mot · H9024211 · 2021-10-05 00:00:00 — Bistånd för klimat och rättvisa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta med hög ambition i biståndet och att nivån är minst en procent av BNI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka internationella engagemang gällande fred och förebyggande av konflikter, och som en del i detta skärpa regler för kontroll av vapenexport i och i EU, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökat klimatstöd till fattigare länder, t.ex. genom en internationell skatt på finansiella transaktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimaträttvisa och att de länder som har orsakat klimatförändringarna av höga utsläpp tar ekonomiskt ansvar för att ersätta de förluster och skador som drabbar mindre utvecklade länder och för att finansiera de åtgärder som krävs för att fattiga länder ska kunna minska sina utsläpp, binda mer kol och anpassa samhället till ett förändrat klimat, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den internationella humanitära hjälpen till människor i nöd utökas och för att stärka kapaciteten att ge snabba insatser i krisläge och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta driva på i det internationella samarbetet för att vaccin ska finnas och vara tillgängligt för alla, och att rika länder ska öka sitt bidrag till Covax, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka stödet till fattiga länder där effekterna av covid-19 har drabbat samhället och utsatta människor hårdast, för att motverka effekterna av pandemin, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bedriva en samstämmig politik som främjar kvinnors, hbtqi-personers, barns, minoriteters och urfolks rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta driva en feministisk utrikespolitik som sätter fokus på kvinnors rättigheter, politiskt deltagande, ekonomisk egenmakt, inflytande i fredsarbete, frihet från våld samt rätten till reproduktiv hälsa, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja och skydda MR-försvarare, aktivister, kulturarbetare och journalister samt klimat- och kvinnorättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det humanitära biståndet till i första hand bör fokusera på människors, särskilt kvinnors och barns, rätt och möjlighet till utbildning, arbete och demokratiskt deltagande i samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydd av civilsamhället och hållbar utveckling baserad på det lokala och civila samhällets grundläggande behov sätts i fokus för ett utvidgat bistånd till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsättningsvis bör föra en aktiv urfolkspolitik inom det internationella området och ta ansvar för urfolks rättigheter till självbestämmande, mark och land, däribland bevarandet av traditionell kunskap och biologisk mångfald, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att biståndet utgår från lokala behov, skapar arbeten på plats samt är miljö- och klimatmässigt hållbart, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bistånd inom jordbrukssektorn ska ha särskilt fokus på småskaliga jordbruk, kvinnliga jordbrukare och klimat- och miljöanpassning av jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för alla människors rätt till hälsosam och kulturellt lämplig mat producerad med ekologiskt hållbara metoder och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på inom EU för att avveckla subventioner för industriella icke-ekologiska jordbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja människors rätt till direkt och demokratisk kontroll över de mest nödvändiga resurserna i vårt samhälle, däribland rätten till mat, vatten och bostad, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett ramverk som aktivt motarbetar s.k. landgrabbing samt hänsynslös exploatering av land, vatten och minoritetsgrupper både av företag i , EU och internationellt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas tydliga krav på transparens och mekanismer för att kräva ut ansvar när näringslivet inte lever upp till miljö och mänskliga rättigheter, t.ex. genom att utvärdera varje företag som får statliga exportkrediter enligt kriterier för miljö och mänskliga rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa skarpare krav och villkor i och EU:s utrikes- och handelspolitik för att driva på det globala klimatarbetet, bevara biologisk mångfald, främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka djurskyddet och minska de globala klyftorna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att