mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — Kostnadsökningarna har varit störst för förskolan, och gymnasieskolan sett till absoluta belopp och störst för den kommunala vuxenutbildningen, för grundsärskolan och för i relativ ökning. Genom kunskapsutvärdering jämförs hur femtonåriga elever presterar inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse. resultat var som högst i början av mätningarna och minskade därefter . har resultaten därefter stigit, vilket innebär att ligger på plats 11 av 36 med fullständiga resultat. Den senaste mätningen som genomfördes har dock kritiserats av bland annat då undantogs från att delta på felaktiga grunder. Mycket talar för att elevresultaten hade varit lägre än vid mätningen 2015/2016 om följt undersökningens regelverk. Figur 13 – Resultatutveckling, , 2000–2018. Resultaten är dock bättre i studierna , där PIRLS testar läsförståelse inom faktatexter och skönlitteratur hos elever i årskurs 4 och TIMSS undersöker kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskap hos elever i årskurs 4 och 8. Svenska fjärdeklassares läsförmåga har förbättrats och ligger nu på samma nivå som när testen genomfördes , vilket är bättre än genomsnittet i EU- och . Även inom naturvetenskap och matematik presterar fjärdeklassarna bättre än vid tidigare mätningar. Elever i årskurs 8 har haft sjunkande resultat i matematik och naturvetenskap , även om det skett en viss ökning därefter. I mätningen var dock resultaten under genomsnittet i EU och inom matematik, och över genomsnittet i naturvetenskap. Senast PIRLS genomfördes var 2016 och nästa mätning väntas publiceras . Senast TIMSS genomfördes var 2019 och nästa mätning väntas publiceras . Ordning och reda/trygghet Antalet inkomna anmälningar till om hot och våld i grund- och gymnasieskolan har ökat kraftigt under det senaste årtiondet. På vissa skolor är risken för hot och våld så hög att anställda är tvungna att bära överfallslarm. Problemet är inte begränsat till enskilda skolor eller kommuner. –2019 har antalet anmälningar om hot och våld ökat i 15 av 21 län. Mörkertalet anses vidare vara stort då få incidenter resulterar i en anmälan till utan i stället hanteras internt inom kommunen. Figur 14 – Inkomna anmälningar till om hot och våld i grund- och gymnasieskolan, 2012–2019. Den självupplevda otryggheten har också ökat. genomför urvalsundersökningen ”Attityder till skolan”. I den senaste undersökningen, , framkommer att nästan var fjärde lärare uppger att de har utsatts för våld eller hot på sin arbetsplats . Denna utveckling återfinns även på elevsidan där nästan var femte ung elev, årskurs 4–6, uppger att de ibland eller ofta känner sig rädda i skolan, och där uppger att de känner sig rädda minst en gång eller oftare, vilket är mer än en fördubbling jämfört med [8]. Vidare uppger fler elever att de känner sig mobbade av andra elever jämfört med . Totalt av de yngre eleverna känner sig mobbade minst en gång . Motsvarande andel för de äldre eleverna är , vilket är en ökning jämfört med då andelen var . Figur 15 – Elever som svarar att andra elever utsätter dem för följande minst en gång , andel i procent, . Höjd status för läraryrket förslag: En karriärtrappa med stärkt löneutveckling för lärare ska införas. infördes ett system med förstelärare vars syfte är att öka yrkets attraktionskraft, där staten finansierar i lönepåslag för förstelärarna. 2019 förstärktes systemet ytterligare där förstelärare i socioekonomiskt utsatta får ett dubbelt påslag. Medan reformen har visat på vissa positiva effekter för minskad lärarrörlighet och högre skolresultat har reformen även inneburit ökade konflikter på vissa skolor och en otydlighet kring vad uppdraget innebär eller på vilka grunder det tilldelas en person. För att stärka läraryrket bör det nuvarande systemet ersättas med en karriärtrappa som omfattar fler lärare, där lärarens vidareutveckling sker stegvis med krav på prestation, vidareutbildning, ansvarstagande och mentorskap för yngre kollegor. Den ökade möjligheten för lärare att vidareutvecklas på skolan bidrar även till en ökad kontinuitet för eleverna, eftersom det minskar incitamenten för lärare att söka sig till konkurrerande skolor i syfte att få en skälig lön. