mot · H9023436 · 2021-10-04 00:00:00 — Det handlar om att accelerera utvecklingen för att ställa om hela flyget, inte bara nationellt utan globalt, genom stöd till forskning och utveckling med ny teknik. motsätter sig den nationella flygskatten, som bygger på att straffa avstånd i stället för utsläpp. Skatten ger därmed inte heller flygbolagen några incitament att sänka sina utsläpp och ställa om till nyare teknik. Inom och EES innebär skatten dessutom dubbla styrmedel, eftersom flyget omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter. Därutöver riskerar den att flytta flyg till länder utan flygskatt, såsom , men också att på vissa sträckor flytta transporter till vägtrafik. Vidare finns en betydande risk att långflygningar inte längre utgår från . Skatten är ineffektiv, då den endast förväntas leda till begränsade utsläppsminskningar. Enligt utredningen handlar det om en minskning med 0,08–0,koldioxidekvivalenter. Det kan jämföras med totala koldioxidutsläpp som låg på knappt koldioxid. Därtill kan läggas, vilket bland annat visat, att en minskning av utsläppen från flyget som en konsekvens av den svenska flygskatten inte har en direkt effekt på de totala utsläppen i EU. Flyget tilldelas egna utsläppsrätter i EU:s handelssystem, EUAA. Men dessa räknas inte med i den totala mängden utsläppsrätter som är i omlopp och påverkas därför inte av den nya marknadsstabilitetsreserven och den automatiska annulleringsmekanismen som gäller för det landbaserade handelssystemet. Det innebär att om en aktör i systemet minskar sina utsläpp ökar utsläppsutrymmet för andra aktörer i motsvarande grad. Som ytterligare ett komplement vill vi uppmuntra till klimatkompensation för flygresor. är ett exempel på ett initiativ som möjliggör klimatkompensation som används till utveckling av nya biodrivmedel. Av intäkterna går till inköp av bioflygbränsle och till att stötta kontinuerlig och storskalig produktion i . Vi föreslår att det ska bli obligatoriskt för aktörer som säljer flygbiljetter att erbjuda klimatkompensation som ett tillägg vid biljettköp. Vi vill också införa krav på redovisning av klimatdeklarationer för att styra mot en minskad klimatpåverkan vid flygresor genom att ge konsumenten mer information vid sitt köp. Det europeiska flygtrafikledningssystemet hanterar runt 26 000 flygningar. Ineffektivitet inom det europeiska luftrummet beräknas kosta cirka 2 till . Flygtrafiken växer , vilket kräver ett effektivare användande av luftrummet. EU:s program Single European Sky bidrar till ett effektivt och miljömässigt bättre användande av luftrummet genom att möjliggöra för ett gemensamt europeiskt luftrum där flygbolag kan frångå landgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Det skapar kortare väntetid i luften innan flygen kan landa. Flygets utsläpp skulle därmed minska genom att ha ett gemensamt luftrum. Det är oroande att arbetet med att få systemet på plats drar ut . Implementeringen av Single European Sky bör prioriteras. Som en följd av Chicagokonventionen (Convention on ) tillåts ingen beskattning av flygbränsle. Det saknas ett brett stöd bland medlemsstater för att göra de ändringar som krävs i Chicagokonventionen. I stället har valt att införa ett globalt marknadsbaserat klimatstyrmedel för det internationella flyget, kallat Corsia (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for ). Systemet baseras på målsättningen att nå en koldioxidneutral tillväxt . Även om vi välkomnar initiativet från branschen, menar vi att det mest effektiva vore att införa en möjlighet till koldioxidbeskattning av flygbränslet, som till skillnad från den svenska flygskatten ska baseras på utsläppen och inte resorna i sig. transporteras globalt sett av alla varor till sjöss. Andelen sjunker till om man utgår från värdet av varorna som transporteras. Sjöfarten är det mest använda transportslaget för varor med stor volym, som ska färdas långt och är pris- men inte tidskänsliga. När dessa förutsättningar föreligger finns egentligen inget alternativ som kan konkurrera, bortsett från på vissa kortare sträckor. Transporter via sjöfart är effektiva om man ser till drivmedelsförbrukningen per vikt och sträcka. Den inrikes sjöfarten i är underutnyttjad om man ser till kapaciteten som farleder, slussar och hamnar har. Det vore därför bra för klimatet om större andel gods- och persontransporter flyttades över till sjöfarten. Svensk sjöfart inkluderas i utsläppsmålet om att minska växthusutsläppen , vilket kommer att kräva åtgärder. Fartyg har en lång livslängd, vilket innebär att enbart inköp av nya energieffektiva fartyg inte kommer lösa