ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024312 · 2021-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ifall rapporteringen ska följa räkenskapsåret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av lagen efter dess ikraftträdande bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. Propositionen anger att en ny lag om rapportering av betalningstider ska införas som berör svenska företag som har fler än 250 anställda, viket i svensk kontext handlar om ca 1 300 företag. Rapporteringen ska ske till och uppgifterna som ska redovisas är den genomsnittliga avtalade betalningstiden, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och den andel fakturor som har betalats efter utgången av avtalad betalningstid. Uppgifterna ska redovisas var för sig för företag med 0–9 anställda, 10–49 anställda och 50–249 anställda. De rapporterade uppgifterna ska publiceras och vara sökbara i ett register. som inte lever upp till detta ska av kunna beläggas med krav på uppfyllnad som får förenas med vite. Syftet med lagstiftningen ska vara att få ned antalet betaldagar, som enligt undersökningar har ökat. anser att betalningar ska följa de avtalade tiderna och det ska finnas en förutsägbarhet mellan de avtalade parterna. noterar dock att den frivilliga uppförandekoden som ingåtts av företagen ännu ej börjat gälla men att regeringen ändå väljer att gå fram med propositionen . Ett konkret exempel på kritik som lyfts fram är exempelvis under vilken tidsperiod som redovisningen av betaltider ska följa. Flera remissinstanser har pekat på att det bör följa räkenskapsåret för att minska den administrativa bördan och inte som propositionen anger, . menar att det kan vara värt att överväga ifall rapportering som följer räkenskapsåret är mer lämpligt. anser också att lagen måste utvärderas för att säkerställa att önskad effekt är uppnådd och att svensk konkurrenskraft inte påverkats negativt. En sådan utvärdering bör genomföras efter lagens ikraftträdande. Vi har även noterat att den kritik som propositionen har mött framför allt har grundat sig i att konsekvensbeskrivningen av förslaget i propositionen har varit undermålig och att flertalet av remissinstanserna har påpekat detta. På ett generellt plan har regeringen återkommande fått kritik just för att konsekvensbeskrivningen av nya lagar och regler varit undermålig och att kostnaden för nya regler som införts har kraftigt ökat . Bland annat har remissvar underkänt konsekvensbeskrivningen, vilket vi ser allvarligt på.
mot · H9024313 · 2021-11-19 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:38 om öppna jämförelser i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att ge bättre möjligheter att inhämta och hantera individbaserad statistik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system för den indikatorbaserade uppföljningen av och tillkännager detta för regeringen. har granskat öppna jämförelser i . Förhoppningarna i fråga om öppna jämförelser inom har varit stora. Många kommuner var starkt engagerade när redskapet kom. Att på samma sätt som i sjukvården kunna jämföra resultat av insatta åtgärder skulle kunna leda till kvalitetshöjningar. genomgång visar tyvärr endast ett visst, begränsat, bidrag till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet. Bedömningen är att kommunernas nytta av öppna jämförelser för uppföljning och kvalitetsutveckling är begränsad i förhållande till deras omfattning. Kommunerna uppfattar de signaler som staten ger genom öppna jämförelser, men genomslaget av den statliga styrningen med kunskap är litet. framhåller vidare att majoriteten av indikatorerna i öppna jämförelser är struktur- eller processindikatorer som mäter förutsättningar för kvalitet snarare än resultatet av den verksamhet som bedrivs. ─ ta initiativ till att ge bättre möjligheter att inhämta och hantera individbaserad statistik ─ vidta åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system för den indikatorbaserade uppföljningen av . anser inte att det regeringen anfört svarar mot de förslag som har lagt. Aphram (C)
mot · H9024314 · 2021-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:49 Märkning och registrering av katter avslår proposition 2021/22:49 Märkning och registrering av katter. välkomnar att fler kattägare väljer att märka och registrera sin katt. Det kan göra det enklare för en kattägare att få tillbaka sin bortsprungna katt och det kan underlätta myndigheternas djurskyddstillsyn att en ägare till en vanvårdad katt snabbt kan identifieras. Som framgår av proposition 2021/22:49 är av landets katter märkta på frivillig väg och av dessa katter finns i något register. bedömer att båda dessa andelar har potential att öka framöver och att det därför är viktigt att informera kattägare om fördelarna med att på frivillig väg märka och registrera sin katt. anser att ett obligatoriskt krav för kattägare att märka och registrera sin katt inte leder till tillräckligt stor nytta för att det ska gå att motivera vare sig administrativt eller kostnadsmässigt. Framför allt är det landets alla katthållare som skulle påverkas negativt av de ökade kostnaderna och administrativa bördorna. Obligatorisk märkning och registrering skulle sannolikt öka andelen märkta och registrerade katter i en snabbare takt än genom frivillig väg, men som konstaterar i sitt remissvar skulle kraven knappast träffa den viktigaste målgruppen, dvs. de mindre ansvarstagande kattägarna. Dessa skulle sannolikt ignorera kraven. Därmed försvinner mycket av nyttan med att genomföra lagförslaget. I propositionen dras genomgående många paralleller med de krav som finns för att märka och registrera hundar. anser att den jämförelsen haltar och bortser från de tyngst vägande anledningarna till att den lagen (2000:537) infördes, nämligen det tilltagande problemet med farliga och aggressiva hundar. Detta problem finns inte på samma sätt för katter. I förarbetet till lagen om märkning och registrering av hundar angavs också ett behov av att kunna identifiera hundar av smittskyddsskäl. Inte heller dessa behov kan anses väga lika tungt för katter som för hundar. Katt är ett vanligare husdjur än hund och det finns ungefär 1,4 miljoner katter i fördelat över fler än 700 000 hushåll. Ett krav på att märka och registrera alla dessa katter skulle förutsätta en omfattande registrering av enskilda. Det är alltid förenat med vissa risker, inte minst för intrång i den personliga integriteten. anser att dessa risker för den personliga integriteten behandlas alltför lättvindigt av regeringen i propositionen.
