mot · H9024173 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett ihållande och evidensbaserat förebyggande arbete inom ANDTS-området är därtill viktigt ur ett folkhälsoperspektiv. Detta då det inte minst finns starka koppling kring bruk av alkohol och tobak och flera olika sjukdomar. Sjukdomar som medför ett stort mänskligt lidande men också stora samhällsekonomiska kostnader. har därför föreslagit att det bör införas ett nationellt för ANDTS-prevention. Det är glädjande att en majoritet i ställde sig bakom förslaget och vi kommer noga följa regeringens arbete med att tillgodose det aktuella tillkännagivandet. samlade politik inom området återfinns i kommitteémotion ”Alkohol, narkotika, doping och tobak eller spelmissbruk”. Psykisk ohälsa är en stor riskfaktor för folkhälsan. påverkar flera av de riskfaktorer som nämnts ovan den psykiska hälsan. Ett starkt folkhälsoarbete inom området är viktigt. politik för att främja psykisk hälsa och suicidpreventiva förslag presenteras mer utförligt i kommittémotionen ”Psykisk hälsa”. Vi välkomnar också regeringens initiativ för att skapa en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. Suicidprevention: Vi anser att frågor som rör psykisk ohälsa och suicidprevention är helt centrala i arbetet med att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi. Det ska inom strategin finnas ett stort fokus på förebyggande åtgärder i syfte att förbättra den psykiska hälsan hos befolkningen och förhindra suicid. Hela vårdkedjan, från elevhälsan till primärvården och den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin bör ses över. Psykisk hälsa och pandemin: Pandemin har påverkat den fysiska hälsan men också den psykiska hälsan. följer löpande utvecklingen och sammantaget sågs ganska små förändringar av människors psykiska hälsa – både i och globalt – . I uppgav något fler lätta psykiska besvär jämfört med våren och något färre skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra. Grupper i befolkningen som redan före pandemin hade sämre förutsättningar för god hälsa verkar ha drabbats hårdare av restriktionerna under pandemin. Det kan gälla t.ex. personer med funktionsnedsättningar, migranter eller personer med få sociala kontakter. Även förutsättningarna för hälsa har förändrats under pandemin, vilket kan få konsekvenser på och leda till ökade ojämlikheter i hälsa. Eftersom många folkhälsoinsatser tvingats pausa under pandemin är det av största vikt att det offentliga så snart det är möjligt återupptar det breda folkhälsoarbetet och särskilt följer utvecklingen av psykisk hälsa för alla åldersgrupper. Ofrivillig ensamhet: måste sluta se ofrivillig ensamhet som ett individuellt problem och börja betrakta det som det samhällsproblem det är, inte minst bland äldre. Hälsofrämjande strategier för äldre har en avgörande betydelse för att upprätthålla och öka funktionsförmågan, bibehålla eller förbättra egenvården samt stimulera ett socialt nätverk. Genom att erbjuda hälsofrämjande insatser för äldre kan vi bidra till ett längre, mer självständigt liv med god livskvalitet. Även socialt nätverk och aktiviteter, exempelvis lärande aktiviteter och deltagande i kulturella evenemang, är en förutsättning för ett hälsosamt åldrande. politik för att främja psykisk hälsa hos äldre beskrivs närmare i partimotionen ”En äldrepolitik att lita på”. Psykisk hälsa bland hbtq-personer: I [8] ”Psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap” beskrivs att hbtq-personer i större utsträckning riskerar att utsättas för olika stressfaktorer som till exempel diskriminering och negativt bemötande. Man ser en betydligt högre förekomst av psykisk ohälsa och användning av psykofarmaka bland hbtq-personer, och detta tolkar man som ett tecken på stressrelaterad ohälsa i gruppen. Det är därför viktigt att hbtq-frågorna beaktas både inom folkhälsoarbetet och inom hälso- och sjukvården. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att uppdra åt lämplig myndighet att föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. välkomnar detta och avser att följa frågan noga. En nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Under ledning införde alliansregeringen en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Strategin syftade till att utveckla vården för personer med kroniska sjukdomar och därmed skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar, effektiv och jämlik hälso- och sjukvård i . Strategin togs fram i samverkan med representanter för patienter och professioner inom hälso- och sjukvården, landsting (nuvarande regioner) och myndigheter. Satsningen pågick –2017. En god sjukvård för personer med kroniska sjukdomar är viktig för patientens välbefinnande och inom strategin lyftes följande tre förbättringsområden fram som extra viktiga: 1) Patientcentrerad vård, 2) Kunskapsbaserad vård, 3) Prevention och tidig uppmärksamhet. Inom respektive förbättringsområde ville regeringen se en utveckling som innebar att personer med kroniska sjukdomar skulle bli mer delaktiga i vård och prevention. Vidare önskades en utveckling av att hälso- och sjukvården i högre grad skulle arbeta med kunskapsbaserad prevention och tidig upptäckt av kroniska sjukdomar. utvärdering av strategin påvisade flera positiva trender när det gäller förutsättningarna för en hälsoinriktad, kunskapsbaserad och patientcentrerad hälso- och sjukvård för personer med kroniska sjukdomar[9]. Uppgifter från hälsodataregister och kvalitetsregister visade en utveckling med fortsatt minskad dödlighet och ökad medellivslängd bland personer med kroniska sjukdomar. Utvärderingen identifierade dock fortsatta och betydande utmaningar. Det handlade exempelvis om bristande implementering av nationella riktlinjer för prevention och behandling av ohälsosamma levnadsvanor, bristande strukturella förutsättningar för ett förebyggande arbete med tydliga uppdrag samt avsaknad av tid och resurser till kompetensutveckling. En god patientcentrerad vård av personer med kroniska sjukdomar är värdefull för den enskilde och förbättrar livskvalitet. Detta är också positivt för samhällsekonomin eftersom vården av personer med kroniska sjukdomar står för en stor del av sjukvårdskostnaderna. Dessa personer är också i högre grad långtidssjukskrivna och står utanför arbetsmarknaden. Det är därför av stor strategisk betydelse att vården kring kroniska sjukdomar utvecklas och förbättras. Det har gått strategin avslutades och dess effekter utvärderades. anser därför att det är angeläget att lämplig myndighet utvärderar om det finns behov av att inrätta en ny nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Om utvärderingen visar att det finns ett behov bör en sådan strategi tillsättas. Grunden för en god tandhälsa läggs tidigt under barndomen. Bland barn i socioekonomiskt utsatta områden, barn i ekonomiskt utsatta familjer, barn till ensamstående föräldrar, barn med utlandsfödda föräldrar och barn till låginkomsttagare är tandhälsan mycket sämre jämfört med andra grupper. Skillnader mellan barn från olika socioekonomiska grupper tenderar också att finnas kvar och påverka individers tandhälsotillstånd genom hela livet. anser därför att det är angeläget att uppdra åt lämplig myndighet att utreda vilka förebyggande insatser som ger god effekt på tandhälsan för barn och då särskilt för barn som lever i socioekonomisk utsatthet. Antibiotikaresistens är en global och avgörande framtidsfråga. Ett prioriterat arbetet mot antibiotikaresistens är därför viktigt och det behöver fortsätta att bedrivas nationellt, inom EU och internationellt. ser positivt på det arbete som genomförs av svenska aktörer på området, bl.a. inom och inom ramen för Strama. Även engagemang i det internationella arbetet mot antibiotikaresistens är positivt. följer arbetet noga. I folkhälsoarbetet har vaccinationer en avgörande betydelse. Genom att erbjuda vaccin till särskilda grupper kan svåra sjukdomar undvikas och vårdkostnader minskas. har en god och lång tradition av att erbjuda vaccin till befolkningen och vi har en hög tilltro till det särskilda vaccinationsprogrammet för barn liksom vaccination av riskgrupper mot säsongsinfluensa. I det särskilda vaccinationsprogrammet för barn har vi en hög täckningsgrad, av barnen i vaccineras. Detta befolkningsskydd utgör ett viktigt skydd också för utsatta grupper som exempelvis de barn som av medicinska skäl inte kan vaccineras. Det är glädjande att en enig riksdag , efter förslag från och , fattat beslut om att regeringen ska genomföra en systematisk, långsiktig och nationell satsning totalt eliminera livmoderhalscancer i . Genom erbjudande av HPV-vaccination och HPV-screening kan detta bli verklighet av . Kostnaden för satsningen är . gör denna prioritering inom utgiftsområde 9. Det är anmärkningsvärt och beklagligt att regeringen inte gör motsvarande resurstilldelning. Regeringens hållning riskerar att förhindra möjligheten att utrota livmoderhalscancer i . välkomnar att regeringen har förverkligat vårt förslag om kostnadsfritt pneumokockvaccin till äldre personer. Var i landet du bor ska inte vara avgörande för att en person som tillhör riskgrupp ska ha möjlighet