utsläppsproblematiken på kort sikt, utan att resurser även måste läggas på att minska utsläppen från befintliga fartyg. Sjöfarten står för av de globala växthusgasutsläppen. Sjöfarten verkar på en global marknad och ytterligare nationella regleringar riskerar att svensk sjöfart och industri får konkurrensnackdelar i jämförelse med andra länder. Dessutom har nationella särkrav relativt liten verkningsgrad i jämförelse med internationella åtaganden. Mot denna bakgrund är internationella åtgärder inom ramen för FN:s internationella sjöfartsorganisation, IMO, viktiga för att minska utsläppen från den internationella sjöfarten. bör vara pådrivande för att sjöfarten inkluderas i EU:s system för handel med utsläppsrätter på samma sätt som flyget. Regeringen måste också kraftfullt driva på inom IMO för en kostnadseffektiv minskning av den internationella sjöfartens klimatpåverkan. Svensk järnväg har stora problem. Dessa är trängsel på spåren i pendlingsområdena, brist på plats på spåren vid vissa platser och vid vissa tider samt bristfälligt underhåll. behöver en robust järnväg med bra underhåll. vill kombinera kraftiga underhållsinsatser med investeringar i kostnadseffektiva och kapacitetshöjande åtgärder på järnväg runt omkring i landet. Det behövs mer av underhåll, fler spår i befintligt nät och helt ny kapacitet. vill prioritera de järnvägssatsningar som ger ekonomisk lönsamhet. Detta innebär satsningar för att bygga bort flaskhalsar samt nybyggnation på sträckor där sådana är samhällsekonomiskt försvarbara. ser infrastrukturen som en helhet där alla trafikslag behövs och där effektivitet, samhällsekonomisk nytta och klimathänsyn är det som ska styra investeringar. Regeringens politik baseras istället på antagandet att det bara är spårbunden trafik som är miljöpolitiskt försvarbar och att bil, båt och flygplan även framöver förutsätter fossila motorer. Det är inte sant. Stora världsledande företag investerar miljarder i forskning kring motorer drivna på el och fossilfria bränslen. Vi har ännu bara sett början på en stor och för klimatet avgörande förändring av fordonsflottan från fossildrivet till fosilfritt. En trygg och fossilfri energiförsörjning ska ha ett tryggt energisystem med pålitliga leveranser av el och annan energi och bidra till en effektiv omställning av klimatet samt ligga i framkant vad gäller utvecklingen av ny grön teknik. Vårt elsystem tillhör ett av de bästa i världen, med betydligt lägre utsläpp jämfört med länder i vår närhet. De låga utsläppen är mycket tack vare en unik mix av fossilfri kraftproduktion i kärnkraft, vattenkraft, kraftvärme och förnybar elproduktion såsom vindkraft. Men energisystem står också inför stora problem som måste lösas. Både för att ska klara klimatomställningen och nå de ambitiösa klimatmålen, men också för att möjliggöra ett robust elsystem som förser hushåll, företag, industrier och kritiska samhällsfunktioner med el. För att ska klara klimatmålen är elektrifiering ett nyckelord. Merparten av de svenska utsläppen kommer från industrier och transporter. Det är här utsläppen måste minska om vi ska ha en chans att sänka utsläppen och nå klimatmålen. Det betyder att det måste ske en utveckling från fossila bränslen till fossilfria drivmedel. Då behövs helt enkelt mer el. står inför ett långsiktigt och ökande behov av el. Enligt Energiföretagen visar en scenarioanalys för elanvändningen i att om de aviserade satsningar på elektrifiering blir verklighet kommer elbehov att mer än fördubblas till 2045. Vi måste rusta elsystemet inför denna utmaning. har visat att en politik som ökar den svenska nettoexporten av fossilfri el och tränger undan fossilbaserad elproduktion i andra länder leder till att utsläppen i EU minskar. Därför är en stor fossilfri elproduktion bra klimatpolitik både i och i EU. Regeringens beslut att stänga riskerar därmed att leda till att de totala utsläppen tvärtom ökar. vill därför se en ökad produktion av och en ökad sammanlänkningsgrad mellan elnäten i . Mer om vår energipolitik går att läsa i motionen Näringsutskottets kommittémotion om energipolitik. Globala utmaningar och möjligheter Genom den europeiska energiunionen länkas samman. Detta är en viktig process som binder ihop våra marknader, ökar handeln med el och bidrar till att trygga elförsörjningen även i . När marknaden växer ökar intresset för att investera i klimatsmart el i . Resultatet blir ett säkrare och mer klimatsmart . bör driva på för en gemensam energimarknad där långsiktiga konkurrenskraftiga spelregler råder. Kärnkraften tillsammans med vattenkraften gör att har en mycket låg andel fossila bränslen jämfört