internationella institutioner som IMF och får uppdaterade regler rörande lån till utvecklingsländer för att stärka styrningen mot hållbarhet utifrån ett ekonomiskt perspektiv och klimat-, miljö- och samhällsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU:s handelsavtal omarbetas för att främja utvecklingsländernas möjligheter att utvinna och bearbeta råvaror så att det gynnar en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling lokalt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gå före i frågan om ett globalt bindande regelverk för företags ansvar gällande miljö och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i relation till arbetet med elektrifiering i och EU skärpa regelverket för uppföljning och kontroll gällande importerade råvaror och produkter för att minimera sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser i produktionslandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge relevanta myndigheter i uppdrag att i sin utländska verksamhet ta större hänsyn särskilt till konsekvenserna för vatten-, energi- och livsmedelssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge statligt ägda bolag i uppdrag att i sin utländska verksamhet ta större hänsyn särskilt till konsekvenserna för vatten-, energi- och livsmedelssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa skatteparadis och kapital- och skatteflykt från fattiga länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli lättare att följa upp och jämföra vad gäller olika länders sätt att redovisa skatter och göra det svårare att fuska, och detta tillkännager för regeringen. Grön politik för en levande och rättvis planet Det är nu två decennier sedan en enig riksdag antog politik för global utveckling (PGU). Syftet var att PGU skulle fungera som ett verktyg för att effektivisera det gemensamma arbetet mot de globala målen och Agenda 2030 som FN antog i 2015. Kärnan i PGU är att säkerställa att politiska beslut som fattas i bidrar till en rättvis och hållbar global utveckling, och att identifiera och minimera risken för att regeringens arbete inom olika områden motverkar varandra. Vår värld är full av möjligheter och utmaningar. Allt fler människor manifesterar krav på frihet och demokrati och det finns en allt större medvetenhet om att kvinnors frigörelse och rättigheter driver samhällsutvecklingen framåt. finns det djupa orättvisor inom och mellan länder. Snabb tillväxt ger inte per automatik arbetstillfällen och de sociala och ekonomiska klyftorna ökar. Stora delar av industriproduktionen har flyttat till utvecklingsländer, vilket möjliggjort ett ekonomisk lyft för många delar av världen. pågår ett ”race to the bottom” där investerare och företag lockas med villkor som inte tar tillräcklig hänsyn till människors rättigheter och till miljön. Näringslivets agenda för socialt ansvar har utvecklats, men bygger på frivillighet och saknar mekanismer för transparens och ansvarsutkrävande. Klimatkrisen är vår tids stora ödesfråga och kräver kraftfull klimatpolitik och globalt samarbete. På en begränsad planet kan inte en växande befolkning förbruka naturresurser och belasta miljön på samma sätt som människor i rika länder har gjort . Större påfrestningar på miljön, tillsammans med konkurrensen om mark, vatten och andra resurser, ökar sociala spänningar och kan bidra till konflikter både inom och mellan länder. Det konventionella säkerhetstänkandet måste därför utvecklas. En grön politik förvaltar de globala gemensamma nyttigheterna som råvaror, energi, livsmedelsförsörjning och vatten. En grön samstämmig politik har fokus på att säkra miljön och hejda klimatförändringarna. Den bidrar till rättvis handel och finansiell stabilitet utan illegala finansiella flöden, skatteflykt och korruption. Den stödjer tekniska och sociala innovationer med utgångspunkt i principer om hållbarhet, mänskliga rättigheter, transparens och ansvarsutkrävande. Stor vikt måste läggas vid fördelningspolitik och sociala trygghetssystem. ska ha ett generöst bistånd för att bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling i Agenda och motverka fattigdom i alla dess former. Viktiga steg har tagits med MP i regering – men mer behövs har länge drivit att bistånd ska uppgå till minst en procent av bruttonationalinkomsten (BNI). Med MP i regering har målet förverkligats och bistånd är mer än en procent av BNI. har biståndsminister i regeringen kunnat presentera den största biståndsbudgeten någonsin, med stora satsningar på fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR), konfliktförebyggande insatser samt klimat och miljö̈. Viktiga initiativ har också tagits för att stärka arbetet med att förebygga krig och konflikter som en del i hela utvecklingssamarbetet. säkerställde att konfliktperspektivet lades till i Sida:s uppdrag. har en ny biståndsstrategi –2025 med fokus på att förbättra förmåga att ge skydd och hjälp för krisdrabbade människor och öka kapaciteten och effektiviteten i det humanitära systemet utifrån perspektiven jämställdhet, konflikt och miljö och klimat. Med det nya policyramverket[1] är svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd har regeringen lagt fast riktlinjerna för svenskt internationellt bistånd, utifrån målet om att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. förhåller sig till Agenda 2030-åtaganden om utvecklingsfinansiering och . Regeringens mål är att biståndet ska uppnå till av bruttonationalinkomsten. Principerna om bistånds- och utvecklingseffektivitet är centrala för svenskt utvecklingssamarbete. kommer i regering fortsätta verka för hållbart jordbruk och fiske vid utformningen av EU:s gemensamma politik på dessa områden. Med i regering har det internationella arbetet med fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i arbetslivet har stärkts och fördjupats. Ett svenskt rättigheter kommer att inrättas 2022, och kommer att granska hur respekterar de mänskliga rättigheterna. Fred, demokrati och global rättvisa Ekonomisk och social utveckling har banat väg för demokratisering i stora delar av världen. Folkliga protester och politisk organisering har vält diktaturer på ända och fördjupat tron på medborgarskap och demokrati, men demokratisk utveckling är inte linjär och den tar tid. Det visar inte minst den senaste utvecklingen med krig, oroligheter och naturkatastrofer i många delar av världen. vill att ska ge långsiktigt stöd till både regeringars och civilsamhällens strävan att på ett fredligt sätt säkerställa att demokratier konsolideras. övertygelse är att en deltagande demokrati både förutsätter och föder ansvarstagande och engagemang hos varje medborgare. har dock män bättre förutsättningar än kvinnor att göra verklighet av sina tankar inom politiken. I många länder fattas allt fler beslut utan demokratisk kontroll. När gränserna för marknader monteras ned minskas folkvaldas och regeringars möjlighet att styra utvecklingen. Resultatet blir att allt färre känner tilltro till politiken och till sina egna möjligheter att kunna påverka. Världens stora, unga befolkning och barn får inte alltid likvärdiga möjligheter att göra sina röster hörda. Det är en diskriminering som kostar världens samhällen viktiga erfarenheter och idéer. Civil olydnad är en naturlig del av demokratin så länge principerna följs om icke-våld, öppenhet, strävan efter dialog och beredskap att ta sitt straff. Det finns flera exempel i historien på att civil olydnad har stärkt folkstyret, gett kvinnor rösträtt och folk självständighet. Ett livaktigt civilsamhälle är en för och en måttstock på hur väl demokratin fungerar. Frivilligorganisationerna kanaliserar röster underifrån och fungerar som kontrollmekanism gentemot staten och ekonomiska makthavare. I många länder har frivilligorganisationerna genom ett långt och envist arbete lyckats förändra både samhällsstrukturer och det juridiska systemet. I andra länder, där det civila samhället ännu har begränsade möjligheter att verka, måste skyddet för människor som försvarar demokrati och mänskliga rättigheter stärkas. Runtom i världen kämpar människor oförtrutet för sina medborgerliga och politiska rättigheter, mot regimer som brutalt slår ner deras kamp, i länder där risken för väpnad konflikt är stor. ska driva på för skärpta regler för kontroll av vapenexport i och i EU för att svenska och europeiska vapen inte ska hamna i konflikter där mänskliga rättigheter kränks. ska stödja och skydda MR-försvarare, aktivister, kulturarbetare och journalister både i deras hemländer och då de tvingas på flykt. ska också stödja de som enträget utkräver de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som utgör en grund för fattigdomsbekämpning och utveckling. Mänskliga rättigheter ska gälla alla människor, på alla platser i världen Mänskliga rättigheter är universella, likvärdiga och odelbara, och har fastslagits i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i de två huvudkonventionerna om medborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Dessa