mot · H9022589 · 2021-10-04 00:00:00 — 3.1Kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 5USA:s roll i världspolitiken 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att ska ratificera om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i bilaterala sammanhang med bör lyfta kvinnors rätt till abort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom strategin för regionala utvecklingssamarbete med bör arbeta för att kvinnors rätt till abort stärks i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom det regionala utvecklingssamarbetet med bör förstärka arbetet med att understödja fackliga rättigheter och möjligheten till facklig organisering i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att urfolk ska inkluderas i utformningen av exploaterings- och naturresursprojekt i Nord- och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i bilaterala sammanhang med bör lyfta att antirasistiska rörelser bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att förbjuder dödsstraff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kontakter med bör verka för att landet ska subventionera förnybara energikällor i stället för fossila bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att minska de sociala och ekonomiska klyftorna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör knyta an med feministiska utrikespolitik för samarbete och informationsutbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land bilateralt såväl som inom EU och FN bör verka för att yttrande- och pressfriheten stärks i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligt bör fördöma ekonomiska blockad mot och kräva att man omgående upphäver densamma och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem i EU bör agera för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser lyfts inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom strategin för det regionala utvecklingssamarbetet med bör rikta särskilt fokus mot att stärka åtgärder vad gäller klimatanpassning och skydd mot naturkatastrofer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN alltid bör stå upp för asylrätten i Nord- och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom FN och i bilaterala kontakter med bör verka för att en antikorruptionskommission återigen får mandat i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör stärka stödet till civilsamhällesorganisationer som är verksamma i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med hur demokratisatsningen särskilt riktas mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s bistånd till ges för att de uppsatta målen ska kunna nås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att organisationer från det civila samhället ska få tillträde att vara verksamma i och tillkännager detta för regeringen. Nord- och är på många sätt vitt skilda regioner. Även om rent geografiskt mer hänger ihop med landmassorna norröver, anses regionen oftast tillhöra och det globala Syd. beskrivs i stället höra till västvärlden och det globala Nord. binds de samman med olika folkgruppers förflyttningar och politiska händelser, både historiskt och i nutid, som gör att ett fokus på den ena kräver ett fokus på den andra. politik för Nord- och , om än inte uttömmande, ges därför i en och samma motion. För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, religionsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. När alla människor på allvar har möjlighet att bestämma över sina egna liv kan verklig demokrati uppnås. 3.1 Kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Ett jämlikt och demokratiskt samhälle förutsätter att alla människor har rätt att bestämma över sin egen kropp och sina egna livsval. Mot bakgrund av det växande hotet mot kvinnors rättigheter och inte minst mot sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) från konservativa och patriarkala krafter som är på frammarsch runt om i världen behöver detta prioriteras ännu högre i feministiska utrikespolitik. är ett av få länder i världen som inte har ratificerat FN‑konventionen om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor, tillsammans med , , , och . Konventionen fokuserar på medborgerliga rättigheter, reproduktiva rättigheter och könsrelationer. Efter att den dåvarande presidenten signerade konventionen 1980, efter den