mot · H9024033 · 2021-10-05 00:00:00 — Projektet baseras på ett hembesöksprogram som med goda resultat använts i , där man bland annat sett att barnens tandhälsa förbättrats och att besöken till akuten minskat. föreslår att programmet utökas till att gälla nationellt i landets samtliga särskilt utsatta områden. Detta med utgångspunkten att graden av insatser bör matcha hur stora behov som en individ har. Det bör även undersökas om de utökade BVC-programmen kan förlängas för att övergå i en frivillig föräldrautbildning, med regelbundna träffar. Det kan till exempel handla om information gällande kost och fysisk aktivitet, förskole- och skolsystemet samt vilken hjälp som finns att tillgå i händelse av exempelvis psykisk ohälsa. En förlängning bör i så fall ta formen av ett pilotprojekt som noga utvärderas och allra helst jämförs med en kontrollgrupp för att undersöka huruvida det är verkningsfullt. Obligatorisk språkscreening på BVC Fler hembesök från BVC bör kompletteras med en utökad språkscreening vid den kontroll som görs när barnet är 2,5–. Vid besöket görs en uppföljning av barnets språkutveckling och talutveckling. Vanligtvis görs en remiss till en logoped om barnet har svårigheter med språket. Om barnet har ett annat modersmål kan språkscreeningen göras med tolk. rekommenderas BVC kontakta aktuell förskola för att diskutera barnets kommunikation och språk både på svenska och på barnets modersmål om man upptäcker brister. Dagens språkscreening bör däremot kompletteras med ett särskilt uppdrag att bedöma barnets språkliga nivå på det svenska språket jämfört med vad som förväntas av barn med svenska som modersmål. Vid brister bör BVC i samråd med vårdnadshavare kontakta berörd förskola för initierandet av särskild alternativt kontakta hemkommunen för vidare kontakt gällande att erbjuda språkförskola för barnet. För barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska tillräckligt bra när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet. Språkförskolan innebär att det blir obligatoriskt för barnen att gå på förskolan. Barnen möts av pedagoger med ett språkutvecklande arbetssätt och en målsättning för varje barns språkutveckling. Målgruppen är inte bara nyanlända barn utan även barn som är födda i . Den styrande faktorn är resultaten på den obligatoriska språkscreeningen vid 2,5 – ålder. Avgiftsfri förskola för barn till föräldrar med långvarigt bidragsberoende Förskolan är en mycket betydelsefull del av utbildningsväsendet. Den är särskilt viktig för de barn som av olika anledningar får en sämre start i livet, inte minst när det gäller vill därför att barn till föräldrar med långvarigt bidragsberoende ska få särskilt stöd genom 30 timmars avgiftsfri förskola från . Staten ska ersätta kommunerna för deras kostnader. Behovet av fysisk aktivitet Idrott erbjuder vägar för barn och ungdomar in i sociala sammanhang där de lär sig ta ansvar, anpassa sig till och samarbeta med andra samt lägga grunden för en god fysisk hälsa i vuxen ålder. Forskning pekar också på att fysisk aktivitet leder till att elever presterar bättre i alla ämnen. Därutöver kan idrott fungera som en brobyggare som främjar social inkludering. Barn till föräldrar som antingen har en lägre inkomst eller är födda i ett land utanför är överrepresenterade bland de barn som angett att de inte når rekommendationen om daglig fysisk aktivitet. Barn i socioekonomiskt utsatta miljöer deltar också i lägre utsträckning regelbundet i någon organiserad idrott eller aktivitet. ser vi överlag en sjunkande trend för barns och ungas deltagande i föreningsidrott. Nedgången är störst bland äldre ungdomar. Bättre kunskap behövs om vilka hinder som finns till organiserad idrott för barn och ungdomar i utsatta områden. En sådan kartläggning bör därför genomföras. viktigt är det att nå flickor i dessa områden, då färre flickor än pojkar deltar i Vidare bör det undersökas hur befintliga, framgångsrika projekt såsom Idrottslyftet kan anpassas och omprioriteras för att i högre grad riktas mot barn och unga i utsatta områden, samt säkerställa att medlen fördelas jämlikt till pojkars och flickors idrottsutövande. En bra skola för alla vill genomföra en rad genomgripande reformer för att stärka skolans fokus på kunskap. Sådana reformer är särskilt viktiga för elever från grupper med sämre förutsättningar att nå gymnasiebehörighet och därefter lyckas i gymnasiet, som elever med utländsk bakgrund och bosatta i utsatta områden. Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under . Snittet i (2018) för den obligatoriska delen av skolan är undervisningstid, medan svenska elever bara har . Vidare kan det konstateras att i slutbetygen hade högst andel F i ämnena svenska som andraspråk och matematik. Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola ska få mer undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat, och tidiga insatser har visat sig ge störst effekt. Som ett första steg ska skoldagarna utökas med per dag i lågstadiet. Främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet i lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Därmed bör tre av de fem nya undervisningstimmarna avsättas till svenska och matematik. Lovskola är ytterligare ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från årskurs sex för alla som riskerar att halka efter. Lovskolan ska vara obligatorisk för de elever som skolan bedömer är i behov av extra undervisning. Därutöver bör att en obligatorisk läxhjälp införas, i form av en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årskurs fyra till nio. Starkare och tydligare nationellt ansvar för skolor med låga kunskapsresultat och kvalitetsbrister Att få fler elever att gå ut med behörighet att studera vidare på gymnasiet är en av de viktigaste åtgärderna för att fler unga ska kunna frigöra sig från utanförskap. Därför är det allvarligt att skolor kan dras med låga kunskapsresultat och kvalitetsbrister år in och år ut utan att det får några reella konsekvenser. Det kan vi aldrig acceptera. vill därför införa en nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper, exempelvis skolor där inte ens hälften av grundskoleeleverna når gymnasiebehörighet. Nolltoleransen innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. Skolinspektionens granskning av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Det ska vara huvuduppdraget i regleringsbreven till Skolinspektionen. Granskningarna bör bli tydligare och följa en betygsskala. Om Skolinspektionen bedömer att skolan har kvalitetsbrister bör en åtgärdsplan upprättas. Efter åtgärdsplanen bör sedan ålägga dessa skolor ett obligatoriskt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Det kan till exempel handla om lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. Det bör inte vara möjligt för en skola att tacka nej till de insatser som erbjuds. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras, oavsett bakgrund men forskning visar att det främst är barn från resursstarka familjer som utnyttjar det fria skolvalet. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att utöva denna rättighet vill vi att ett aktivt och obligatoriskt skolval införs i samtliga av kommuner. vill också att kommuner ska erbjuda information om skolvalet på fler språk än svenska för att bättre kunna nå familjer där framför allt föräldrarna har bristande språkkunskaper. bör socialt utsatta familjer också få information om andra delar som rör barnens utbildning, exempelvis var de kan få hjälp med läxläsning. Vid behov ska eller annan lämplig myndighet bistå kommunerna vid utformningen av sådan information. Det kommunala huvudmannaskapet innebär att varje kommun har en egen modell för hur deras kösystem till skolan utformas. behövs ett mer enhetligt kösystem där samtliga skolor ingår. Kösystemet måste utformas transparent och rättssäkert för såväl skolhuvudmän som elever och ta hänsyn till familjer som exempelvis vill välja skola över kommungränserna. Mer svenska för elever som behöver det Nästan fyra av tio elever som läser svenska som andraspråk lämnar årskurs 9 utan godkänt betyg – som av eleverna som läser ordinarie svenska klarar godkänt. Målet måste vara att alla elever ska lämna med behörighet till gymnasiet. Därför föreslår att ”elevens val” avskaffas i sin nuvarande form och att timmarna fördelas över de ämnen där eleven har störst behov. Totalt omfattar timplan för ”elevens val”. Det är nästan lika många timmar som avsätts för ämnet teknik, och fler än antalet timmar som avsätts för hem- och konsumentkunskap. Grundtanken med ”elevens val” är god – det uppmuntrar till nyfikenhet och tar vara på lusten att lära. Men för att sådan fördjupning ska kunna ske är det avgörande att eleven har en ordentligt grund att stå på vad gäller svenska språket. Undervisning i modersmål kan schemaläggas både under och efter ordinarie skoldag och inom eller utom den garanterade undervisningstiden. Modersmålsundervisning kan till exempel ges som elevens val eller skolans val men ska inte ges som undervisning i andra ämnen. Det kan förekomma att modersmålsundervisning sker parallellt med andra