för privat FoU tappar mark i takt med en allt större internationell konkurrens krävs kraftfulla reformer för att försvara position som ett starkt innovationsland. Forskning, investeringar och humankapital går hand i hand i ett innovationsintensivt näringsliv. Det svenska näringslivet är inget undantag: Sammanräknat med konsultarvoden står arbetskraftskostnaderna för av företagens FoU-kostnader, och nästan lika många arbetar med forskning och utveckling i det privata näringslivet som det totala antalet anställda på våra universitet och högskolor. Mot bakgrund av detta spelar FoU-avdraget, som möjliggör för arbetsgivare att göra avdrag på arbetsgivaravgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling, en nyckelroll i företagens forsknings- och innovationsinvesteringar. FoU-avdraget är ett effektivt stöd med många fördelar jämfört med direkta subventioner till specifika forskningsprojekt. Det minskar risken för snedvridning av marknaden genom riktade stöd, och har visat sig ha tydligt positiva effekter för innovativa småföretag och entreprenörer. Viktiga förstärkningar av och satsningar på FoU-avdraget har gjorts tack vare Liberalerna under föregående mandatperioder. Liberalerna vill nu gå längre, och ytterligare stärka som forsknings- och innovationsnation. Därför föreslår Liberalerna en förstärkning av taket i FoU-avdraget till . Satsningen bedöms försvaga de offentliga finanserna med . Reglerna om expertskatt kom till i syfte att stärka internationella konkurrensförmåga för ökad möjlighet att attrahera utländska experter. Detta är lika aktuellt . Att utländska experter och forskare har möjlighet att arbeta i och betala lägre skatt gör det möjligt för att konkurrera om kvalificerade personer. Svenska företags förmåga att attrahera kvalificerad arbetskraft är i sin tur grundläggande för den svenska forskningens kvalitet ur ett internationellt perspektiv. framtida konkurrenskraft är beroende av förmågan att attrahera utländska experter och forskare, som tillför och sprider kompetens till det svenska samhället och på så sätt långsiktigt stärker styrkepositioner inom företagande, teknik, innovationer och forskning. Det är genom att attrahera världens spetskompetens som svenska företag kan vara med och konkurrera med de stora världsomspännande bolagen, och ligga längst fram i kunskapsutvecklingen inom området. Erfarenheter från andra länder, däribland som införde regler om expertskatt innan det svenska införandet, tyder på att skattereformen har en tydligt positiv effekt på såväl antalet utländska experter i landet som de totala skatteintäkterna. Av stor vikt är att expertskatten utvecklas och förstärks i takt med att den internationella konkurrensen ökar. Expertskatten behöver göras mer förmånlig för att vi ska kunna ha goda förutsättningar att attrahera rätt kompetens. Liberalerna lägger därför fram en satsning på expertskatten som innebär att skatteundantaget förlängs till arbetsvistelser som uppgår till , jämfört . En utvidgning av tidsgränsen i expertskatten är en reform som ligger i linje med den internationella utvecklingen. , och är exempel på europeiska länder som har en längre tidsgräns än . Reformen innebär sammantaget en större långsiktighet i företagens kompetensförsörjning och en bättre förutsägbarhet för den enskilde skattskyldige. Reformen beräknas försvaga de offentliga finanserna med 2022, 2023 och per 2024. 10.2.3 Förbättrade regler för personaloptioner Inom ramen för januarisamarbetet med regeringen och drev Liberalerna på för en förbättrad personaloptionsbeskattning. Vi vet att personaloptionerna är en viktig nyckel i växande innovationsföretags möjligheter att locka till sig den vassaste kompetensen. För små expanderande företag utan stora intäkter kan det vara svårt att locka till sig kompetens enbart genom lönesatsningar. Syftet med reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner är att underlätta för unga företag som saknar tillräcklig tillgång till kapital, men som har tillväxtambitioner, att rekrytera och behålla personer som är viktiga för att företaget ska kunna växa. På så sätt kan även nystartade företag med bra idéer men små marginaler attrahera spetskompetens genom att erbjuda delägarskap i företaget. Liberalerna har länge påpekat att det regelverk som finns för lättnader i beskattningen av personaloptioner måste utökas för att gynna fler. Det genomförande av de förbättrade personaloptionerna som vi nu ser är inte bara en liberal vinst – det är en vinst för alla de växande företag som kommer reformen till del. 10.3 Stärk våra jobbskapare – de små och medelstora