med andra länder. Ju mer fossilfri el exporterar och som tränger undan smutsig el i andra länder, desto bättre. vill att ska exportera mer el från kärnkraft till andra länder i . Vi vill därför påskynda sammanlänkningen av medlemsländernas elnät genom ökade investeringar och höjd målsättning inom ramen för EU:s energiunion. Sammanlänkningen av den nordiska elmarknaden kan tjäna som ett föredöme. Vi vill också ersätta EU:s mål för förnybar energi med ett mål om fossilfri energi, där kärnkraften inkluderas. Vi menar att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovationer går hand i hand med en modern energipolitik. Kompensation för indirekta effekter Den svenska energiproduktionen utgör i stort en konkurrensfördel för det svenska näringslivet. Det betyder dock inte att det inte finns utrymme för förbättring. Elnätet är sammankopplat med våra grannländer vilket leder till att fossil energi också påverkar priset. Eftersom den sista kilowattimmen bestämmer priset på all el som säljs påverkar EU ETS indirekt elpriset, trots att elen inte har några utsläpp. Dessa indirekta effekter får medlemsstaterna kompensera för, men det nuvarande systemet för kompensation motarbetar dock hela utsläppshandelns syfte. Länder som ännu inte ställt om sin elproduktion ges en konkurrensfördel gentemot länder som faktiskt minskat sin andel fossilbaserad elproduktion, detta eftersom endast el producerad med fossila bränslen genererar de intäkter som används för kompensationen. Ett sådant system är i grunden orimligt. Att harmonisera kompensationen för indirekta effekter på EU-nivå skulle i förlängningen gynna länder som har ställt om sin elproduktion och på så sätt främja övergången till ett fosilfritt samhälle. En harmonisering är också något som och partigruppen drev i förhandlingarna om den nya utsläppshandeln. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en nyckel för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kapslar in koldioxid och genom substitution ersätts fossilbaserade produkter och energi med fossilfria alternativ från skogsnäringen. I praktiken sker substitution när trävaror ersätter betong i byggnadskonstruktioner, när träförpackningar ersätter förpackningar i plast eller när biobaserad energi används i stället för olja i bränslen och drivmedel. En förutsättning för detta är dock att skogen kan brukas effektivt och hållbart. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. har två utredningar med stor betydelse för skogsbruket redovisat sina betänkanden: skogsutredningen och artskyddsutredningen. tillsattes med ambitionen att stärka äganderätten och rättssäkerheten för markägare och företag – samt att se till att den enskilda skogsägare som drabbas av inskränkningar i sin ägande- och brukarrätt får den ersättning de har rätt till. tillsattes för att skapa rättssäkra regler kring artskydd, öka förutsägbarheten och tydliggöra när markägare kan få ersättning. Utredningarnas förslag går i en helt annan riktning. Istället för att stärka äganderätten, rättssäkerheten och möjligheterna till ersättning vid inskränkningar föreslår de nya och omfattande inskränkningar i brukandet, kraftigt utökade naturhänsyn samt ökande administrativ börda på skogsägarna. Få andra branscher kräver sådan långsiktighet som skogsindustrin. Skogsägaren, och kommande generationer, måste kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna underlättar omställningen till ett mer hållbart samhälle. En brukad skog växer snabbare än en skog som inte brukas och kan därför lagra mer koldioxid. När träden avverkas och används som träprodukter fortsätter de att binda kol under hela sin livslängd. Slutligen kan produkterna användas till energiproduktion. Skogen och produkter från skogen, vilka i många fall ersätter fossilbaserade motsvarigheter, binder mer än totala utsläpp. Mycket av produkterna går dessutom på export och bidrar till att sänka utsläppen utomlands. har stora möjligheter att dra större nytta av skogen i klimatomställningen, inte minste genom att öka den inhemska produktionen av hållbara biodrivmedelbiobränslen. Trots att är till två tredjedelar är täckt av skog så importerar vi av vårat biodrivmedel. De senaste 20 till 30 åren har skogsbruket också bidragit till den biologiska mångfalden. Mängden död ved ökar, precis som gammal skog och grova lövträd. Dessutom blir skogsbruket allt mer precisionsinriktat och kalhyggenas storlekar minskar. Den aktivt och hållbart brukade skogen gör störst nytta för miljön och klimatet. Statistisk från SCB visar att en tredjedel av skogsmark är undantagen från att brukas. Om kraven på att skydda mer skog