ämnen. Hur undervisningen i modersmål schemaläggs styrs av hur rektor och huvudmannen väljer att organisera undervisningen. menar att modersmålsundervisning aldrig ska ske på bekostnad av undervisning i andra ämnen, i synnerhet inte svenska. Modersmålsundervisningen ska inte prioriteras på bekostnad av undervisningen i exempelvis svenska eller matematik. Den bör därför ske utöver ordinarie lektionstid. Många barn tillbringar en stor del av sin fritid på fritidshem. driver förslag om att det ska vara obligatoriskt för skolor att erbjuda läxhjälp till alla elever i årskurs 4–9. Det är viktigt inte minst för att elever som kommer från studieovana hem, och vars föräldrar kanske inte kan erbjuda hjälp med läxläsning, får tillräckligt med stöd. behövs också tidiga insatser. Därför föreslår ett läxfritids för elever i utsatta områden i årskurs 1–3. Detta ska erbjudas inom ramen för ordinarie fritidshem. Fokus ska ligga på läxläsning. Det innebär konkret att minst hälften av tiden i fritidshemmet ska ägnas åt just läxor, i lugn och ro och under uppsikt av fritidspedagoger. För ett fungerande läxfritids krävs samverkan mellan skola och fritids, vilken i många kommuner redan finns. Till exempel bör fritidshemmen ha tillgång till information om hur undervisningen planeras samt vilka läxor eller större uppgifter som eleverna ska ta itu med. På de flesta fritidshem finns medarbetare med pedagogisk högskoleexamen. Dessa medarbetares särskilda kompetens bör kunna nyttjas ännu bättre inom ramen för läxfritids. Eftersom läxfritids riktar sig till elever i utsatta områden är det viktigt att tröskeln för verksamheten är låg. Att föräldrarna lever på bidrag ska inte vara ett skäl till att en elev inte får möjlighet att gå på läxfritids – i många fall är det dessa barn som behöver stöd allra mest. vet vi att färre barn är inskrivna på fritids i områden med lägre inkomst. Därför bör läxfritids vara avgiftsfritt och erbjudas även för barn vars föräldrar till exempel är arbetslösa eller bidragsberoende. Ytterligare ett sätt att sänka tröskeln till läxfritids är att erbjuda en måltid till eleverna. För en del barn är skollunchen dagens enda lagade mål mat. Ytterligare en måltid skulle kunna locka fler barn till läxfritids. I slutändan är det dock upp till huvudman och rektor att avgöra vad de tror är det bästa sättet att få eleverna att delta i läxfritids. Karriärtjänster på utsatta skolor och förskolor vill fortsätta att bygga ut de karriärtjänster som den borgerliga regeringen införde. Duktiga och engagerade lärare och förskollärare är en förutsättning för en fungerande skola och förskola. Därför ska skickliga lärare också ha bra betalt, kunna göra karriär och utvecklas i yrket. Statistik från visar dessutom att bästa lärare i lägre grad än i jämförbara länder finns på de skolor som har de största utmaningarna. Därför behöver satsningen på karriärtjänster på särskilt utsatta skolor utökas. Fler av de skickligaste lärarna behöver söka sig till de skolor som har störst utmaningar. Skolkarriären börjar i förskolan. Förskolan är för många barn i utsatta områden det första mötet med det svenska samhället och det svenska språket. Därför är det särskilt viktigt att de som arbetar på förskolorna är skickliga. vill därför att förskollärare ska inkluderas i Karriärstegsreformen för lärare. Bristen på förskollärare är stor och på många förskolor är det i stället barnskötare eller annan personal som arbetar. Det är särskilt svårt att rekrytera personal till förskolor i utsatta områden och där är det inte ovanligt att personalen själva inte har svenska som modersmål och därför själva talar en bristfällig svenska. Vid förskolor som har en stor andel barn med utländsk bakgrund jobbar färre legitimerade förskollärare och färre utbildade barnskötare. vill även att ett kompetenslyft för förskolepersonal genomförs. Det innebär att en särskilt avsatt tid för kompetensutveckling inom språkutvecklande arbetssätt. Kompetensutvecklingen bör finnas tillgänglig på olika nivåer för att kunna anpassas till olika personalgrupper. På skolor med särskilt stora utmaningar är ett bra ledarskap en förutsättning för att kunna utveckla, leda och samordna arbetet för att alla elever ska nå målen i skolan. har det blivit allt svårare att rekrytera och behålla rektorer. För att främja rekryteringen av skickliga rektorer till skolor med särskilt stora utmaningar vill göra en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på särskilt utsatta skolor. Även rektorer i förskolan bör inkluderas i satsningen. Knyt övningsskolor