företagen Jobben skapas inte av ineffektiva subventionerade anställningar och arbetsmarknadspolitiska program. Jobben skapas i svenska företag: har små och medelstora företag svarat för av den totala sysselsättningstillväxten netto, och 4 av 5 nya jobb skapas i företag med färre än 200 anställda. Skattesystemet har en tydlig inverkan på benägenheten till företagande. Det handlar om såväl direkta som indirekta negativa effekter. Ett högt skattetryck har en direkt negativ effekt på antalet nystartade företag, något i allt väsentligt fortfarande har. Lika entydig är forskningen när det kommer till indirekta effekter av skattesystemet: En stor regelbörda hämmar inträdet av nya företag och minskar avkastningen på företagande. Det behövs en liberal politik för ett starkare klimat för våra små- och medelstora företag. 10.3.1 Höjd omsättningsgräns för momsbeskattning Den snabba teknikutvecklingen medför en ny typ av arbetsmarknad. Politiken måste förhålla sig till utvecklingen och snabbt röja undan hinder för sysselsättning i vår moderna ekonomi. Alla jobb behövs, och förenklingar av skattesystemet är nödvändiga. Liberalerna har länge drivit frågan om bättre och enklare regler för de allra minsta företagen – en grupp av företag som växer. Ett angeläget förenklingsområde är momsbeskattningen. Momsbeskattningen är komplext utformad och den snabba utvecklingen på momsrättsområdet gör inte sällan beskattningssituationen oförutsägbar för den enskilde företagaren. har företag med en omsättning som beräknas bli högst under beskattningsåret en möjlighet att slippa momsbeskattning. Det tillåtna undantaget ligger på den lägsta nivån som möjliggör, och utmärker i en europeisk kontext. Liberalerna vill förenkla momsbeskattningen för de minsta företagen genom att höja omsättningsgränsen för momsbefrielse till per beskattningsår. Det är det högsta undantaget som är möjligt i enligt gällande momsrättsdirektiv, och innebär att ett stort antal företag kan slippa momsredovisning. Enligt uppskattningar från skulle en höjning till innebära en årlig skattelättnad för de berörda företagen på , och en ytterligare besparing av administrationskostnader med . Reformen beräknas försvaga de offentliga finanserna med 2022, och därefter 2023–2024. 10.3.2 Fler riktiga arbetstillfällen – sänk skatten för att anställa Att sänka kostnaderna för att anställa är en effektiv åtgärd för att skapa fler arbetstillfällen. Under Alliansregeringen var Liberalerna pådrivande i att sänka arbetsgivaravgifterna för unga, en reform som enligt oberoende granskningar bedöms ha givit upphov till uppåt 10 000 nya jobb. forskning visar även att sänkta kostnader för att anställa har positiva effekter såväl för den grupp som omfattas av skattesänkningen (substitutionseffekt) som för benägenheten att anställa även andra grupper (skaleffekt) (Entreprenörskapsforum, 2020). Den senare effekten förklaras med att de kostnadsbesparingar för företagen som sänkta arbetsgivaravgifter innebär skapar ett större utrymme att anställa fler. De positiva effekterna av att sänka kostnaderna för att anställa är särskilt tydliga när det kommer till utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. Den relativt sett höga andel utrikes födda som står utanför arbetsmarknaden kan delvis förklaras av de höga lägstalönerna på den svenska arbetsmarknaden, som innebär att många med svag konkurrensförmåga inte släpps in på arbetsmarknaden. Sänkta kostnader för att anställa har därför en särskilt positiv effekt för dessa grupper. I en undersökning från den oberoende forskningsstiftelsen (2020) konstateras att det finns en stark positiv koppling mellan sänkta arbetskraftskostnader för företag och benägenheten att rekrytera första generationens icke-västerländska invandrare. Liberalerna drev i arbetet med budget igenom en sänkning av arbetsgivaravgifterna för dem . Det är bra att regeringen nu förlänger denna satsning. Osäkerheten i det ekonomiska läget har gjort att många företag har tvekat inför att anställa ny personal. vet vi att de allra flesta arbetstillfällena skapas av små och medelstora företag, samma företag som drabbats särskilt hårt under coronapandemin. Liberalerna vill därför gå längre än regeringen, och ytterligare sänka kostnaderna för att anställa. Liberalerna drev i arbetet med budget på för att tillfälligt förstärka det så kallade växa-stödet, som sänker skatten för små företag utan anställda för att möjliggöra nyanställningar av en eller två medarbetare . Trots att reformen har visat sig vara effektiv som stödåtgärd, har regeringen nu valt att fasa ut förstärkningen till 2022. Liberalerna vill istället fördjupa, förstärka och permanenta växa-stödet. Den förstärkning och permanentning av växa-stödet som Liberalerna föreslår innebär att småföretag som går från inga till upp till tre nya medarbetare får en reducering av arbetsgivaravgifterna . Att stödet permanentas innebär också att den utfasning som regeringen gör utgår. Reformen innebär en försvagning av de offentliga finanserna med 2022, 2023 och 2024. 