att genom vaccin skydda sig mot potentiellt svår sjukdom. Modersmjölkersättning till kvinnor som lever med hiv och föder barn Kvinnor som lever med hiv och föder barn i är utifrån en medicinsk bedömning förbjudna enligt Smittskyddslagen att amma sina barn. Det är en rimlig reglering ur en försiktighetssynpunkt då det finns en osäkerhet kring hur viruset överförs via bröstmjölken. Ett barn har självklart rätt att få den näring som barnet behöver för att utvecklas och må bra. För att kompensera för extra kostnader vid behov av specialkost efter medicinsk bedömning finns det möjlighet att få merkostnadsersättning vid exempelvis olika allergier. kan exempelvis barn få ett begränsat bassortiment av glutenfria och mjölkfria specialprodukter på apotek genom en så kallad livsmedelsanvisning. När det gäller kvinnor som lever med hiv, och som utifrån en reglering i Smittskyddslagen som baseras på en medicinsk bedömning, inte får amma sina barn saknas det dock motsvarade möjlighet för merkostnadsersättning för modersmjölkersättning. Enligt en enkätundersökning gjord av HIV genom RFSL, är det bara region som erbjuder kostnadsfri modersmjölkersättning till dessa kvinnor. För att likvärdiga villkor ska erbjudas för kompensation för merkostnader vid specialkost som är nödvändig för barn utifrån en medicinsk bedömning, anser att möjligheten att ge merkostnadsersättning för modersmjölkersättning till kvinnor som lever med hiv och föder barn bör ses över. Då förbudet för amning för kvinnor som lever med hiv är reglerat i Smittskyddslagen vore en merkostnadsersättning för modersmjölkersättning till dessa kvinnor också i linje med övrig reglering om ersättning utifrån tvingande åtgärder utifrån nämnda lag. Kosttillskott är vitaminer och mineraler i koncentrerad form som är tänkta att komplettera vanlig mat. De marknadsförs överlag som hälsoprodukter men för vissa ämnen i dessa produkter är det liten marginal mellan dagsbehovet och skadlig mängd, exempelvis vitamin A, jod och selen. Kosttillskott definieras som livsmedel och enligt dagens praxis är det upp till varje enskild kommun – inte – att utöva tillsyn och besluta om eventuellt saluförbud mot kosttillskott. Det kan betyda att alla kommuner måsta fatta samma beslut innan en produkt helt kan stoppas. Det är en orimlig hållning som innebär att illegala produkter kan finnas tillgängliga i grannkommunen. Om istället skulle ha en nationell befogenhet att fatta beslut om saluförbud mot hälsovådliga kosttillskott, när det rör sig om produkter som är nationellt tillgängliga, skulle tillgången till produkterna kunna minskas mycket mer effektivt. Likaså borde tillverkare och distributörer i precis som i många andra EU-länder, ha en skyldighet att anmäla sina produkter till innan de når marknaden. Det skulle med enkla medel ge berörda myndigheter nödvändig överblick över förekomsten av potentiellt hälsovådliga substanser i kosttillskott, så att relevanta åtgärder kan sättas in. Att dopningsklassade substanser förekommer i kosttillskott är bara ett exempel på olika typer av läkemedelsliknande och potentiellt hälsovådliga ämnen som kan ingå i kosttillskott. En kontrollrapport från var nedslående: 21 av de 85 granskade tillskotten var att betrakta som läkemedel och borde aldrig marknadsförts och sålts som kosttillskott[10]. anser att läkemedelslagens möjlighet att läkemedelsklassificera fler läkemedelsnära substanser som ofta förekommer i kosttillskott borde nyttjas bättre. Vi anser också att det behövs ett mer aktivt arbete mot återkommande och uppenbara fall av vilseledande marknadsföring med anknytning till kosttillskott. Sammantaget skulle en förstärkt nationell kontroll och reglering av kosttillskott skydda konsumenterna bättre mot hälsofarliga produkter. Hälsoundersökning för asylsökande och nyanlända En god hälsa är av stor vikt för alla människor, inte minst för asylsökande och nyanlända som redan utgör en utsatt grupp. En god hälsa är även en viktig faktor för den enskildes möjlighet att integrera sig i . Det är därför av största vikt att insatser för en god hälsa börjar tidigt i asyl- och etableringsprocessen. välkomnar att regeringen inom området psykisk hälsa prioriterar arbetet med att motverka psykisk ohälsa, samt att stärka psykiatrisk traumavård och suicidprevention för både barn och vuxna inom gruppen asylsökande och nyanlända. Vi anser också att det är angeläget med stärkta insatser kopplat till den fysiska hälsan. En kartläggning av vaccinationsläget hos asylsökande visade på ett betydande behov[11]. Exempelvis ingår inte vaccination mot