mot · H9023378 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att göra digitaliseringsstrategin specifik, mätbar och tidssatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att utvärdera om de åtgärder som satts in gett avsedd effekt för att realisera digitaliseringsstrategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en myndighet ska ha ansvar för att identifiera huvudmän för olika typer av grunddata för den offentliga verksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt samla in data som underlag för att riksdag, regering, ansvariga myndigheter och kommuner löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka myndigheternas förmåga att vid upphandling av digitala tjänster säkerställa möjligheten till framtida utveckling och samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av regelverket med dess skatter, avgifter och avdrag för att säkra ett konkurrensneutralt regelverk som är i takt med utvecklingen inom digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt främja satsningar inom datadriven innovation och AI-tillämpningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera ett modernt och tydligt regelverk för att möjliggöra en etisk och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt agera för en förtydligad lagstiftning och tillämpningsanvisningar på både nationell och europeisk nivå för att klarlägga hur molntjänster som träffas av olika länders lagstiftning är möjliga att använda i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan för att öka invånarnas kunskap om och delaktighet i delningsekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av lagstiftningen som påverkar delningsekonomin med hänsyn till olika samhällssektorers behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda utvecklingen av digitala lösningar för ett effektivare, mer trafiksäkert och klimatvänligt utnyttjande av infrastrukturen inom transportområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka data som är högst prioriterade för att underlätta effektiv planering av nya infrastrukturprojekt samt för infrastrukturens underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverken för kollektivtrafik ska underlätta inkludering av nya effektiva transportmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att den digitala utvecklingen bidrar till en likvärdig utbildning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av webbtillgänglighetslagstiftningen för att säkerställa att digital service utformas enligt principen om design för alla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att staten, huvudmännen och branschföreträdare för den digitala sektorn skapar konstruktiva samverkansformer som bl.a. utvecklar en gemensam process för att prova ut, testa, utvärdera och införa ny teknik i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en samordnad nationell handlingsplan för datasäkerhet för att garantera invånarnas personliga integritet inom vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att identifiera de legala och administrativa hinder som finns för en digitalisering av vården i syfte att undanröja dessa med hänsyn tagen till personlig integritet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitalisering är en förutsättning för valfrihet i sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uttala att kopparnätets avveckling tidigast ska ske när alternativa lösningar finns att tillgå och tillkännager detta för regeringen. Vi är mitt uppe i ett paradigmskifte, digitaliseringen revolutionerar samhället från grunden och påverkar människors vardag alltmer. Det traditionella informationsutbytet, företags arbetssätt och människors sociala utbyte har på mindre än förflyttats från det analoga forumet till det digitala. Digitalisering innebär stora möjligheter för den enskilda individen, för näringslivet och för samhället i stort, rätt använd och med människans behov i centrum. Extra tydlig har denna förändringsprocess synts i den snabba omställning som har skett under den pågående pandemin. Många läkarbesök är digitala, videomöten en självklar del av möteskulturen, arbete samt undervisning bedrivs hemifrån och har blivit en naturligt av det dagliga livet för många. Den digitala omställningen drivs också på av artificiell intelligens. befolkning har en hög digital mognad, som i kombination med innovationsförmåga och välrenommerade samarbetsklimat kan utgöra en plattform för nya företag. Digitaliseringen innebär en demokratisering, rätt använt kan digitala tjänster bidra till ökade valmöjligheter och förbättra delaktighet och tillgänglighet. Digitaliseringen kan ge invånarna makt och potential att påverka genom alla de möjligheter som det digitala kan bidra till. handlar det om att bryta det digitala utanförskapet och tillse att personlig integritet och cybersäkerhet tillgodoses. Den digitala tekniken gör att vi kan möta olika människor utifrån deras specifika behov när samhällsservice designas och erbjuds genom smarta digitala lösningar. Digitalisering är ett centralt verktyg för att förbättra för invånarna i och öka förmågan att nå de övergripande mål som sätts i samhället. Med hjälp av datorer, mobiler, internet, artificiell intelligens och annan teknik kan vi öka tillgänglighet, effektivitet och kvalitet som vi bygger kunskap och insikter på ett sätt och i en takt som varit möjlig. Rätt använd och med människors behov i centrum erbjuder digitaliseringen fantastiska möjligheter