mot · H9024316 · 2021-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:45 Ökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilda skäl för återkallelse av ett godkännande gällande tvåårsregeln bör tydliggöras ytterligare och tillkännager detta för regeringen. Alla elever har rätt till en bra utbildning, oavsett var i landet en bor, vilken bakgrund en har eller om en är flicka eller pojke. Grunden för barns och ungas möjlighet att göra en resa i livet och uppnå sina livsdrömmar läggs i trygga familjer och i en skola som möter varje elev på sina villkor. Det är därför viktigt att vi säkerställer att skolor levererar utbildning av hög kvalitet. Ägar- och ledningsprövning har tjänat svensk skola väl genom att skolor som inte levt upp till skolans demokrati- och utbildningsuppdrag har fått stänga. Här måste vi fortsatt ställa tydliga och hårda krav på huvudmännen. Skolinspektionens granskning och befogenheter är centrala i det. Oseriösa huvudmän som inte lever upp till skollagens krav underminerar välfärdens legitimitet, och måste kunna stängas snabbare. Det är angeläget att ökade möjligheter ges för Skolinspektionen att stänga skolor som inte lever upp till höga kvalitetskrav. Det är en fråga som tillsammans med regeringen och Liberalerna arbetat med inom ramen för januariavtalet och därför välkomnar vi propositionen. Att regleringen nu blir mer tydlig och likartad för offentliga och enskilda skolhuvudmän är positivt. Det leder till mer likvärdiga villkor för elevernas utbildning, oavsett huvudman. vill betona angelägenheten av propositionens förslag för en reglering om särskild grund för att kunna ingripa snabbare när huvudmän vid upprepade tillfällen uppvisar allvarliga missförhållanden, nya eller gamla. anser att det är bra att regleringen förtydligar Skolinspektionens rätt att återkalla ett godkännande om huvudmannen begär det, om huvudmannen gått i konkurs eller har försatts i tvångslikvidation. Vi ser däremot att det finns delar i propositionens förslag kring återkallelse av tillstånd av ett godkännande som huvudman som behöver förtydligas. anser att det är viktigt att de särskilda skälen tydliggörs för när myndigheten ska avstå från att återkalla hela eller delar av tillstånden som inte använts. Det är i linje med flera remissinstanser såsom och Förvaltningsrätten i som menar att det är oklart vad som avses med särskilda skäl. Regeringens bedömning är att det ska utvecklas i praxis vad som är särskilda skäl. anser att det också kan finnas skäl som exempelvis särskild händelse, som ligger utanför enskilda huvudmäns kontroll men som påverkar en nyetablering av verksamhet, som borde beaktas vid återkallelse av tillstånd. välkomnar att fler exempel på särskilda skäl har tillkommit sedan remisspromemorian men anser att det bör tydliggöras ytterligare vad som avses med särskilda skäl för att skapa mer tydlighet i lagen. Detta bör regeringen ges till känna.