antogs, har fortfarande inte ratificerat den p.g.a. konservativa politiska krafter i landet. Det är ett tydligt tecken på den stora ojämlikheten i landet. bör verka för att ska ratificera FN‑konventionen om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett annat exempel på hur svårt det är för kvinnor i är abortmotståndet. Bara att ta sig till en abortklinik är i vissa stater en fruktansvärd upplevelse då abortmotståndare står utanför klinikerna och högljutt förnedrar de kvinnor som av olika skäl vill eller måste göra en abort. Under coronapandemin har dessa trakasserier ökat och abortmotståndarna har utan hänsyn till restriktioner skrikit de abortsökande i ansiktet. Klinikerna har dessutom utsatts för förstörelse, personalen har utsatts för hot om våld, våld och t.o.m. mördats. har 11 personer skjutits eller bombats ihjäl i attacker mot klinikerna. Därför minskar antalet kliniker som utför aborter i de stater som har de värsta abortmotståndarna. Förutom att kvinnor utsätts för trakasserier när de ska göra abort finns det lagar i många stater som gör det svårt att överhuvudtaget kunna få tillgång till rimliga legala aborter. I 45 av staterna tillåts sjukvårdspersonal vårdvägra och i 42 av staterna tillåts sjukvårdskliniker vårdvägra. Det senaste hårresande exemplet är som inte tillåter abort efter vecka 6. Alltså måste kvinnor och flickor från vissa stater åka långt inom sin egen stat eller till en annan stat för att kunna genomföra en abort utan att riskera sin hälsa. värnar om aborträtten som en mänsklig rättighet och anser att utvecklingen går åt helt fel håll i . bör i bilaterala sammanhang med lyfta kvinnors rätt till abort. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. När inskränker rätten till abort beslutar i stället att avkriminalisera abort. beslutade enhälligt att det går emot konstitutionen att kriminalisera abort. Beslutet är ovanligt för ett land där den katolska kyrkan har stor makt. Kyrkan har alltid varit starkt emot abort. I många av de centralamerikanska länderna är aborträtten däremot inskränkt, och i många fall obefintlig. Förutom i , och , där abort är tillåtet i undantagsfall, råder ett totalt abortförbud. I är abort inte ens tillåtet vid fara för moderns liv. En kvinna kan dömas till upp till fängelse för abort. I bidrar det totala abortförbudet till den höga mödradödligheten som enligt WHO uppgår till 100 per 100 000 levande födda barn. I är motsvarande siffra 4 per 100 000. omfattas akuta p-piller av abortförbudet i . Det är uppenbart för att med en uttalad feministisk utrikespolitik måste göra mer för att främja en utveckling där kvinnor har makten över sina egna kroppar och liv. Regeringen bör inom strategin för regionala utvecklingssamarbete med arbeta för att kvinnors rätt till abort stärks i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att få organisera sig på sin arbetsplats och bilda fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet, som kränks och inskränks i ett flertal nord- och centralamerikanska länder. Enligt världsfacket () har regeringar och arbetsgivare kränkt kollektiva förhandlingsrättigheter, ökat övervakning av arbetare, undergrävt rätten till integritet och begränsat yttrande- och mötesfriheten. Dessutom har arbetare avskedats för att ha avslöjat viktig information om spridningen av coronaviruset på arbetsplatser. Inom ITUC:s ranking av hur fackliga rättigheter efterföljs, förs fram som ett av världens 10 sämsta länder. I landet tillkom en ny strafflag 2020 som innebär allvarliga inskränkningar av rätten till mötesfrihet och kriminaliserar offentliga protester som kan leda till upp till fängelse. Även har försämrat de fackliga rättigheterna i landet och placeras av ITUC i kategori tre av fem, vilket motsvarar ”regelbundna övergrepp av rättigheter”. Bäst av alla länder i Nord- och är, enligt ITUC, , trots att strejkrätten inskränktes av domstolar och att arbetare fick sparken för att ha gått med i fackföreningar. Genom stora multinationella företag som exempelvis Amazon är arbetsförhållandena för många i bedrövliga. Enligt världsfacket är just Amazon en av världens sämsta arbetsgivare. När denna typ av företag dessutom förlägger sina verksamheter i flera andra länder drabbas arbetare av en kapitalistisk modell som är beroende av att arbetsvillkoren förblir dåliga eller