mot · H9024164 · 2021-10-05 00:00:00 — Enkelt uttryckt är bankernas bedömningssystem vid utlåning anpassat för ekonomiska vinstkalkyler i aktiebolag, inte för ideella organisationer vars verksamhet baseras mer på värderingar och återinvesteringar i verksamheten. Av Famnas medlemsorganisationer uppger av medlemmarna att kapitalbrist är det största tillväxthindret. Motsvarande siffra i Småföretagsbarometern är . Det är tydligt att varken det traditionella banksystemet eller t.ex. har kunnat möta de behov som många idéburna non-profit-företag möter, detta trots att dessa organisationer eller sociala företag ofta har en både långsiktig och bärkraftig verksamhet. Detta måste vi råda bot på och en möjlighet är en statlig investeringsfond, på liknande sätt som har skett i genom Capital. Tanken är att medel från fonden ska kunna användas för s.k. sociala investeringar. Det kan bl.a. handla om lån med något lägre traditionella avkastningskrav. En klumpsumma skulle kunna avsättas och då som ett engångsvis anslag i statsbudgeten eller inom ram. Frågan bör övervägas vidare. Trossamfundens viktiga roll i samhället ges ett offentligt stöd till trossamfunden. De är en viktig del av det civila samhället. Trossamfunden utgör ett unikt bidrag i integrationsprocessen och gör ofta stora samhällsinsatser t.ex. genom stöd till utsatta grupper och barn- och ungdomsverksamhet. De fyller också en viktig funktion genom sitt arbete med andlig vård inom sjukvården, där många trossamfund finns närvarande för människor i svåra stunder. är ett land där religionen spelar en viktig roll för många, inte minst många nya svenskar. Här har trossamfunden en viktig roll att spela genom att i sin verksamhet bidra till större förståelse, för kunskap om och respekt för olika trosinriktningar i vårt land. Därför är det viktigt att staten stöder deras arbete. I motionen för utgiftsområde 17 redovisas de extra medel som vill rikta till trossamfunden. gav vi ett extra stöd till trossamfunden under pandemin och ett stöd som kunde användas till att förstärka skyddet av religiösa byggnader som till exempel synagogor. välkomnar vi att regeringen nu satsar 19 miljoner på säkerhetshöjande åtgärder för trossamfund, inom utgiftsområde 1. Utöver detta vill vi tillföra ett extra stöd till trossamfunden om dels 2022, som en omfördelning från regeringens kultursatsning , och dels som en stöttning efter pandemin. Det kan till exempel handla om att skapa mötesplatser för ensamma, generationsmöten och återstart av språkkaféer. Det är upp till trossamfunden att besluta om var pengarna ska gå till. De statsbidrag som går till det civila samhället får under inga omständigheter gå till organisationer som är våldsbejakande eller antidemokratiska. Ett demokratikriterium måste införas. vill också förbjuda utländska stater att finansiera exempelvis moskéer. Det civila samhället ska stödjas men det är viktigt att säkra att statliga bidrag inte hamnar i orätta händer. Idrottsrörelsens och friluftsorganisationernas betydelse En viktig del av det civila samhället är idrottsrörelsen. Att få motionera själv eller tillsammans med andra medverkar till livskvalitet. Hälsan förbättras genom regelbunden motion. Den sociala gemenskap som finns i att gemensamt idrotta är också viktig. Friluftsorganisationerna spelar en särskild roll genom att medverka till motion och aktiviteter utomhus och värnandet av vår natur. Att få vistas ute i naturen ger många positiva upplevelser på en gång – upplevelser som också medverkar till stärkt livskvalitet. I idrottsrörelsen finns fler än 600 000 ideella ledare som regelbundet medverkar till att barn, unga och vuxna, med eller utan funktionsnedsättning, får chans till idrotts-verksamhet på alla nivåer och i hela landet. Det är en fantastisk insats som bidrar till ett starkt civilt samhälle och samhällsgemenskap. Inom friluftsorganisationerna finns på liknande sätt ledare och funktionärer som bidrar till aktiviteter och upplevelser i vår natur. Sammantaget utgör idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna viktiga delar i vårt samhälle och de bidrar till samhällsnytta. Vi instämmer i att reklamskatten för idrottsföreningar ska avskaffas, något drivit . Vi välkomnar regeringens satsning på idrott för uppstart och ökat deltagande i idrott för främst barn och unga samt personer med funktionsnedsättning i anslag 13:1, stöd till idrotten. Vi avsätter också medel för