fortsätter kommer snart i praktiken att få ett avverkningstak. Det skulle innebära en kraftig inskränkning i skogsägarnas frihet och försvåra för skogens bidrag till klimatomställningen. anser därför att gränsen, arealmässigt, för hur mycket skog som kan tas ur produktion har passerats. vill i stället säkerställa att redan skyddad skog underhålls i syfte att bibehålla höga naturvärden och stärka den biologiska mångfalden. har uppmärksammat att skyddade område inte långsiktigt underhålls, viket medför att områdena förlorar sina höga naturvärden. vill säkerställa att områden med höga naturvården förvaltas väl. Det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi med värnandet om höga naturvärden och biologisk mångfald. vill därför stärka enskilda skogsägarens rätt att bruka skogen. Vi vill därför tillsätta en äganderättsutredning för de gröna näringarna och ge människor på landsbygden möjlighet att äga mer skog. EU har formellt ingen beslutanderätt när det kommer till skogspolitiken men alltfler strategier och dokument försöker bakvägen ta över den nationella kompetensen och reglera skogsbruket. När ramlagstiftning som behandlar utsläpp och upptag inom skogs- och marksektorerna implementeras i är det avgörande att den svenska skogsnäringen inte begränsas. förutsätter att regeringen följer riksdagsmajoritetens beslut och inför en nationell plan som inte reducerar avverkningsnivåer utan möjliggör ett fortsatt aktivt svenskt skogsbruk. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att vi tillsammans med de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. har därför, tillsammans med en majoritet i , krävt att en nationell bioekonomistrategi inrättas. Arbetet med en sådan pågår nu , och resultatet ska enligt regeringen presenteras . Det är ytterst viktigt att strategin är väl förankrad, och att den främjar samverkan mellan både stat och näringsliv för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. Vi ser även ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Internationella avtal och förhandlingar ska behålla sin pådrivande roll i de internationella klimatförhandlingarna. är viktigt och vi ska fortsätta att utveckla det. har ett nedifrån-och-upp-perspektiv för att sänka utsläppen. Varje land får i princip bestämma hur stor dess kapacitet för utsläppsminskningar är och förväntas sedan genomföra åtgärder i linje med det. faktiska betydelse beror i hög utsträckning på om de samlade åtagandena höjs i samband med den globala översynen vid COP26 i . anser att det är dags att försöka få på plats även nya verktyg. Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp vill att ska ta initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp inför klimatmötet i och kommande klimattoppmöten därefter. FN:s klimatpanel lyfter fram ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målet i . Beräkningar från Internationella energimyndigheten, IEA, visar att ett pris på en krona per kilo koldioxid skulle räcka för att halvera utsläppen till 2050. Förslaget har också lyfts av en rad tunga svenska ekonomer och klimatforskare i en färsk rapport från . Trots detta har bara ett 30-tal länder och delstater infört någon typ av beskattning av koldioxidutsläpp. I de flesta länder är det fortfarande helt eller nästan gratis att släppa ut koldioxid. Det är orimligt. Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp skulle ändra på detta och vara ett steg på väg mot principen att den som orsakar skador i miljön och på klimatet ska betala fullt ut för dessa. Det minskar också risken för att utsläpp flyttas mellan länder. Svenska företag slipper konkurrera med företag som inte behöver betala för sin klimatpåverkan. Ett globalt minimipris på koldioxid skulle framförallt göra förbränningen av kol olönsam. Kolet står för av världens totala energitillförsel och enligt IEA förväntas kolförbrukningen öka med till 2040. Att få kolet att stanna i marken är en nyckel till att hejda klimatförändringarna. Inom EU har arbetet med att fasa ut kol redan börjat genom EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, som sätter ett pris på utsläpp. Priset har ökat och gjort det olönsamt att elda kol. minskade användningen av kol med i . Det blir inte enkelt att enas om ett globalt pris på utsläpp. Men för att underlätta förhandlingarna måste viktiga principer respekteras: För det första måste den nationella suveräniteten värnas. Skatten ska tas in på nationell nivå och det ska inte finnas några krav på hur intäkterna ska användas. För det andra får skatten inte ersätta redan fungerande och ambitiösa system för prissättning av koldioxidutsläpp, såsom