försämras. står upp för en totalt motsatt utveckling, där arbetare har goda villkor och möjligheten att organisera sig. Centralt för arbetet med att stärka respekten för de fackliga rättigheterna är att stödja de löntagare som, ofta under svåra förhållanden, organiserar sig för sina intressen och för förändring. Exempelvis bedriver den svenska fackföreningsrörelsens biståndsorganisation to Union, tillsammans med LO, TCO och som styrande medlemmar, en viktig verksamhet i flera centralamerikanska länder. bör inom det regionala utvecklingssamarbetet med förstärka arbetet med att understödja fackliga rättigheter och möjligheten till facklig organisering i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Koloniseringen av hela innebar att existerande folkgrupper och kulturer slogs i spillror. I flera delar av kontinenten utrotades i praktiken urfolk genom folkmord, slaveri och smittsamma sjukdomar. I andra delar blev urfolk andra klassens medborgare i sina egna länder. 2021 har flera rapporter kommit om upptäckta massgravar i med hundratals döda tillhörande urfolk. Den strukturella diskrimineringen av urfolk har levt kvar in i modern tid. FN:s deklaration om ursprungsbefolkningens rättigheter och konventionen om urfolk och stamfolk (169) är viktiga verktyg för att motverka denna diskrimineringen. har majoriteten av länder, till skillnad från , ratificerat 169. Trots det mördas urfolksaktivister i när de står upp för sina rättigheter. Samtliga länder i Nord- och har inrättat lagar, författningar eller konstitutioner som förbjuder diskriminering mot urfolk. I praktiken efterlevs inte dessa utan urfolk drabbas av diskriminering som tar sig i uttryck ekonomiskt, politiskt, socialt och kulturellt. Det är vanligt förekommande att rätten och tillgången till mark fördelas ojämlikt. Urfolk har i många fall mer eller mindre placerats inom små markarealer med relativt obördig mark. När exploaterings- och naturresursprojekt genomförs konsulteras sällan urfolk. Då går sådana projekt miste om lokalkunskap som urfolk kan ha och framför allt alieneras och utesluts urfolk från beslutsfattande. Urfolks makt över sitt eget land måste stärkas. När väl exploatering av mark sker ska de få en betydligt större del av vinsten. Dessutom förstör och skadar många exploateringsprojekt urfolks land, som också allvarligt utmanar traditionella sätt att leva på av de som vill det. bör som enskilt land såväl som inom EU och FN verka för att urfolk ska inkluderas i utformningen av exploaterings- och naturresursprojekt i Nord- och . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Intresset för i går inte att understryka. Inte minst genom populärkulturen har i stort sett alla svenskar någon form av relation till . Även den politiska uppmärksamheten landet får i är inte konstigt med tanke på att varit den världsledande stormakten efter . Det går också att starkt argumentera för att varit kapitalets centrum , även om vi på en global nivå ser centrumet förflyttas till . relation med är dessutom formad av den stora migrationen till som skedde . ses ofta, eller beskriver åtminstone sig själv gärna ofta, som frihetens och demokratins fanbärare i världen. Landet brister dock inom upprätthållandet av mänskliga rättigheter och lider av stor social ojämlikhet. I stort går utvecklingen i åt fel håll. Det vore försumligt att inte nämna en del av det som hände i samband med presidentvalet och efterspelet in i 2021. Trump-administrationen hade bedrivit typisk ekonomisk högerpolitik med skattesänkningar och avregleringar under sin mandatperiod som hade förvärrat de sociala och ekonomiska klyftorna i landet – redan innan coronapandemin. När valet väl var färdigt och stod som segrare var och många av hans anhängare inte sena med att vägra att erkänna valresultatet. Det ledde till en stormning av när kongressen samlats för att ceremoniellt godkänna seger. Den bortvalde presidenten höll strax före stormningen ett uppviglande tal till sina anhängare, som hade en direkt effekt till att stormningen ägde rum. En stormning som inte går att se på något annat sätt än ett försök till statskupp och en händelseutveckling som utgör ett reellt hot mot demokrati. Redan före stormningen av varnade den ansedda organisationen för organiserade attacker mot den amerikanska demokratin. Utanför dramat i samband med valet pågår