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Förskolemiljard och slopat karensavdrag förslag: Karensavdraget för skol- och förskolepersonal ska avskaffas. Arbetsmiljön och arbetsvillkoren för anställda inom förskolan ska förbättras. Barn behöver ges goda förutsättningar och få uppmärksamhet och omsorg i förskolan. I många fall drabbas förskolepersonal av hög arbetsbelastning, underbemanning och för många bisysslor. Detta leder till ökat antal sjukskrivningar, utbränd personal, hög personalomsättning samt till försämrad trygghet och kontinuitet för barnen. anger i sina allmänna råd riktmärken för antalet barn i förskolans barngrupper. För barn i åldern 1–är riktmärket för barngruppens storlek 6 till 12 barn. För barn i åldern 4–är riktmärket 9 till 15 barn. Riktmärkena är inte tvingande utan ska användas som något att förhålla sig till och vara ett stöd för att skapa lagom stora barngrupper. ger ingen rekommendation angående personaltätheten. förordar i stället en riktlinje om max fem barn per förskolepersonal eller motsvarande 3 100 fler heltidstjänster inom förskolan. Det skulle innebära en kostnadsökning inom kommunerna på 1,3–1,vid fullt genomslag vilket delvis finansieras av ett ökat generellt stöd till kommunerna samt en riktad finansiering på för bland annat minskade barngrupper. Förskolepersonal är särskilt utsatta för hög smittorisk, som de riskerar att bidra till ökad smitta på arbetsplatsen om de kommer till skolan med symtom. Av denna anledning bör karensavdraget för förskolepersonal avskaffas. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Jourklasser ska införas. Skolinspektionen ska tillföras medel för att genomföra fler kontroller och oanmälda besök. Problemen med otrygghet, dålig studiero, hot och våld i skolan, har ökat och måste åtgärdas. Elever som inte klarar av en normal undervisningssituation och inte är mottagliga för vuxenvärldens markeringar är ett arbetsmiljöproblem och förstör studieron för andra elever. De behöver extra stöd av särskilt kompetent personal, och ska därför placeras i jourklass. Eftersom missförhållanden i många skolor vuxit i omfattning behövs en rejäl satsning på Skolinspektionen. Fler kontroller, oanmälda besök, samt utökning av rutiner för kravställning och uppföljning behövs. Om Skolinspektionen noterar att en skola, trots upprepade varningar, inte fungerar och utgör ett arbetsmiljöproblem för lärare och elever, ska staten ta över dess drift. Staten tillsätter då en rektor som får de befogenheter och resurser som krävs för att verksamheten ska kunna drivas i enlighet med läroplanens intentioner. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med . Tvååriga yrkesprogram i gymnasieskolan förslag: Gymnasieskolans samtliga yrkesprogram ska minska från studietid till studietid. Gymnasieskolan i har stora problem med att många elever inte fullföljer sina utbildningar. Många elever hoppar av skolan helt och hållet eller lämnar den med stora luckor i betyget. Detta är ett mycket stort problem, inte minst eftersom konkurrensen på arbetsmarknaden är stor, men också för att det är regel snarare än undantag att det krävs en genomförd gymnasieutbildning för att erhålla ett arbete. En del ungdomar vill snabbt ut på arbetsmarknaden och börja försörja sig själva. Alla ungdomar är däremot inte motiverade att studera teoretiska ämnen på gymnasiet. Genom att i praktiken tvinga dessa ungdomar att läsa 3-åriga program, bidrar det nuvarande systemet till att fler ungdomar hoppar av gymnasiet. De tvååriga yrkesprogrammen med minskat teoretiskt innehåll ska därför återinföras. Den som så vill kan sedan bygga på sin 2-åriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Kvalitetssatsning på högskolor och universitet förslag: Produktivitetsavdraget