rättigheter är också ömsesidigt förstärkande. Mänskliga rättigheter och folkrätten ligger till grund för svensk utrikespolitik. För att uppnå de mänskliga rättigheternas syfte – att säkerställa varje människas möjlighet att leva ett liv i värdighet – måste alla rättigheter ges samma prioritet. En grön och feministisk utrikespolitik är en aktiv utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i mänskliga rättigheter och naturens gränser. bistånd ska vara hållbart och skapa förutsättningar för fattiga människor att leva bättre liv. Vi ska driva på och gå före för att möta klimatkrisen, utrota fattigdom och stärka freden i världen. ökar hoten och kränkningarna av demokratiska och mänskliga rättigheter i en rad länder i världen. I takt med att klimatet förändras ökar också spänningar och konflikter som handlar om tillgång till vatten, mat och odlingsbar mark. ska förvalta det förtroende vi har för att driva på för fred och demokrati. Rätten att bestämma över sin egen sexualitet och reproduktion är grundläggande för alla människor. I utvecklingsländer är sexuell och reproduktiv ohälsa ett av de vanligaste hälsoproblemen för kvinnor i åldrarna 15–. I många länder kan en graviditet, osäker abort, förlossning och skadliga sedvänjor, såsom kvinnlig könsstympning, innebära direkt livsfara. har varit drivande när det gäller att lyfta fram frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Runtom i världen förföljs, trakasseras och diskrimineras människor enbart på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet. Diskriminering leder till att hbtqi-personer fängslas, torteras och mördas. I ett 70-tal länder är samkönade relationer helt förbjudna. Arbetet för hbtqi-personers rättigheter är motströmsfrågor och det krävs ett stort mått av engagemang och lyhördhet för att få de ska få genomslagskraft i olika sammanhang. Ursprungsfolk runtom i världen lever fortfarande under svåra förhållanden på grund av staters ovilja att erkänna och stödja deras mänskliga rättigheter. De diskrimineras och fördrivs från sina marker på grund av väpnade konflikter eller ekonomiska intressen. har fått internationell kritik för att inte ha ratificerat konvention 169 om urfolks rättigheter, och för mänskliga rättigheter har kommit med ett stort antal rekommendationer som ännu inte hörsammat. menar att rätten till den egna kulturella identiteten är grundläggande i länder med olika befolkningsgrupper och att skydda nationella minoriteter och urfolks rättigheter samt att främja deras deltagande och användande av kunskap i klimatkampen är grundläggande för en hållbar utveckling. Det visar inte minst den senaste rapporten från som visar att trenden av ekologisk utarmning och förlust av biologisk mångfald i genomsnitt har varit lindrigare i områden som förvaltas av urfolk eller lokalsamhällen. Vi menar därför att bör ratificera konvention 169 och ha en aktiv politik för att stärka urfolks rättigheter. På samma sätt måste fortsatt stödja de som långsiktigt arbetar för att förändra de normer och strukturer som hindrar barns, kvinnors, minoriteters och hbtqi-personers rättigheter, och verka för att stärka dessa gruppers rättigheter och livsvillkor. Det ska ske genom en samstämmig politik och såväl bilateralt som multilateralt utvecklingssamarbete. Kvinnors och flickors rättigheter ska stärkas Jämställdhet är nyckeln till hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. begränsas och hotas kvinnors och flickors rättigheter i stora delar av världen. Dessutom drabbas de särskilt hårt av klimatförändringar och av konflikter. Kvinnors och flickors rätt att bestämma över sina egna kroppar försvåras ofta av ojämlika maktförhållanden mellan könen. I konflikt-, postkonflikt- och krissituationer ökar antalet övergrepp markant och är dessutom systematiska. För att vända utvecklingen krävs modiga insatser. Med feministisk utrikespolitik för fred, rättvisa och klimat kan bidra till att förbättra livet för miljoner kvinnor i utsatta länder. Ett viktigt exempel var mobilisering för kvinnors rätt och möjlighet att bestämma över sin egen kropp i kampanjerna #shedecides #womensrights. Med i regeringen har budgeten för klimat och bistånd höjts, vilket gynnar kvinnor i fattiga länder. Dessutom har vi bidragit till att det nu finns mer resurser än någonsin för kvinnors och flickors mänskliga rättigheter samt drivit på för ett jämställdhetsfokus inom bl.a. handelspolitiken. Men än finns det arbete kvar att göra. ska fortsätta att driva en feministisk utrikespolitik