ett vanligt liv i med stora problem vad gäller sociala och ekonomiska rättigheter. Coronapandemin har blottlagt den ojämlikhet som landet genom hela sin historia har plågats av. Pandemin har haft en oproportionerlig effekt på afroamerikaner, latinamerikaner och urfolk som har en högre risk att drabbas av infektion, allvarlig sjukdom och dödsfall, såväl som svåra ekonomiska effekter. Dessa skillnader är kopplade till ojämlikheten inom hälsa och tillgång till vård, utbildning, sysselsättning och ekonomisk status. Rasismen existerar både öppet och strukturellt på många platser i . Afro- och latinamerikaner är överrepresenterade inom låglöneyrken, afroamerikaner frihetsberövas i oproportionerligt hög grad, afroamerikaner faller i oproportionerligt hög utsträckning offer för polisskjutningar, afro- och latinamerikaner är överrepresenterade i landets fängelser, afroamerikanska gärningsmän löper statistiskt sett högre risk att dömas till döden, afroamerikanska kvinnor tjänar i snitt och kvinnor av latinamerikanskt ursprung av vad vita män tjänar och fattigdomen är högst bland afroamerikanska barn, barn med latinamerikanskt ursprung och barn som tillhör urfolk. Listan kan egentligen göras hur lång som helst. Kampen mot rasism i har organiserat antirasistiska krafter, inte minst genom den decentraliserade sociala rörelsen (BLM). BLM-rörelsen startade efter att en oskyldig tonåring blivit skjuten till döds. Rörelsen spred sig över sociala medier, och fick global spridning i samband med ett ytterligare uppmärksammat mord. BLM-rörelsen har även kommit till , som organiserar verksamheter för svartas rättigheter. stödjer den antirasistiska kampen, såväl i som i och resten av världen. bör i bilaterala sammanhang med lyfta att antirasistiska rörelser bör stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. När summerades var det enda landet i (nord och syd) som utfört avrättningar enligt Amnesty. minskade antalet avrättningar (17) jämfört med (22), och antalet utdömda dödsstraff i 2020 (18) minskade med nästan hälften jämfört med (35). blev den 22:a amerikanska delstaten att avskaffa dödsstraffet. Ändå återupptog Trump-administrationen federala avrättningar , frånvaro, och avrättades 10 personer. motsätter sig dödsstraffet i alla lägen. Dödsdomarna i är ofta starkt präglade av bristande juridiska processer, godtycklighet och rasism. bör som enskilt land såväl som inom EU och FN verka för att förbjuder dödsstraff. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den demokratiska presidenten har initierat stora satsningar på en ny grön giv, att ta landet ur coronapandemin, att ”bygga upp bättre” (build back better) och att höja skatten för de allra rikaste. välkomnar dessa satsningar och kommer att noga följa i vilken utsträckning de genomförs. Gång på gång uppmättes värmerekord i , som till slut nådde i Lytton i västra . Fler och allvarligare skogsbränder härjade längs den kanadensiska och människor tvingades som en följd av detta att fly från sina hem. satte hettan ytterligare press på sjukvården som redan är tyngd av coronapandemin. Mot denna bakgrund, när klimatförändringens effekter gör sig så akut påminda, saknas nödvändiga åtgärder av för att minska utsläppen av växthusgaser. Landet bedöms ha den svagaste klimat politiken av alla G7-länder. Det är anmärkningsvärt för att vara ett land med ett starkt folkligt stöd för en kraftfull och agerande klimatpolitik. I stället subventionerar exempelvis s.k. fracking för att utvinna fossilgas. Fracking har visat sig medföra allvarliga miljöföroreningar och stora utsläpp av växthusgaser. anser att världen bör bryta med det rådande fossilberoendet för att klara . bör i kontakter med verka för att landet ska subventionera förnybara energikällor i stället för fossila bränslen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. och jämförs ofta som relativt likartade länder. Vi har både en omfattande välfärdsstat med en relativt rik befolkning i ett glesbefolkat land på nordliga breddgrader. Vi samarbetar med på många håll i världen kring mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. framhålls också ofta som en förebild för inom migrationspolitik. Riktigt så enkelt är det dock inte. beröms för att sysselsättningen är hög bland nyanlända och de som migrerat till landet. Men det handlar i stor utsträckning om