ska avskaffas och medel ska tillföras för att öka lärartätheten på högskolor och universitet. Det finns, , en trend att anslagen per student på högskolor och universitet urholkas. Urholkningen av resurserna per student fortsätter år till stor del på grund av ett så kallat produktivitetsavdrag. Det innebär i korthet att de flesta utbildningar ska bli effektivare och en procentsats dras av när anslagen räknas upp i den årliga pris- och löneomräkningen. I slutändan innebär detta en orimlig situation, där interaktionen mellan lärare och studenter minskas till ett minimum och utbildningarnas kvalitet förfaller. budgeterar för ett avskaffande av produktivitetsavdraget och skjuter därutöver till medel för att öka lärartätheten och öka antalet undervisningstimmar. Förslaget beräknas öka statens utgifter med 2022. förslag: Skolpengen ska förstärkas med 2,0 miljarder . Skolan behöver en likvärdig och generell satsning genom en ökad skolpeng. Staten ska skjuta till mer pengar så att grundbeloppet för varje elev ökar. Det står sedan respektive skola fritt att använda dessa extra resurser till de förbättrade åtgärder som behövs. Det kan till exempel ske genom inköp av mer läromedel eller en satsning på högre personaltäthet. Förslaget beräknas öka statens utgifter med 2022. Det svenska pensionssystemet syftar till att ge alla svenska medborgare en trygg och värdig ålderdom. har pensionssystemet dock varit både eftersatt och underfinansierat. Många av dagens pensionärer är missnöjda, blivande pensionärer är oroliga, oron har till med spridit sig till de yngre generationerna som inte vet vad de kan förvänta sig den dagen de har blivit för gamla för att arbeta. har flest fattigpensionärer i , där många som arbetat och betalat skatt under sina liv nu behöver jobba extra, panta burkar eller tvingas leva på låg ekonomisk standard. Trots detta är det få partier som vill stärka pensionerna, i stället har de övriga partierna plockat bort frågan från dagordningen och dolt den i en dysfunktionell grupp som endast har lyckats med att försämra saker, att tvinga folk att jobba längre snarare än att höja pensionerna. Parallellt ökar kostnaden för att finansiera pensionen för personer som invandrat till och som i liten eller ingen utsträckning har arbetat och betalat skatt, vilket riskerar att leda till kraftiga skattehöjningar och ett urholkat förtroende för pensionssystemet. Hela pensionssystemet behöver stärkas. Det ska synas på pensionen att man har arbetat ett helt liv, som det behövs ett ökat stöd till de mest utsatta, som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning inte har kunnat arbeta i full utsträckning. Det måste även blir lättare att spara privat, för att människor i så låg utsträckning som möjligt ska vara beroende av dysfunktionella pensionsgruppers beslut. Det behövs vidare en tydlighet mot dem som har kommit till att de inte kan förvänta sig att bli försörjda av andras arbete. Vill man ta del av det svenska pensionssystemet är en förutsättning att man själv är med och bidrar. Att göra sin plikt, innan man kräver sin rätt. Med nuvarande inriktning riskerar kostnaden för grundskyddet att rusa utgifter för ersättningar inom socialförsäkringen har varit avtagande till följd av att en allt större del av befolkningen har ett yrkesliv med pensionsgrundande inkomst bakom sig vid pensionering. Detta leder till att en lägre andel av de nya pensionärerna får bostadstillägg eller garantipension. Migrationen har dock en omfattande påverkan på samhällsekonomin, dels i direkta kostnader för mottagande (vilket på kort sikt kan medföra positiva effekter på tillväxten) men även i indirekta kostnader för ett högre nyttjande av välfärdstjänster och en belastning på pensionssystemet och socialförsäkringarna. Invandringen, och särskilt den som skett under det senaste årtiondet, har bestått av personer vars livsinkomster förväntas vara betydligt lägre än övriga befolkningen. På det omedelbara planet leder det till ökade kostnader för biståndet, på – då många är asylsökande unga – kommer deras inkomstgrundade pensioner att behövas fyllas ut med grundtrygghetsförmåner. Med ett fortsatt högt mottagande finns det en överhängande risk att både pensionssystemet och delarna av pensionen som hanteras inom statens utgiftsramar drabbas hårt. Fyra av fem pensionärer som är utrikesfödda från lever antingen på garantipension eller bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. har tidigare uppskattat att kostnaden för utrikesfödda pensionärer, om det historiska livsinkomstmönstret inte ändras, kommer att öka till kring – Vilket kan jämföras med dagens kostnad för ekonomisk trygghet vid ålderdom, för samtliga, på . Genomsnittlig allmän pension före skatt Genomsnittlig total pension före skatt för boende i har den högsta andelen äldre med en disponibel inkomst under den relativa fattigdomsgränsen, av medianvärdet för samtliga i befolkningen, bland de nordiska länderna, motsvarande cirka 320 000 personer eller var sjunde pensionär. Figur 16 - Äldre, 65+, som har lägre än av landets medianinkomst, 2020, andel i procent. Risken för att ha en disponibel inkomst som kan medföra risk för fattigdom stiger med åldern. Störst är risk har kvinnor som är där närmare var tredje har en låg disponibel inkomst, ofta till följd av att ha varit hemma med barn eller arbetat deltid i låglöneyrken. En ytterligare faktor är att nästan varannan kvinna i åldern lever ensam, jämfört med män i samma åldersgrupp där drygt var fjärde lever ensam. Tabell 11 – Faktisk kompensationsgrad, 2019. Låg inkomst, kvinnor Låg inkomst, män Hög inkomst, kvinnor Hög inkomst, män Utan höjda pensionsavsättningar eller höjd pensionsålder kan kommande generationer förvänta sig en lägre kompensationsgrad, det vill säga hur stor andel pensionen är jämfört med slutlönen. Detta till följd av en förväntad livslängd. Skillnaden i pension mellan kvinnor och män förväntas bestå i närtid men minskar i generationerna födda samt framåt. Utrikes födda har en väsentligt lägre kompensationsgrad än inrikes födda, både bland män och kvinnor. Skillnaderna i pensionsnivåer mellan stad och land är stora, till och med större än skillnaden mellan män och kvinnor i respektive region. Storstäderna har en högre förväntad pension i absoluta tal. Det beror dock inte på skillnader i kompensationsgrad mellan regionerna utan skillnaden i totalt intjänande till pensionen. Givet en pensionsålder på förväntas personer födda få av sin slutlön i pension. För personer födda är motsvarande kompensationsgrad . Principer för en pensionsreform Både nuvarande och kommande pensionärer ska omfattas Hela pensionssystemet behöver stärkas, och det behöver både få genomslag för nuvarande pensionärer och för kommande pensionärer. Det bör vidare ske med en kombination av åtgärder som snabbt ger effekt och åtgärder som stärker pensionerna på . Det ska löna sig att arbeta Det behöver finnas en rättviseaspekt i reformen. är det liten, eller ingen, skillnad på pensionen mellan de som arbetat ett helt yrkesliv jämfört med individer som arbetat lite eller inget alls. Det finns även stora grupper som kommit till och inte har betalat in till pensionssystemet. Reformen ska inte leda till att skillnaden mellan pensionsutbetalningen till dem som har arbetat och till dem som inte har arbetat minskar. Kostnaden ska bäras av staten Ökade pensionsavsättningar kommer att leda till att en kostnad uppstår. För att inte sysselsättningen ska påverkas negativt är det angeläget att kostnaden i sin helhet finansieras av staten. förslag har antytt att arbetsgivaravgifterna ska höjas för att finansiera ökade pensionsavsättningar, detta är inte önskvärt. En höjning av pensioner behöver undvika kannibaleffekter Det nuvarande premiebaserade systemet kombinerat med ett statligt grundskydd innebär att en förstärkning på ena sidan ofta leder till en försvagning på andra sidan. Stärks den allmänna pensionen minskar utbetalning av garantipension och bostadstillägg till pensionärer, där