som sätter fokus på kvinnors rättigheter, politiskt deltagande, ekonomisk egenmakt, inflytande i fredsarbete, frihet från våld samt rätten till reproduktiv hälsa. Respekten för kvinnors och flickors rättigheter och möjligheter behöver öka. Fler kvinnor ska vara med och fatta de viktiga besluten. Humanitär hjälp för att rädda liv och stöd för att bygga varaktig fred Över 50 väpnade konflikter pågår just nu i världen, främst i och i . Pandemin har hindrat fredsarbetet och försvårat möjligheten till dialog mellan olika parter i konflikterna. Några av konflikterna är särskilt grymma: I har fyra decennier av väpnad konflikt raserat ekonomi och infrastruktur, över 11 miljoner människor saknar tillräckligt med mat, och talibanernas maktövertagande hotar grundläggande mänskliga rättigheter för kvinnor, journalister, kulturarbetare och oppositionella. Det humanitära biståndet till bör i första hand bör fokusera på människors, särskilt kvinnor och barn, rätt och möjlighet till utbildning, arbete och demokratiskt deltagande i samhället. Grundläggande behov i det lokala civilsamhället behöver säkerställas, så som tillgång till rent vatten, mat, sanitet, hälsa, utbildning, bostäder och trygghet. I gör väpnade konflikter, korruption och fattigdom befolkningen sårbar. Över 20 miljoner människor är beroende av humanitärt stöd, 5 miljoner är på flykt och utöver covid har landet drabbats av epidemier som ebola. är ett av världens fattigaste länder och mer än två tredjedelar av landets befolkning är beroende av humanitärt stöd för att överleva. dör ett barn i . Det brutala kriget och blockerade gränser och hamnar skapar enormt lidande för civilbefolkningen. I har våldet ökat trots fredsavtalet 2015 och hjälporganisationer har tvingats dra sig tillbaka för att skydda sin personal. Det råder brist på mat, skolor har stängt och människor förlorat sina hem. Över 4 miljoner människor är beroende av humanitärt stöd. I pågår en stor flyktingkris där över 700 000 människor har flytt till grannlandet efter strider där civila dödats och torterats. Över 860 000 flyktingar tros vara kvar i men hjälporganisationer har mycket svårt att nå fram. blir sakta mer stabilt efter inbördeskrig, men konflikter pågår och styret är inte stabilt. Undernäring, hög mödra- och barnadödlighet, svåra utbrott av mässling och kolera liksom återkommande torka och översvämningar slår hårt mot befolkningen. I Sydsudan har inbördeskriget gjort att ekonomin kollapsat. I krigets spår sker övergrepp som massvåldtäkter och massakrer på civila. Bönder varken kunnat så eller skörda och akut matbrist råder på många håll. Mer än halva landets befolkning behöver humanitärt stöd och över 4 miljoner är på flykt. I har av krig lett till att över halva befolkningen tvingats lämna sin hem, 13 miljoner har behov av humanitärt stöd och det råder brist på mat, vatten, sjukvård och tillgång till skola. är ett av världens fattigaste länder och 9 av 10 lever under fattigdomsgränsen. Den väpnade gruppen Boko Haram är aktiva i området och striderna driver människor från sina hem och trasar sönder ekonomin. Klimatförändringarna syns i ökenspridning och den livsviktiga krymper. Flyktingar från grannländerna skapar ytterligare tryck och totalt är över 5 miljoner i behov av humanitärt stöd. Fredliga och inkluderande samhället är ett av de globala målen i Agenda . För en varaktig fred krävs fredsavtal där mänskliga rättigheter respekteras och som ger människor hopp om framtiden. har haft en viktig roll i internationellt fredsarbete och ska fortsätta att aktivt delta och driva på, inte minst ska stå upp särskilt för frågor som rör kvinnor och minoriteter i fredsarbetet. Det humanitära biståndet bör därför i första hand fokusera på människors, framförallt kvinnor och barn, möjlighet och rätt till utbildning och arbete samt att skydda civilsamhällets deltagande i samhället. Samarbete för vaccin mot Covid-19 Det råder en stor ojämlikhet i världen när det gäller tillgång till vaccin mot covid-19. När av befolkningen i och fått sin första spruta är motsvarande siffra i . Hur vi agerar för att komma till bukt med den ojämlika tillgången till vaccin globalt får konsekvenser långt bortom hälsoområdet. Ojämlikheten leder även till skillnader i hur snabbt ekonomier kommer på fötter igen. Det är avgörande för den globala handeln att ekonomierna återhämtar sig. I en stor del av världen befinner sig människor fortfarande mitt i en pandemi som förvärras av nya virusvarianter som kan medföra allvarliga hälsokonsekvenser.