i utsatta områden till lärarutbildningen Den verksamhetsförlagda utbildningen är lärarstudenternas första möte med eleverna i klassrummet. För många lärarstudenter är VFU-perioden en värdefull tid som visar såväl läraryrkets möjligheter som utmaningar. pågår en försöksverksamhet med särskilt utsedda övningsskolor som knyts till VFU-perioden, i syfte att höja kvaliteten på den. En utvärdering som genomförts av visade på flera positiva effekter av försöket. menar att skolor i särskilt utsatta områden bör prioriteras som övningsskolor. Detta för att blivande lärare ska få insikt i hur det är att arbeta på en sådan skola. skulle det kunna bidra till att höja kvaliteten i undervisning och underlätta skolornas rekrytering. Särskilda insatser för nyanlända elever –2016 kom 80 000 barn till . Nära hälften av dem var ensamkommande barn och unga . Ökningen av antalet nyanlända elever innebar stora utmaningar i arbetet med att ge alla elever en utbildning av hög kvalitet. Med erfarenheter från bör utbildningssystemet ses över för att kunna ge nyanlända elever en god start i utbildningssystemet, oavsett i vilken ålder de kommit till . Skolan måste också vara tydlig om vilka värderingar som ska råda inom utbildningsväsendet såväl som samhället i stort. De flesta nyanlända elever börjar i en förberedelseklass innan de går vidare till en ordinarie klass. Lagstiftningen begränsar en elevs tid i förberedelseklassen till maximalt . Flexibla skolor där eleverna efter sina egna förutsättningar stegvis kan gå över till vanlig undervisning är bra. Målsättningen ska vara att eleverna kommer in i den ordinarie undervisningen. Men bara om man har rätt förutsättningar. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektorn bör därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. För nyanlända elever bör det också övervägas en försöksverksamhet som kombinerar lovskola med sommarkollo. Detta för att fler nyanlända elever ska få en god start och ha en meningsfull sysselsättning när skolorna är stängda. Dessa insatser bör också ses i ljuset av förslag om förlängd skolplikt. Elever som inte uppnår gymnasiebehörighet efter årskurs nio ska kunna fortsätta inom för att nå gymnasiebehörighet , men elever ska också ha möjlighet att istället välja att gå vidare till yrkesskola som har en tydligare yrkesinriktning. Den misslyckade integrationen har bidragit till otrygghet och kriminalitet. En kartläggning från Brå konstaterar att ”faktorer som leder till bristande integration bostadssegregering, låg utbildningsnivå och brist på sysselsättning i form av arbete eller utbildning – även bidrar till högre brottslighet bland personer med utländsk bakgrund.” Detta faktum understryker vikten av att staten tar ett stort ansvar för att integrationspolitiken fungerar väl och att den som är ny i kan bygga en framtid här: genom att ställa krav och ge möjligheter. kan den enskilde aldrig skylla kriminella handlingar på en misslyckad integrationspolitik. Framför allt i utsatta och särskilt utsatta områden, samt riskområden, är otryggheten och kriminaliteten utbredd. Det grova gängvåld som utvecklats är sannolikt den allvarligaste konsekvensen av en misslyckad integration. Kriminella nätverk och gatugäng, undantaget Mc-gängen, består till största del av personer med utländsk bakgrund: kartläggningar visar att minst sju av tio är utrikes födda eller har två föräldrar som är utrikes födda. –2020 har det skett över 300 skjutningar – nästan en skjutning . Ytterligare en allvarlig utveckling är att brottsligheten kryper lägre ner i åldrarna. Gängen har satt i system att rekrytera yngre barn eftersom deras övertramp inte möts av tydliga konsekvenser från samhällets sida. Studier och arbete är den enskilt viktigaste brottsförebyggande åtgärden. Lika viktigt att betona i denna fråga är föräldraansvaret: att föräldrar gör allt de kan för att deras barn ska växa upp till skötsamma individer som har goda förutsättningar att förverkliga sina egna drömmar och bidra till det gemensamma. För barn och unga som ändå är på väg mot brottets bana behövs tidiga och snabba insatser, där polisen samarbetar med och skolan. Men mot den allvarliga brottslighet som pågår här och – skjutningar och annat gängvåld – måste statens svar likväl vara starkt och otvetydigt. Gängen har utvecklats till att bli som inhemska terrorister. Därför måste de mötas med den fulla kraften i vår demokrati. För detta behövs en ny och tuffare kriminalpolitik. Våra förslag för detta presenteras i partimotion Så får vi ordning på – Brottsbekämpning. i (M)