nettoeffekten i vissa fall blir noll. För att undvika detta bör nivåerna på grundskyddet justeras så att utbetalningarna av garantipension och bostadstillägg till pensionärer är i samma storlek som innan reformen. Pensionssystemet ska bli tydligare och mer överblickbart Dagens system är krångligt och svårt att överblicka till följd av den allmänna pensionsavgiften som kombineras med en motsvarande skattereduktion. Vid en reform av pensionsavsättningen bör denna del förenklas för att göra systemet mer transparent. förslag: Pensionsavsättningarna inom arbetsgivaravgiften ska höjas som den allmänna löneavgiften sänks i motsvarande mån för att bibehålla kostnadsneutralitet för företagarna. Pensionsavgifterna föreslås öka från av bruttoinkomsten genom att den allmänna pensionsavgiften och motsvarande skattereduktion er-sätts av höjda pensionsavsättningar på arbetsgivaravgiftssidan. Detta medför att hela pensionsavgiften ges en motsvarande pensionsrätt, till skillnad från där av avgiften medför en pensionsrätt, en förstärkning av pensionssystemet med . Finansieringslösning innebär att den allmänna löneavgiften minskar i motsvarande utsträckning som pensionsavgifterna ökar vilket innebär att det totala utta-get av arbetsgivaravgift är oförändrat, och är därmed kostnadsneutralt för före-tag och individer i denna del. Med detta är det rimligt att även värdet på redan intjänade pensionsrätter omfattas – då det inte innebär att individer eller företag får en ökad finansieringsbörda – genom att låta inkomstindex påverkas av att den allmänna pensionsavgiften slopas. Slopandet leder till en engångshöjning av de pensionsgrundande inkomsterna, varpå inkomstindex ökar för det efterföljande året, vilket i sin tur ökar inkomst- och tilläggspension med utöver den omräkning som normalt sker . Den slopade allmänna pensionsavgiften innebär att bruttoinkomsten och den pensionsgrundande inkomsten sammanfaller under avgiftstaket och att avgiftstaket sänks från 8,07 till 7,5 inkomstbasbelopp. Även om företagen inte överlag får ökade kostnader till följd av växlingen påverkas vissa företag indirekt ur två aspekter. Den ena är de tillfällen då arbetsgivare inte betalar allmän löneavgift, exempelvis för: enmansföretaget som anställer två första anställda enskilda näringsidkare över 66 år I dessa fall kan arbetsgivarna inte kompenseras genom sänkt allmän löneavgift vilket innebär att arbetsgivaravgiften ökar och skulle innebära en ökad kostnad för företagssektorn om . Även denna kostnad bör staten kompensera företagen för. Den andra är att en höjning av inkomstindex skulle höja inkomstbasbeloppet och därmed inkomsttaket. Premierna till tjänstepensionen är lägre under taket än över och det högre inkomstbasbeloppet resulterar i att en större andel inkomster ligger under taket. Detta leder till att premierna till tjänstepensionen blir lägre, och att företagens utgifter för tjänstepension blir lägre. Detta är dock förutsatt att arbetsmarknadens parter inte omförhandlar kollektivavtalen eller att annan justering av ersättningsvillkoren görs, vilket bör vara en förutsättning när staten bär alla kostnader som uppstår för företagen. Konsekvenser för personer med låg pension Pensionärer med låg allmän inkomstgrundad pension har rätt till garantipension och pensionärer i hushåll med låga inkomster och förmögenheter kan få bostadstillägg. Eftersom grundskyddet trappas av om inkomsterna ökar skulle pensionärer med grundskydd inte ta del av ökningen av inkomstpensionen i samma utsträckning som pensionärer utan grundskydd. Detta får i sin tur en stor effekt för genomsnittspensionären. Det skulle även innebära att statens kostnader för grundskydd minskar med . Tabell 12 - Förändring av pension för personer födda , kronor , utan justering av grundskydd. För att kompensera för detta bör grundskyddet uppjusteras med motsvarande höjningen av inkomstpension. Det kan exempelvis ske genom att multiplicera inkomstpensionen med lämplig faktor vid beräkningen av