10.3.3 Minska företagens regelkrångel Det svenska skattesystemet är komplext, särskilt när det kommer till beskattning av näringsverksamhet. Komplexiteten drabbar särskilt de mindre företagen, som i regel har sämre förutsättningar att navigera i regelbyråkratin. Uppskattningar visar att en minskning av skatternas komplexitet ökar entreprenörskapet med . Det sambandet måste politiken ta intryck av. Dessvärre har utvecklingen gått i fel riktning: uppger var tredje företag att de lägger mer tid på skatteadministration än vad de gjorde . För att ska vara i framkant som entreprenörskapsnation krävs en rad reformer. Entreprenörskapsskatten, de så kallade 3:12-reglerna, är en följetong i svensk skatterätt. Den infördes i samband med skattereformen 1991, och har genomgått ett antal revideringar och varit föremål för ett ännu större antal statliga utredningar och skrivelser. Trots, och i viss mån på grund av, upprepade reformer har 3:12-regleringen fortfarande en rad brister. Den mest uppenbara är regelverkets komplexitet. Liberalerna har länge drivit frågan om en reformering av entreprenörskapsskatten. Vi vet att det behövs ett helhetsgrepp kring beskattningen – och mindre av det lappande och lagande som har skett . Ett förbättrat regelverk för fåmansföretagare är, och förblir, en prioriterad liberal skattefråga. Förbättrade regler för enskilda näringsidkare Enskilda näringsidkare är den företagargrupp i som är störst till antalet. Enligt uppgår gruppen till ca 753 000 personer och utgör av alla företag. Merparten av företagen är små företag med liten, eller mycket liten verksamhet. Det rör sig med andra ord om en stor och viktig grupp av företagare, som har ett stort behov av enkla och transparenta skatteregler. För enskilda näringsidkare finns särskilda skatteregler som bland annat möjliggör för företagssparande samt regler om räntefördelning, som identifierar företagets kapitalinkomster. En hög komplexitetsgrad har resulterat i att de är såväl detaljrika som i vissa delar svåröverskådliga för gemene man. Den utredning som tillsattes inom ramen för januariöverenskommelsen om enklare skatteregler för enskilda näringsidkare (SOU 2020:50) var ett viktigt steg i riktning mot ett enklare regelverk. I utredningen föreslås en rad ändringar som syftar till att förenkla regelverket för enskilda näringsidkare, förslag som det nu är av stor vikt att regeringen – med beaktande av remissinstansernas synpunkter – genomför. Däremot delar Liberalerna inte utredarens slutsats om att ett slopande av reglerna om expansionsfond skulle medföra till övervägande del positiva konsekvenser för företagen. Expansionsfonderna används främst för resultatutjämning och för pensionssparande. Inte minst har den pågående coronapandemin påvisat vikten av möjligheten att bygga upp reserver i verksamheten för att klara oförutsedda händelser. En schabloniserad inkomstbeskattning av de minsta företagen Ytterligare ett viktigt steg i rätt riktning är den schabloniserade inkomstbeskattning av enskilda näringsidkare som har varit föremål för en statlig utredning inom ramen för januariöverenskommelsen. Behovet av en schablonbeskattad företagsform framstår som särskilt angeläget i ljuset av den regelbörda som enskilda näringsidkare står under. Rätt utformad kan en sådan företagsform sänka trösklarna och öppna upp för fler egna företagare i . 10.4 Långsiktiga och jämställda investeringar i det svenska näringslivet Av cirka 490 000 företagare är omkring var fjärde kvinna. Det är en mycket låg andel ur ett europeiskt perspektiv – i EU är i genomsnitt var tredje företagare kvinna. är också ofta av mindre skala. Särskilt tydlig är skillnaden mellan män och kvinnor när det kommer till fördelningen av riskkapital. går endast en procent av riskkapitalinvesteringarna till företag med kvinnliga grundare. Underrepresentationen av kvinnor kan bero på en rad faktorer. Det är dock tydligt att faktorer såsom att det saknas förebilder samt att det finns normer, fördomar och föreställningar om kvinnors företagande, kanspela en avgörande roll. Staten och statliga institutionella investerare har ett viktigt ansvar att gå före och bana vägen för en mer jämställd fördelning av riskkapital. betalar staten ut i företags- och innovationsstöd. En tydligare riktning där det statliga kapitalet går till kvinnors företagande är av stor betydelse för att uppnå mer jämställda investeringar. Mentorskapet betydelse för entreprenörskap ska inte underskattas. Ett mentorskap erbjuder viktiga möjligheter till bland annat erfarenhetsutbyte och kontakter, och kan på så sätt vara av stor vikt särskilt i ett företags uppstartsfas. Såväl jämställdheten som kvaliteten i entreprenörskap har mycket att vinna på effektiva satsningar och stöd till mentorskapsprogram. 