EU ETS eller nationella koldioxidskatter. I stället ska ett globalt minimipris komplettera dessa system. För skulle det alltså inte innebära någon förändring av koldioxidskatten – däremot skulle fler länder vara med och betala för sina utsläpp. För att skapa acceptans för skatten bör den inledningsvis tas ut på en låg nivå, för att kunna höjas successivt. FN:s klimatpanel har visat att också ett förhållandevis högt pris, i nivå med den svenska koldioxidskatten, inte påverkar rikare länders välfärd nämnvärt. Det skulle däremot drabba utvecklingsländer hårdare och bör därför till en början hållas på en låg nivå. Det har inte tidigare gjorts några seriösa försök att komma överens om ett pris på utsläpp under FN:s klimatkonferenser. Vi menar att det är hög tid . Lika självklart som att klimatministrarna deltar på klimattoppmöten borde det vara att finansministrarna gör det, med start . Ett steg på vägen mot ett globalt pris på utsläpp av koldioxid är att sätta ett minimipris på koldioxid inom EU. Trots att koldioxidskatt är ett av det mest kostnadseffektiva verktyget för att minska utsläppen är det endast elva av EU:s medlemsländer som har en nationell koldioxidskatt, inom de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Genom att införa ett minimipris på EU-nivå skulle det i praktiken innebära en utjämning av konkurrensförutsättningarna inom EU. har EU redan krav på minimiskatt på bland annat energi. Förslaget innebär alltså inte att EU ges beskattningsrätt, utan skatten tas ut på nationell nivå där också storleken bestäms. På EU-nivå ska det endast bestämmas vad själva prisgolvet ska vara. Det ska fortfarande vara möjligt för länder med redan högre koldioxidskatter att behålla dessa. Den svenska nivån på koldioxidskatten kommer alltså inte att påverkas av ett sådan beslut. bör verka för att ett minimikrav på koldioxidskatt införs. ska bedriva en ambitiös klimatpolitik för att nå det nationella målet om nettonollutsläpp . Men globala utsläppsminskningar måste vara det yttersta syftet med klimatpolitiken. Vi tror att kan bidra till att minska utsläppen globalt – utan att tumma på ansvaret för att minska utsläppen på hemmaplan. Tyvärr har den nuvarande regeringen med i spetsen ett snävt nationellt perspektiv i klimatfrågan, som hindrar den från att driva frågor globalt som gör skillnad på klimatet på riktigt. Utveckla EU:s system för handel med utsläppsrätter Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp ska vara ett komplement till och inte ersätta fungerande och ambitiösa system som till exempel EU: s system för handel med utsläppsrätter, ETS. EU är på många sätt ett globalt klimatföredöme eftersom vi trots vitt skilda förutsättningar mellan länder har enats om världens mest ambitiösa system för att reglera utsläpp med ett pris på utsläpp som är lika i alla EU-länder. Vi behöver bygga ut och förstärka det här systemet. Steg som tas för att koppla samman EU:s utsläppshandelssystem med andra länders motsvarigheter bör påskyndas. EU har redan kopplat samman ETS med motsvarande utsläppshandelssystem i . Vi anser att bör driva på för att fler sammanlänkningar sker med andra länder. bör också verka för att systemet ska utvidgas till flera sektorer som inte omfattas , tex sjöfarten. När nu EU har skärpt sina klimatmål till 2030 och 2050 är det nödvändigt att också skärpa ambitionen i EU ETS för att nå de nya klimatmålen. ser därför positivt på stora delar av det förslag till utvecklad ETS som presenterades , och som bland annat omfattar en utvidgning till sjöfarten och en gradvis utfasning av flygets fria tilldelning. Därutöver är det viktigt att också ställa ökade krav på de sektorer som inte ryms inom EU ETS utan inom den så kallade bördefördelningen och att de kraven ställs på alla medlemsstater. Genom handelsavtal har möjlighet att påverka andra länder. Den huvudsakliga kompetensen att förhandla handelsavtal finns dock i . Därför är det viktigt att en svensk klimatpolitik alltid har med sig det europeiska perspektivet. bör exempelvis vara pådrivande för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal, genom att tullar på klimatsmarta varor sänks eller tas bort. Det gröna frihandelsavtalet, Environmental Goods Agreement, som EU förhandlade om med 16 andra medlemmar i , , ligger på is sedan förhandlingarna bröt ihop 2016 och sannolikheten att de återupptas i sin nuvarande form får betraktas som små. Det behövs således nya alternativ och lösningar. Vi vill därför att ska vara pådrivande för att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om att sänka eller avskaffa tullar på klimatsmarta varor och tjänster.