mot · H9024323 · 2021-11-24 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:60 om arbete med att förebygga sjukskrivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska förtydliga uppdrag att förebygga sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på information till relevanta aktörer, kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förmånen preventionsersättning som föreslås i SOU 2021:69 och tillkännager detta för regeringen. Sjukskrivningar till följd av psykisk ohälsa och förslitningsskador har ökat. Tyvärr har det preventiva arbetet med att förebygga sjukskrivningar inte varit prioriterat. har i rapporten med att förebygga sjukskrivning – ett otydligt uppdrag (RiR 2021:19) undersökt arbete med den förebyggande sjukpenningen och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. Syftet är att arbetstagaren ska få möjlighet att genomgå förebyggande behandlingar för att motverka sjukskrivning eller försämrad arbetsförmåga. Det har tyvärr visat sig att det är stora regionala skillnader i tillämpningen av ersättningarna. Granskningen visar också att många av de som tagit del av de preventiva ersättningarna varit sjukskrivna , vilket tyder på att dessa ersättningar inte används i det preventiva syfte de är avsedda till. Arbetet med att förebygga sjukskrivningar har också enligt granskningen fått ett litet utrymme inom . Vidare har det inte heller varit helt tydligt vem som har huvudmannaskapet som samordnare. uppdrag att förebygga sjukskrivningar har inte uttalats explicit i regleringsbrevet . Granskningen visar också att regelverket i sig kring den förebyggande sjukpenningen har varit problematiskt och bidragit till det låga användandet av ersättningarna i förebyggande syfte. ser positivt på de av regeringen genomförda förändringarna på området men är av uppfattningen att det inte är tillräckligt och är i senaste laget. Den tillgängliga statistiken på området visar tydligt ett utökat behov av att använda förebyggande ersättningar innan sjukskrivning är ett faktum, men också för att förbättra välmåendet hos de arbetstagare som har fysiskt och psykiskt krävande arbeten. Därför är det av stor vikt att regeringen i regleringsbrevet ytterligare förtydligar och förstärker uppdrag att förebygga sjukskrivning. Vi ser därför att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag på att införa preventionsersättning i enlighet med det som framkommer i utredningen sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69). Denna nya form av ersättning har större förutsättningar att användas till just förebyggande insatser innan en sjukskrivning riskerar att bli ett faktum. Regeringen behöver även förtydliga och tillse att når ut med information gällande ersättningens regelverk och funktion till aktörer inom hälso- och sjukvården, arbetsgivare, kommuner, regioner och andra relevanta aktörer.
mot · H9024339 · 2021-12-01 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:57 om effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se till att förbättrar sitt arbete med information till brottsutsatta och tillkännager detta för regeringen. har granskat arbete med information till brottsutsatta, bl.a. mot bakgrund av tillkännagivanden från . är det enbart av de brottsutsatta som är nöjda med polisens information kring det egna ärendet. Det är en för låg siffra och en siffra som riskerar allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Brottsoffer behöver få information om hur polisen arbetar med ärendet, eller så behöver de informeras om varför det inte är möjligt att de blir vidare informerade. En ökad förståelse för polisens arbete hos allmänheten är avgörande för myndighetens långsiktiga förtroende, och förtroende är vidare en förutsättning för ett framgångsrikt polisarbete. I granskningen framkommer det att informationen som lämnas till brottsoffer ser olika ut och att utbildningen till den som ska informera är för dålig. Det innebär att den är för kort, men också att inte alla som tar emot anmälningar om brott har samma utbildning. konstaterar att stödet till medarbetarna inom varken är utförligt, tillgängligt eller situationsanpassat. Det är allvarlig kritik, eftersom det innebär att viktig information kan missas att meddelas till brottsoffer. Det har inte skett tillräckliga utvärderingar av hur brottsofferstödet fungerar, vilket innebär att utvecklingsarbetet blir lidande. lämnar fyra rekommendationer till , nämligen: Följ regelbundet upp och utvärdera i vilken utsträckning och hur medarbetare informerar brottsutsatta. Utvärdera om medarbetarna har rätt stöd. Anpassa och utveckla stödet till olika kategorier av medarbetares olika förutsättningar. Se över utbildningarna för operatörer på polisens kontaktcenter och för civilanställda receptionister så att de ger medarbetarna goda förutsättningar för att kunna utföra sina informationsuppgifter vid anmälan. Inför rutiner med tydlig ansvarsfördelning som säkerställer att brottsutsatta får den information som de behöver under hela ärendets gång. menar att regeringen ska se till att detta åtgärdas genom sin styrning av myndigheten, men regeringen meddelar att den inte kommer att vidta några åtgärder, annat än att i efterhand följa upp hur agerat. Detta är tyvärr symtomatiskt för hur regeringen agerar. I stället för att handla proaktivt väljer man att vara reaktiv. Det innebär att tid riskerar att gå till spillo, då det ju är nuvarande interna styrning som gett upphov till den icke tillfredsställande situation som finns . Regeringen måste ta ansvar för att brottsoffer får den information de har rätt att kräva. Skånberg (KD)