10.5 Nej till regeringens höjning av skatten på företagande Ett starkt företagsklimat handlar lika mycket om att stärka och utveckla skattesystem, skattesatser och satsningar på entreprenörskap – som att värna det nuvarande systemet från försämringar. Liberalerna avvisar därför regeringens aviserade ändringar i bestämmelserna om avdragsrätten för underskott , som i praktiken har effekten av en skattehöjning för svenska företag. Förslaget innebär att det införs en särskild begränsningsregel med innebörden att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör, om underskottet med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. finns bestämmelser om begränsning av företags rätt att dra av tidigare års underskott, bland annat den så kallade beloppsspärren. Beloppsspärren är tillämplig vid en ägarförändring och innebär att ett företag får ett bestämmande inflytande över ett underskottsföretag. Det finns även en reglering som särskilt syftar till att förhindra kringgåenden av skattelagstiftning av skatteflyktsskäl. Liberalerna har i utskottsbehandlingen av den aviserade skattehöjningen påpekat att förslaget bygger på en felaktig analys av gällande rätt och att behovet av regelskärpningen därmed i praktiken är fingerat. Därutöver vill Liberalerna i detta sammanhang poängtera att det är iögonfallande att regeringen, i det läge som svensk ekonomi befinner sig i, aviserar en skattehöjning för svenska företag på . Att i detta läge påföra hårt pressade jobb- och tillväxtskapande företag en skattehöjning är inte att ta ansvar för svensk ekonomi. 11 Bra och nära vård som fungerar Liberal hälso- och sjukvård sätter människan i centrum – som patient, som medarbetare och som anhörig. Medicinska framsteg, ökad kunskap och ett aktivt folkhälsoarbete har lett till längre liv och fler friska år i befolkningen. Morgondagens sjukvård kommer kunna ges på nya sätt, i samspel mellan patienten och vårdens yrkespersoner. Vi strävar efter att stärka patientens ställning och att säkerställa jämlik vård i hela landet. Varje människa ska ha frihet att själv styra sitt liv, sin hälsa och sin framtid. Patienter stärks av makt och kunskap att välja, möjlighet att vara delaktiga i vården och av ett bemötande som gör vården personlig och som ser enskilda behov. kommer den allra högst prioriterade frågan vara att betala av den vårdskuld som byggts upp under coronapandemin. Alltför många människor har väntat på vård för länge, och alltför många läkare och vårdanställda har fått arbeta hårda skift, arbetat för länge utan semester och är i behov av välförtjänt vila. Det är inte enkelt att betala av en vårdskuld snabbt och låta personalen vila. Därför behövs särskilda statliga medel för att avhjälpa situationen här och . Regeringen anslår i sin budget totalt till sjukvården . Däremot anslås en betydligt mycket mindre summa , , och anslås inga extra medel alls för att fortsätta motverka de långtgående effekter som pandemin har skapat. Regeringen nöjer sig i detta avseende alltså med en kortsiktig satsning och förväntar sig att landets regioner helt ska kunna ta igen den vård som fått anstå till följd av pandemin på bara . 11.1 Långsiktig finansiering av vårdplatser Liberalerna vill se en annan väg. Vårt förslag är en långsiktig statlig finansiering särskilt öronmärkt till att bygga ut antalet vårdplatser runt om i landet. Med ett löfte om en långsiktig finansiering från statligt håll blir det möjligt för landets regioner att anställa sjuksköterskor, läkare och annan vårdpersonal och på så vis skapa fler vårdplatser. Liberalerna föreslår därför ett särskilt bidrag om och framåt särskilt öronmärkt för att öka antalet vårdplatser i landet. Denna satsning är både långsiktigt hållbar och förutsägbar för regionerna. Liberalerna vill se färre kortsiktiga och tillfälliga idéer från rikspolitiken, inte enbart på grund av att sådana reformer är svåra att anpassa till alla regioner men särskilt för att de leder till att regionerna ständigt måste ställa om sin verksamhet för att kunna söka och nyttja statliga medel. Sådana omställningar innebär ofta resursödslande åtgärder eftersom att nya administrativa strukturer måste byggas och organisationerna behöver för att anpassa sig till stöden. I slutändan innebär detta att mycket av de medel som är avsedda för att hjälpa patienter går förlorade i byråkratiska slukhål. Liberalerna säger därför nej till regeringens kortsiktiga satsningar. 