att fler ska få möjligheter till fysisk aktivitet, då gör en satsning om till stöd för föreningar inom det civila samhället som verkar för ökad gemenskap och fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning. Det är en viktig satsning inte minst av pandemins konsekvenser med ensamhet och stillasittande. Vi avsätter medel för en utbildningssatsning så att barn och vuxna i miljöer där barn befinner sig ska kunna lära sig mer om integritetsfrågor och vad man kan göra för att förhindra övergrepp. Mer om detta skriver vi i vår motion för utgiftsområde 16 om skolan. civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga Samhällsutvecklingen har gjort det allt svårare att skilja mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet. har såväl domstolsbeslut som myndighetsdirektiv bidragit till denna otydliga gränsdragning. har likställt föreningsliv med företagande, om en förening bedriver någon form av ekonomisk verksamhet. Har man någon hantering av pengar så jämställs detta med företag. Ett annat exempel är när jämställer ideella föreningar med livsmedelsföretag, om den ideella föreningen på något sätt hanterar livsmedel i sin verksamhet. Detta kan drabba en fotbollsklubb som säljer korv med bröd i matchpausen. Detta är en utveckling som inte är önskvärd. En utredare bör därför se över gråzonerna för att därefter presentera förslag som på ett tydligt sätt värnar civilsamhällets ställning. Utöka möjligheten till reducerade arbetsgivaravgifter för föreningar är ersättningar till idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer i idrottsföreningar skattemässigt gynnade genom att föreningen inte behöver betala arbetsgivaravgifter om ersättningen till dessa understiger ett halvt prisbasbelopp. verkar för att denna skattelättnad även ska gälla aktiva inom föreningar utanför idrotten. God tillgång till service På små orter behövs även betalningslösningar som innefattar tillgång till kontanter. Insättnings- och uttagsmöjligheter av kontanter är viktiga för privatpersoner, föreningar och företag. Efter att regeringen utifrån sänkta ambitioner reducerade anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster på utgiftsområde 22 med 2020, har regeringen nu glädjande höjt anslaget med tre miljoner. har till följd av de tidigare nedskärningarna tvingats konstatera att infrastrukturen för kontanter är sårbar. söker istället upprätthålla ambitionen om en bibehållen infrastruktur för kontanter. Det är en viktig fråga för det civila samhället. Kommuner och landsting brottas med ett växande utanförskap, integrations-utmaningar och ett alltmer utmanande tryck på välfärden. finns det externa aktörer som vill vara med och bidra med kapital till sociala investeringar och effektiva lösningar på samhällsproblem. En variant av detta är sociala utfallskontrakt, en lösning som prövats framgångsrikt i främst och . I sociala utfallsinvesteringar investerar en extern finansiär pengar i ett offentligt socialt projekt för att uppnå definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. En socialt utfallsinvesteringar börjar med att en offentlig part (kommun och region) identifierar ett problem i samhället som de vill lösa genom att investera inom det området. Förhoppningen är att detta ska leda till framtida kostnadsbesparingar för den offentliga parten. Steg två är att hitta extern finansiering för projektet, vilket görs genom att locka kapital från privata aktörer. Således står inte skattebetalarna för investeringen. Steg tre är sedan att formulera målen och vilka utfall som förväntas för att projektet ska anses som lyckat. Utifrån forskning och beprövad metodik tas ett åtgärdsprogram fram för att möta det identifierade problemet. I det sista steget sker en utvärdering för att klargöra om projektet skapat sociala förbättringar och, i så fall, ekonomiska besparingar för den offentliga parten. Om utvärderingen kan påvisa att kostnader till området minskat, återbetalas delar eller hela beloppet till finansiären. Uppstår långsiktiga vinster kommer också finansiären att få avkastning i likhet med de besparingar projektet inbringat till den offentliga parten. utfallsinvesteringar har exempelvis syftat till att minska risken för att barn och ungdomar ska hamna hos eller i fängelse. Även folkhälsoförbättrande projekt för att minska problem med astma har genomförts. Acko Ankarberg (KD) [1] i – kartläggning och dialog om definition, , .