röda hund i alla länders vaccinationsprogram, och i många länder har denna vaccination införts mycket senare än i . Även vissa infektionssjukdomar såsom tuberkulos, hiv och hepatit B är vanligare bland utlandsfödda personer. Många har även sämre tandhälsa, men statistiken visar en förbättring hos personer som bott i [12]. Enligt ska alla asylsökande erbjudas en hälsoundersökning av regionerna. Syftet är att uppmärksamma eventuell ohälsa och behov av smittskyddsåtgärder, samt att informera om möjligheten att få del av hälso- och sjukvård och tandvård. Även i kommunernas uppdrag att erbjuda samhällsorientering på modersmålet till alla som har fått uppehållstillstånd, är en viktig insats att sprida information om det svenska hälso- och sjukvårdssystemet. Trots det var det enligt SKR och av de asylsökande som genomgick en hälsoundersökning . Enligt gör utrikes födda personer generellt sett färre besök i öppenvården i landet jämfört med den övriga befolkningen. En bidragande orsak tros vara att nyanlända har svårigheter att navigera i det svenska sjukvårdssystemet[13]. Hälsoundersökningen som erbjuds alla asylsökande är frivillig och innehåller tre delar. Dels ingår ett individuellt samtal som syftar till att ge en bild av personens bakgrund, eventuella fysiska och psykiska besvär samt vaccinationshistorik, men även att informera om svensk hälso- och sjukvård. Dels ingår en generell provtagning för alla och individuellt utformad provtagning beroende på vad som framkommer under samtalet. Det finns också möjlighet till en kroppsundersökning om något under samtalet eller provtagningen talar för det. För att öka andelen som genomgår en hälsoundersökning föreslår att själva hälsosamtalet i hälsoundersökningen blir obligatoriskt. Genom det får den asylsökande information om svensk hälso- och sjukvård, tandvård samt bättre kunskap för sitt beslut om att gå vidare med provtagning och eventuell kroppsundersökning eller inte. På så vis menar vi att andelen som genomgår en hälsoundersökning kan ökas och det förebyggande arbetet förbättras. Hälsosamtalen bör kvalitetssäkras så att vårdresurserna används effektivt och att de asylsökande får en jämlik vård. Det bör införas en gemensam standard för vad som ska ingå i hälsosamtalen. ser det civila samhället som en stor resurs i det förebyggande folkhälsoarbetet. Det ideella engagemanget erbjuder en meningsfull sysselsättning och gemenskap som motverkar ofrivillig ensamhet. Idrottsrörelsen är en god källa för uppmuntran till fysisk aktivitet för gammal som ung. Det civila samhället inom ANDTS-området fyller en viktig uppgift genom att stödja personer som själva har missbruksproblematik eller lider av beroendesjukdom genom exempelvis vård och behandling men också genom att vara till stöd för anhöriga och genom att erbjuda alkohol- och drogfria mötesplatser. Under coronapandemin har värdet av det civila samhällets rolls synliggjorts extra tydligt när samhället har tvingats vidta åtgärder för att minska smittspridningen som har inneburit en ökad isolering, ensamhet och risk för utsatthet innanför hemmets dörrar. Det civila samhället har under denna svåra tid varit ett stort stöd för personer i riskgrupp som exempelvis behöver hjälp med att handla matvaror, hämta ut recept på eller har behov av att höra en vänlig röst i telefonen för att bryta känslan av ensamhet. kan inte nog betona hur viktigt det är att se det civila samhället som en bärande aktör inom folkhälsoarbetet att därför värna och stödja utvecklingen av den samhällsinsats som det civila samhället utför för att stödja människor i olika situationer. avsätter resurser utöver regeringens satsning inom utgiftsområde 17 och utgiftsområde 9 för att stödja det civila samhällets viktiga arbete. Acko Ankarberg (KD) [1] Rapport 2018:6, Bäddat för utveckling – Ett kunskapsunderlag om förutsättningar för utvecklingsprojekt i vården och omsorgen. [2] , Mat och fysisk aktivitet, uppdaterat 21/6-2021. [3] Främjande av ökad fysisk aktivitet, dir. 2020:40. [6] Värt mer – Samhällsvinsterna av parasport, Parasport 2021 [7] 1 , 2018: Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor [8] 2016, Psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap. [9] (2018-3-25), Insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar – Stöd till genomförandet av regeringens strategi för kroniska sjukdomar – slutrapport. [10] ”Livsmedelskontroll av kosttillskott i hälsokostbutiker samt hos Matmäklare” utförd av . [11] . [12] . [13] Hälsa hos personer som är utrikes födda – skillnader i hälsa utifrån födelseland, , 2019.