mot · H9023892 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Vårt samhälle är beroende av ett bra och högkvalitativt utbildningssystem för att fungera och utvecklas. Vistelse i förskola ska innebära bästa tänkbara omsorg, trygghet, stimulans för utveckling, lärande samt god vistelse- och arbetsmiljö för barn och personal. I många fall är personaltätheten för låg för att detta ska kunna infrias och för att personalen ska ha en bra arbetsmiljö och god hälsa. Mer resurser behövs och det är de små enheterna själva som vet hur de i första hand bör användas. är oerhört viktig för såväl elever som för samhället i stort och utgör en bas där barn och ungdomar växer, utvecklas samt inhämtar nödvändiga kunskaper. För att skolan ska kunna tillgodose detta behövs krav på ordning och gott uppförande, kunskapsfokus, stärkt styrning, fler utbildade lärare och en bättre karriärmodell. Utöver detta behövs verktyg för hantering av elever som inte fungerar i en normal skolsituation, samt utökad tillsyn för säkerställd kvalitet. I gymnasiet fördjupar eleverna de kunskaper de förvärvat i . Den enskilde eleven beslutar inriktning inför det kommande yrkeslivet alternativt ser över möjligheten för eftergymnasiala studier. I detta skede är en tydlig koppling mellan skola, samhälle och yrkesliv av yttersta vikt i kombination med elevens tillgång till studie- och yrkesvägledning. Utbildning behöver i större utsträckning matchas efter arbetsmarknadens behov. En tidigare i hög utsträckning oreglerad invandringspolitik har medfört negativa konsekvenser inom den svenska skolan. Antalet elever har ökat i klasserna och resurserna räcker inte till för den undervisning och det stöd som krävs. Många invandrade elever klarar inte att nå mål och goda resultat på grund av brister i svenska språket, brister i grundläggande kunskaper om det svenska samhället samt i många fall även grundläggande brister i kunskaper i skolämnena. Svenska elever som tidigare följt den svenska utbildningsvägen får i många fall inte det stöd eller den utbildning de behöver. I högre utbildning ska lärarledd undervisning värnas. Det säkerställer att kvaliteten i utbildningen inte går förlorad. Besparingar kan göras genom sammanslagning av några högre lärosäten. Produktivitetsavdraget bör avskaffas och satsningar behövs på svensk rymdforskning samt på ett nytt strategiskt forskningsområde. Svenska skolväsendet är i stort behov av kloka och välriktade satsningar eftersom problemen med bland annat stök, otrygghet och dålig måluppfyllelse har ökat . Vissa av regeringens satsningar innebär otillräcklig och snedriktad politik. Det gäller exempelvis ”likvärdighetsbidraget” som är en ospecificerad projektbaserad satsning där konkreta krav inte ställs på resultatförbättringar. Satsningar behövs i stället på de områden där problemen är akuta. För ökad likvärdighet krävs statligt huvudmannaskap och en tydligare statlig reglering. Fler behöriga lärare, en förstärkning av läraryrkets attraktivitet, en stärkt rektorsroll, samt tydliga uppföljningar av elevernas kunskapsresultat är också av stor betydelse. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte satsar tillräckligt med resurser på förskolan, inte budgeterar för det slopade karensavdrag som de själva utlovat, samt inte avsätter nog med medel till Skolinspektionen så att nödvändig tillsyn kan genomföras. Inte heller vill regeringen satsa på att lösa problemen med ökad otrygghet och studieoro samt hot och våld i skolan. Konkreta finansiella satsningar för att åtgärda dessa problem uteblir. Det är nödvändigt med en förskolemiljard och en trygghetsmiljard för att förbättra verksamheten. Förskolemiljarden omfattar ett öronmärkt, men öppet statsbidrag som ska gå till förskolan. Kommunerna och förskolorna vet själva bäst var satsningen mest behövs. Trygghetsmiljarden innebär en satsning på ökade krav på skolor när det gäller ordning och studiero, utökade kontroller samt en förstärkning av systemet med undervisning vid sidan av ordinarie klass. Dessutom görs satsningar på ökad generell skolpeng, samt för att stärka lärares och övrig skolpersonals situation. En mängd satsningar behövs även för att höja kvaliteten på svensk högskola och forskning. Förskolemiljarden – en extra satsning på förskolan Tillräckligt antal förskolepersonal per barn är en viktig sak för att alla barn ska få den uppmärksamhet och omsorg som krävs. Många förskolor har för lite personal sett till antalet inskrivna barn mot vad som är optimalt, vilket kan medföra en mycket hög arbetsbelastning, underbemanning och upplevd ohälsa. Behovet av satsningar ser emellertid olika ut beroende på region, kommun och enskilda förskolor. Förskolemiljarden är ett öppet statsbidrag som ska användas där det lokalt behövs mest och kan således även inbegripa satsningar på tillagningskök, förbättrad vistelsemiljö och arbetsmiljö, pedagogiska uterum, upprustning, lokalanpassning, nattverksamhet med mera. Slopat karensavdrag för förskolepersonal Förskolepersonal är en viktig yrkeskår. Personalen behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Inom förskoleverksamhet sprids förkylningar och annan smitta mellan barn och personal genom att många möts i verksamheten och ofta på liten yta. Det bör vara självklart att varken barn eller personal ska vistas i verksamheten när man är sjuk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag för förskolepersonal förbättras i större utsträckning möjligheterna att stanna hemma och bli frisk. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl förskolepersonal som barn och föräldrar. Vi önskar en likvärdig och generell satsning på elever genom en ökad skolpeng. Staten ska skjuta till mer pengar så att grundbeloppet för varje elev ökar. Det står sedan respektive skola fritt att använda dessa extra resurser till de förbättrade åtgärder som behövs. Det kan till exempel ske genom inköp av mer läromedel eller en satsning på högre personaltäthet. Satsning för bevarande av skolor i glesbygd En levande landsbygd är av stor vikt för hela . Människor ska kunna bo, arbeta och resa över hela landet och därför krävs tillgång till nödvändig service. En fungerande skola är central för de grundläggande samhällsfunktioner som krävs för en levande landsbygd. Vi satsar medel till stöd för möjligheten att kunna fortsätta driva skolverksamhet där tillfälligt sviktande elevunderlag hotar nedläggning av en mindre skola. Elever som inte bryr sig om tillsägelser och som har svårt att fungera i en normal skolsituation ska hänvisas till jourklasser. Jourklassen bör finnas i eller i nära anslutning till varje skola med fler än 100 elever. Där ges eleverna extra möjligheter till stöd och lämplig undervisning som övriga elever ges större möjligheter till studiero, samt en lugn och trygg miljö i klassrummet. Satsningen på jourklasser ingår tillsammans med satsningarna på Skolinspektionen i vår trygghetsmiljard. Ökade resurser till Skolinspektionen Skolinspektionen ska i större utsträckning göra oanmälda inspektioner med kravet att de missförhållanden som uppmärksammas skyndsamt ska åtgärdas. I de fall skolorna inte åtgärdar allvarliga problem ska staten via Skolinspektionen ta över dessa skolor. Skolinspektionens rutiner gällande kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök behöver även utvecklas och öka. Godkännandet av, samt tillsynen av, förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning ska flyttas från kommunerna till Skolinspektionen. Skolinspektionen ska få större mandat, ansvar, utökad verksamhet och utökade resurser. Stärkt elevhälsa för stävjande av psykisk ohälsa Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt, vilket kräver ett flertal åtgärder. Skolan är en viktig arena för förebyggande insatser. Här finns möjlighet till tidig upptäckt och kompetens i form av skolsköterska, skolläkare, kurator och psykolog som snabbt kan ge stöd. Eleverna är redan förtrogna med elevhälsan och behöver inte stå i kö för påbörjade insatser. Vi föreslår att ett tak sätts för hur många elever elevhälsans personal får ansvara för – en skolläkare 7000 elever, en skolsköterska 430 elever, en psykolog 1000 elever och en kurator 400 elever. Vår satsning täcker denna förstärkning av elevhälsan. Satsning på stödpersonal i Samtliga personalkategorier i skolan behöver stärkas så att lärare avlastas och kan ägna sig åt sitt kärnuppdrag. En satsning på till exempel fler it-pedagoger, kuratorer, specialpedagoger och administratörer behövs. Satsningen på mer skolpersonal ingår i vårt omfattande stöd till kommunerna i utgiftsområdesmotion 25. Läraryrkets attraktivitet behöver stärkas genom förbättrad arbetsmiljö samt genom högre löner. Anslaget till lärarlöner ökas med åtskilliga . Löneutvecklingen ska ställas i relation till lärares ansvar, kunskapsutveckling, resultat samt arbets- och anställningsvillkor. Regeringens modell för förstelärartjänster är ojämlik, eftersom möjligheter till löneökning endast ges till förstelärare. Dessutom läggs en stor del av satsningen på ett mycket stort påslag till förstelärare i utsatta områden. Problemen i skolor i utsatta områden löses inte genom denna satsning. Arbetsmiljön måste stärkas för att lärare ska kunna trivas, arbeta och se till att skolresultaten höjs. Vi föreslår att förstelärartjänsterna avvecklas och att regeringens anslag i stället används till förverkligandet av karriärtjänstmodell som baseras på utveckling, samordning, mentorskap och krav på höjning av elevresultat. En karriärtjänstmodell ska vara dynamisk och kunna utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer. Karriärtjänstmodellen ska gälla i hela landet eftersom alla platser i landet och alla elever är lika viktiga. Slopat karensavdrag för grundskolelärare och fritidspedagoger Grundskolelärare och fritidspedagoger behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Förkylningar och annan smitta sprids mellan barn och personal. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten när man är sjuk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag så möjliggörs i större utsträckning att stanna hemma och bli frisk. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl personal som barn och föräldrar. Utökning av studie- och yrkesvägledning i grundskola och gymnasieskola Det är viktigt att elever hittar rätt i valen av vidareutbildning till framtida yrkesväg. bör detta matchas så effektivt som möjligt mot arbetsmarknaden. ska såväl i grund- och gymnasieskolan som på komvux stärkas och effektiviseras. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, kompetensutveckling behöver möjliggöras, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. Ökad personaltäthet för fritidspedagoger För många elever utgör fritids en stor del av dagen. Där får de leka mer fritt och träna sina sociala färdigheter. Situationen på fritidshemmen behöver dock förbättras och ett tak på maximalt 20 barn per heltidsarbetande personal behövs. vill öka personaltätheten även av anledningen att vi vill att fritidspedagoger ska ges mer undervisningskompensatoriska uppgifter som hjälp med läxläsning till exempel. Det råder stor arbetskraftsbrist inom många yrken som samhället behöver. Examensgraden från yrkeshögskolorna är beräknad till 2019. Enligt en kvalitetsgranskning 2020 bedömdes av yrkeshögskolorna inte nå tillräckligt hög kvalitet och bedömdes ha bristande kvalitet. Yrkeshögskoleutbildningarna har ett mycket viktigt uppdrag. De behöver stärkas och examensgraden behöver öka. Ökat antal undervisningstimmar i högskolan Inom högre utbildning är egenansvar och självstudier inom utbildningen viktigt. Lika viktigt är att det förekommer lärarledd undervisning i tillräcklig utsträckning. Lärare inom högre utbildning är experter inom sina områden – studeranden behöver självklart få så stor del av deras expertis som möjligt. Det är välkänt att det inte räcker med självstudier eller enstaka metoder för inlärning utan att olika pedagogiska och metodologiska grepp främjar inlärning och kunskapsinhämtning även på högre nivå. Av denna anledning behöver lärartäthet och lärarledd undervisning öka. Ökat basanslag för högskolorna Den akademiska friheten är av avgörande betydelse både principiellt och för kvaliteten på högskolornas verksamhet. För att öka högskolornas självbestämmande vill vi öka andelen statliga anslag som går direkt till högskolorna och minska motsvarande andel som går till de vetenskapliga institutionerna. Vi är övertygade om att de enskilda högskolorna kan avgöra vilken forskning de ska lägga anslagen på och vilka forskare som är värda att satsa på. Högskolorna efterfrågar också ökade basanslag, som dessutom möjliggör fler trygga anställningar för forskare. infördes ett produktivitetsavdrag för högskoleväsendet, vilket innebar att anslagen till högskolorna skulle få ett avdrag motsvarande den summa som den privata tjänstesektorn lyckats effektivisera sin verksamhet med . Utbildningarna med tillhörande administration ska vara effektiva. Effektivisering är positivt, men för att bibehålla kvalitet inom utbildning kan inte effektivisering drivas alltför långt. Produktivitetsavdraget ska därför avskaffas. Vissa lärosäten ska slås ihop ska slås samman med och ska slås samman med . På så vis minskar de administrativa kostnaderna för personal som inte har forskande eller undervisande uppgifter. Ett grundanslag till konst- och musikhögskolor De två separata anslagen för konst- och musikhögskolorna , , , samt konstnärliga högskola ska slås samman i ett samlat anslag i enlighet med . Samhällsnyttan med rymdforskning och rymdverksamhet är stor, exempelvis inom all kommunikationsteknologi och inom krisberedskap. Rymdforskningen är i behov av satsningar för att möjliggöra konkurrensförmåga internationellt på området rymdverksamhet. Tillskott är även nödvändigt för möjligheten att delta inom olika forskningsprojekt. Satsningen innebär ökade möjligheter för att utveckla ny teknologi, medverka i forskningsprojekt, konkurrera, samt få möjlighet till ny marknad och nya jobbtillfällen. Vi vill se en satsning på ett nytt strategiskt forskningsområde inom kärnenergi och fjärde generationens kärnkraftverk för att trygga vår framtida energiförsörjning. Satsning på gemensamt skolval tas bort Den satsning som regeringen gör på inbegriper en satsning på gemensamt skolval, vilket ännu inte har klubbats i . Vi motsätter oss gemensamt skolval och plockar bort dessa medel till förmån för önskvärda och prioriterade satsningar inom grundskolepolitiken. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling är en ospecificerad projektbaserad satsning. Likvärdighetsbidraget är ett statsbidrag som huvudmännen i kommunala och fristående skolor kan söka för insatser på skolnivå, klassrumsnivå eller på lärarnivå. Bidraget leder till ökad administration för ett redan hårt ansträngt skolväsende och mindre skolor har ofta inte personella resurser att avsätta för författande av äskande om anslag. Vi är starkt kritiska till detta anslag. Satsningar behöver vara jämlika, tydligt formulerade, välplanerade och strukturerade och ha tydliga syften och mål. Enligt (SOU 2019:40) har likvärdigheten i inte försämrats i någon större utsträckning under . Systemet saknar dessutom långsiktighet, eftersom det baseras på projektansökningar begränsade i tiden. Även om insatser lyckas innebär det inte en garanti för en långsiktig lösning. Anslaget för likvärdighetsbidraget är ett sätt att anpassa sig till problemen snarare än att lösa dem. Vi anser att det inte i första hand är pengar som behövs utan stramare tyglar, tydligare ansvarsutkrävande och ökad statlig styrning. Av denna anledning väljer vi att ta bort detta anslag och satsar dessa medel istället där de gör skillnad på riktigt, bland annat: ökad generell skolpeng, en förstärkning av elevhälsan, inrättande av jourklasser för bättre förutsättningar för ett effektivt lärande, stöd till skolor i glesbygd, samt en kraftig förstärkning av Skolinspektionen. Vi har motsatt oss utnämningen av till universitet och anser att anslaget för forskning och utbildning på forskarnivå ska ligga kvar på samma nivå som 2021. Dessa resurser finansierar istället vårt nya strategiska forskningsområde inom kärnenergi. Vi vill öka basanslagen och minskar därför anslagen till med motsvarande belopp. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Slopat karensavdrag för förskolepersonal, lärare i och fritidspersonal Ökad lärartäthet och undervisningstid högre utbildning Vi säger nej till obligatoriskt skolval aviserad i BP22 Stärkning av Skolinspektionen för flytt av tillståndsgivning och tillsyn av alla fristående förskolor, pedagogisk omsorg och fritidshem, fler oanmälda besök 2020:793 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Ökat stöd för minskade barngrupper eller andra investeringar i förskolan. 1:13 Bidrag till lärarlöner Ytterligare medel för stärkta lärarlöner samt utvecklig av ett bättre karriärlärarsystem. 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling - 6 553 500 -7 658 000 -8 743 000 Denna ospecificerade och ojämlika satsning tas bort i sin helhet och ersätts med konkreta satsningar som gör skillnad på riktigt som till exempel trygghetsmiljarden och ökad generell skolpeng. 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Satsningen innebär en förstärkning av yrkeshögskoleutbildningen med fokus på kvalitet och examensgrad. 2:29 : Utbildning grundnivå och avancerad nivå Minskningen avser minskad kostnad för administration genom sammanslagning med . 2:32 : Forskning och utbildning på forskarnivå Vi motsätter oss utnämningen av till universitet och tar bort de ökade anslagen för forskning. 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Samlat anslag i enlighet med . 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Samlat anslag i enlighet med . 2:53 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Samlat anslag i enlighet med . 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Samlat anslag i enlighet med . : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Samlat anslag i enlighet med . : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Samlat anslag i enlighet med . i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Samlat anslag i enlighet med . i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Samlat anslag i enlighet med . 2:59 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Minskningen avser minskad kostnad för administration genom sammanslagning med . 3:1 : Forskning och forskningsinformation Vi minskar detta anslag för en satsning på ökade basanslag. 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Satsning på svensk rymdforskning och rymdverksamhet för internationell konkurrenskraft och möjlighet att delta inom olika forskningsprojekt. 99:1 Stöd till glesbygdsskolor Stödet innebär en satsning så att skolor i glesbygd fortsatt ska kunna drivas. 99:2 Slopat karensavdrag för förskolepersonal, lärare i och fritidspersonal Satsningen avser slopat karensavdrag för förskolepersonal, grundskolelärare och fritidspedagoger. 99:3 Utökning och gymnasieskola Satsningen innebär en utökning av studie- och yrkesvägledares funktion och elevernas tillgång till inom grund- och gymnasieskola. Satsningen ingår i trygghetsmiljarden och avser inrättande av jourklasser för ökad trygghet och ökat elevstöd. 99:5 Utökad personaltäthet fritids Avser en satsning om ett maxtak på 20 barn per fritidspersonal. 99:6 Ökad lärartäthet och undervisningstid högre utbildning Satsningen avser ökning av antalet undervisningstimmar inom vissa utbildningar. Beloppet avser avskaffande av produktivitetsavdraget. 99:8 Strategiskt forskningsanslag kärnenergiforskning Satsningen avser ett nytt strategiskt forskningsområde inom kärnenergiforskning.