11.2 Liberalerna tar vårdskulden på allvar I regeringens budget anslås till att stödja regionernas arbete med det uppdämda vårdbehovet efter covid-19-pandemin . Det är anmärkningsvärt att regeringen anser att det på bara ska gå att beta av uppdämd vård, särskilt när en stor del av den planerade vården gäller tillstånd som kan ha förvärrats och därmed är mer svårbehandlade nu än innan pandemin. Liberalerna vill även här se ett långsiktigt stöd och anslår därför mer än regeringen fördelat på 2023 och 2024. Anslaget fördelas jämnt mellan åren med 2023 och 2024. 11.3 Läkarhjälp i kommuner Eftersom kommuner ansvarar för mer än en fjärdedel av all vård i vill vi även säkra deras strategiska planering. har i sitt delbetänkande påtalat ett trängande behov att stärka den medicinska kompetensen i äldreomsorgen (SOU 2020: 80). Liberalerna vill därför att alla kommuner ska få möjlighet att använda statliga medel för att inrätta funktionen medicinskt ledningsansvarig läkare (). En sådan ledningsfunktion ska bedöma de medicinska konsekvenserna av strategiska beslut, värdera nya metoder, granska medicinska rutiner eller avtal och ge råd om hur verksamhetens resurser bör prioriteras utifrån vårdtagares behov. Det behöver bli lika självklart för en kommun att ha en läkare med medicinskt ledningsansvar, som det redan är för primärvård och sjukhus i regional regi. En läkare med övergripande medicinskt ansvar skulle stärka vården både på äldreboenden och i hemsjukvården. Även har påtalat vikten av att kommuner inför denna funktion. 11.4 Vikten av effektiv tandvård Välfärdens resurser måste användas effektivt och klokt. De resurser som läggs på sjuk- och hälsovård går ofta till de som behöver dem mest, men i fallet tandvård har regeringens utformning av systemet den motsatta effekten. har ungdomar upp till gratis tandvård i . Regeringens egen utredare fastslår (SOU 2021:8, s.231) att samma grupp, unga mellan 20 och 23, uppvisade en förbättrad tandhälsa under 2009-2016 - alltså redan innan regeringens aviserade reform. Liberalerna är skeptiska till att unga mellan 19 och 23 som har god tandhälsa ska prioriteras framför exempelvis vissa äldre och utrikes födda, där tandhälsoproblemen är betydligt mer omfattande. Liberalerna föreslår därför att anslagna medel ska allokeras efter vårdbehov – inte efter ålder. 12 Årsrika människor – en tillgång Människor som har levt ett långt liv har skaffat sig både erfarenheter och kompetenser som samhället är dåligt på att erkänna och ta tillvara på. Detta beror delvis på att årsrika människor alltför länge har betraktats som ett kollektiv som inte sällan döms efter de mest utsatta av gruppens medlemmar. Vi liberaler ser på årsrika människor på ett annat sätt. Precis som bland andra grupper och i samhället i stort finns det nämligen individer med olika förutsättningar och som politiken måste anpassas efter. Det är dags att en gång för alla göra upp med bilden av årsrika som en enhetlig och passiv grupp människor. Det som saknas i regeringens budgetsatsningar är ett erkännande av årsrika människors kompetens och att många årsrika både vill och kan delta på arbetsmarknaden. Regeringens budgetförslag innehåller en lång rad satsningar på äldreomsorgen och de som verkar inom den. Många av dessa förslag har Liberalerna tagit fram tillsammans med regeringen, och vi anser således att de är bra politik för landets årsrika. Olyckligt nog innehåller regeringens förslag också flera felprioriteringar. I Liberalernas politik för årsrika finns ett helhetstänkande, där både den som är fullt aktiv och den som är i stort behov av stöd och omsorg finns med. Vi redogör nedan för ett antal av våra förslag. 12.1 Jobbskatteavdraget för äldre förstärks Som årsrik har man ofta skaffat sig stora kunskaper och erfarenheter som givetvis kan vara till stor nytta för en arbetsgivare. Det ska givetvis vara upp till varje individ att avgöra när hen väljer att gå i pension, men att stanna kvar några extra år i arbetslivet bidrar förutom allt annat också till att samhällsekonomin fungerar bättre. Därför ska det också synas i plånboken om man väljer att stanna kvar i arbetslivet ytterligare .