inkomstunderlaget. Resultatet blir att kostnaden för grundskydd efter reformen är densamma som innan reformen, men att reformen får ett större genomslag för dem med låg pension. Tabell 13 - Förändring av pension för personer födda , kronor , med justering av grundskydd. Tabell 14 - Offentligfinansiell effekt av höjda pensionsavsättningar. -23,8 -26,2 -9,3 -9,1 Varav ålderspensionsavgifter över taket -0,2 -0,2 -22,3 De höjda pensionsavsättningarna finansieras helt av staten och innebär att utgifterna ökar med 2023, där 3 miljarder utgörs av statens kompensation till företag höjda egenavgifter respektive arbetsgivaravgifter i de fall där ingen allmän löneavgift betalas, övriga kostnader hänförs till de ökade pensionsavsättningarna. Kostnaden beräknas öka till då förändringen av inkomstindex får genomslag på utbetalningen av grundskydd. Den slopade skattereduktionen för pensionsavgiften medför att fler personer med låga arbetsinkomster nu kan få del av jobbskatteavdraget vilket ökar hushållens disponibla inkomst med 2023. Den disponibla inkomsten stärks ytterligare 2024 till 2024 till följd av ökade utbetalningar av inkomstpension. Detta påverkar även kommunsektorn som får ökade skatteintäkter om 2024. Bättre möjligheter att pensionsspara privat I takt med att kompensationsgraden från den allmänna pensionen och tjänstepensionen minskar ökar behovet av ett eget pensionssparande. Att arbeta högre upp i åldrarna är ett sätt att motverka effekten av den ökande medellivslängdens påverkan på pensionen. extra arbete efter pensionsåldern för en person med en genomsnittlig lön ger mellan och mer i pension före skatt, livet ut. Detta är dock inte möjligt för alla. Vissa har haft yrken som sliter hårt på kroppen som gör att de inte kan jobba högt upp i åldern, andra vill prioritera annorlunda. För personen som arbetat deltid, utbildat sig mitt i livet eller av andra anledningar har haft lägre pensionsavsättningar måste det finnas alternativ för att stärka pensionen. Sammantaget behövs det en ökad flexibilitet i systemet, goda förutsättningar för så många som möjligt att själva kunna påverka, och stärka, sin ekonomi under hela arbetslivet till den dag man väljer att gå i pension. Ett steg i den riktningen är att öka incitamenten att spara. Återinförandet av privat pensionssparande kunde privatpersoner spara privat till pensionen med skatteförmånliga alternativ, antingen genom individuellt pensionssparande (IPS) eller privat pensionsförsäkring. Systemet innebar att det fanns en möjlighet att spara i en bank, ett värdepappersbolag eller i ett utländskt värdepappersföretag med filial i där insättningarna var förenat med en avdragsrätt på deklarationen om maximalt . Skatten betalades i stället när pengarna betalades ut vilket först var möjligt efter att personen fyllt . Ett månadssparande på under arbetslivet ger stora effekter på privatekonomin . Vid en genomsnittlig avkastning på innebär kommer månadsspararen som börjar och fortsätter fram till att ha att dryga ut pensionen med. Med andra ord är starka incitament att spara, kontinuerligt och från start i tidig ålder, en av de mer effektiva åtgärderna för ge människor ökad flexibilitet kring när man vill gå i pension. Regeringen begick ett misstag när man avskaffade möjligheten att spara privat till sin pension. Effekten blir att invånarna blir mer beroende av ett offentligt ålderspensionssystem, som inte klarar av att leverera tillräckligt höga pensioner. Det gamla systemet var förvisso förenat med ett antal brister, i praktiken var det enbart lönsamt att pensionsspara för relativt välavlönade individer. För att stärka det privata sparandet i alla inkomstklasser bör det därför införas ett system med samma ålderskategorier som för det individuella pensionssparandet och samma regler för uttag, men där det inte sker något skatteavdrag vid själva insättningarna och heller ingen reavinstbeskattning vid försäljning av exempelvis fonder eller aktier. I stället bör sparformen omfattas av en låg schablonskatt.