att väljer ut de som kan migrera till landet. Det är exempelvis svårt att migrera till utan att redan ha ett jobb i landet inom den reguljära migrationen. Hur mycket det beror på geografi eller faktiska migrationspolitik går att diskutera. Förmodligen är svaret att båda faktorerna spelar in. kritiserar det avtal om säkert tredjeland som och ingått. De menar att kan betraktas som ett säkert tredjeland och uppmanar att suspendera avtalet. Även mot tortyr har uppmanat att överväga att göra en utvärdering av avtalet. relationer med går även via EU och handelsavtal. är emot handelsavtal som Comprehensive Economic and Trade Agreement (CETA) mellan och . Avtalet har kritiserats hårt, bl.a. för att makt flyttas från länders regeringar till storföretag och för att avtalet riskerar att undergräva arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimat och miljö. Ett stort problem är också att företag ges möjlighet att stämma stater för utebliven vinst. Därmed minskar ländernas demokratiska utrymme då de kan hindras från att föra den politik folket vill ha om den strider mot avtalet. Det kan betyda att företags vinster kan få lagligt företräde framför urfolks rättigheter. Detta utvecklas i vår motion med anledning av skr. 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen (2020/21:3720). är världens femtonde största ekonomi, men de socioekonomiska klyftorna är genomgripande och fattigdomen utbredd. Den mexikanska sociallagstiftningen som omfattar bl.a. lagfäst minimilön, ålderspension, moderskapspenning och försäkring vid invaliditet och arbetsskada samt viss arbetslöshetsersättning, var länge ett framgångsexempel i för hur sociala och ekonomiska rättigheter kan utformas inom välfärdssystem. Tyvärr har lagen haft svårt att kompensera för befolkningsökningen och omfattar inte heller alla de som arbetar i den informella sektorn, som inkomstskillnaderna har växt sig stora i landet. Svenskt bistånd går till genom bl.a. betydande kärnstöd till några av de FN-organisationer som verkar i landet, exempelvis UN Women, UNHCR, OHCHR och . I och med ojämlikheten och bristen på jämställdhet i landet anser att fortsatta samarbete med landet bör fokusera på att minska de sociala och ekonomiska klyftorna, såsom i stärkandet av landets sociallagstiftning. bör som enskilt land såväl som inom EU och FN verka för att minska de sociala och ekonomiska klyftorna i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kvinnors situation är trots framstegen inom abortlagstiftningen fortsatt svår. Det sexuella och könsbaserade våldet är i nivå med länder som befinner sig i konflikt. Enligt officiell statistik mördades drygt 2 800 kvinnor i . Kvinnor har även betydligt mindre politiskt inflytande än män. aviserade regeringen att de skulle lansera en feministisk utrikespolitik. har varit en aktiv aktör och förespråkare för jämställdhet i internationella sammanhang, även om jämställdheten inom landet är långt ifrån ambitionsnivåerna i utrikespolitiska sammanhang. ser det som en möjlighet för att kroka arm med om hur vi tillsammans kan stärka kvinnors rättigheter både internationellt och nationellt. bör knyta an med feministiska utrikespolitik för samarbete och informationsutbyte. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett av världens farligaste länder för journalister. mördades 11 journalister, och har 147 journalister mördats och 21 försvunnit samt omkring 52 attentat mot mediainstitutioner har ägt rum. Reportrar utan gränser likställer situationen för journalister i som för journalister i vissa av världens värsta krigszoner. placeras på plats 143 av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex . Paradoxalt nog finns en oberoende och professionell press, och nationell lagstiftning garanterar yttrande- och tryckfrihet i landet. Däremot har rättsliga processer mot journalister ökat, genom att politiker, makthavare och den ekonomiska eliten, som ofta kritiskt granskas av journalister, anklagar dessa för ärekränkning och förtal. Det har blivit ett sätt att censurera fri journalistik i landet. Kvinnliga journalister är särskilt utsatta för hot, som i ökad utsträckning sker digitalt. bör som enskilt land bilateralt såväl som inom EU och FN verka för att yttrande- och pressfriheten stärks i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 roll i världspolitiken