för den enskilda individen, för näringslivet och för samhället i stort. Det finns dock ett antal områden där det krävs särskilda insatser för att öka digitaliseringsgraden och effektivisera samt underlätta den digitala revolutionen. () pekar i en tidigare granskning på att digitaliseringen av offentlig sektor går långsamt och att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs för att kunna effektivisera processen. Enligt ESV befinner sig de flesta myndigheter på en relativt låg mognadsnivå vad gäller digitalisering, och i princip hela den offentliga sektorn behöver enligt ESV göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Arbetet med digitaliseringen måste få en ökad tyngd i förvaltningspolitiken. Regeringen bör tydligare peka ut vilka frågor som är prioriterade utifrån användarnytta, effektivitetsvinster och rättssäkerhet och utifrån detta formulera tydligare uppdrag åt den offentliga förvaltningen. De positiva effekterna av den offentliga sektorns digitalisering kan delas in i ett antal perspektiv. Den digitalisering som genomförs bör stödja något av följande fyra perspektiv: - Nya tjänster som underlättar vardagen Nya digitala tjänster ökar möjligheten till dialog och delaktighet för invånarna genom att underlätta åtkomst till information och ge stöd i stora och små beslut. - Höjd kvalitet i offentlig service Digitaliseringen bidrar till ökad kvalitet i det offentligas kärnverksamhet, förutspår problem och minskar mänskliga misstag. - En ökad effektivitet i samhället Genom digitaliseringen skapas mer resurseffektiva verksamheter då information finns tillgänglig när och där den behövs samt att arbetsuppgifter automatiseras eller effektiviseras. - Ökad förmåga till insikter, analys och kunskapsbildning Genom digitaliseringen möjliggörs delning, hantering och analys av stora mängder data och information vilket leder till insikter som inte tidigare varit möjliga som stöd i vardagens beslut, verksamhetsutveckling och forskning. Det övergripande målet som beslutats av är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Målet har delats in i fem delområden, digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Omvärlden står dock inte stilla och ska bli bäst, krävs en konkret handlingsplan som kan samlas kring. Den nationella digitaliseringsstrategin måste skyndsamt göras specifik, mätbar och tidsatt. Baserat på strategin behöver årliga handlingsplaner inom respektive område tas fram, som konkret beskriver de insatser och investeringar som behöver göras av olika aktörer. Inom den offentliga förvaltningen kan digitaliseringen skapa mycket stora vinster i form av snabbare kontakt mellan myndigheter och den enskilde, effektivare handläggning och färre fel inom t.ex. skola, vård och omsorg samt bostadsbyggande. kan digitaliseringen skapa mer konkurrenskraftiga företag samt nya företag baserade på AI och datahantering vilket ger nya arbetsmöjligheter. Stor vikt bör därför läggas på att skapa goda förutsättningar för att öka digitala kompetens och utveckla innovations- och nyttiggörandeprocess. Samverkan mellan ansvariga myndigheter Trots en nyinrättad digitaliseringsmyndighet (Digg) och regeringens digitaliseringsstrategi släpar offentlig sektor efter i att utnyttja de digitala möjligheterna. Digg har varit verksam och har övertagit ansvar för att driva på det offentligas digitalisering från flera andra myndigheter, bl.a. , , Expertgruppen för digitala investeringar, , , och . Regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka om de åtgärder som sjösatts och deras resultat haft avsedd effekt för att effektivt realisera regeringens digitaliseringsstrategi. Vidare behöver det vara möjligt att kontinuerligt hämta in information om digitaliseringens framsteg i den offentliga sektorn för att , regeringen och ansvariga myndigheter löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling. Detta skulle t.ex. kunna ske genom att en myndighet får i uppdrag att identifiera relevanta data från aktörerna och skapa en automatiserad process för att samla in dessa data från aktörerna. Regeringen bör också utse en myndighet som ska ha ansvar för att identifiera huvudmän för olika typer av grunddata för den offentliga verksamheten. Detta skulle kunna lösa problemet med att offentliga aktörer hämtar uppgifter direkt från privatpersoner och företag trots att samma uppgifter redan finns hos en annan offentlig aktör. Avslutningsvis kan digitalisering i offentlig sektor bli den viktigaste faktorn för en modern välfärd. Det innebär att samverkansplattformar, t ex kompetenscentra, behöver utvecklas för att skapa förutsättningar för vidareutveckling och långsiktiga gemensamma planer för den digitala infrastrukturen liksom testmiljöer och demonstrationssajter där nya innovativa digitala lösningar kan testas och verifieras. En översyn av lagar, regelverk och avtal behövs, där staten bör vidareutveckla de lagar och förordningar som inte är anpassade till det digitala samhället. En utgångspunkt bör vara att staten och de kommuner och regioner som deltar finansierar hälften var. Kontinuerlig utvärdering av digitaliseringen måste implementeras En tydlig tendens som går att urskilja från det arbetssätt som regeringen har tillämpat vid digitalisering av offentlig sektor har varit att försöka att skjuta över det övergripande ansvaret för digitalisering till myndigheter. Detta har fått till följd att framför allt den tydliga styrning som ESV har efterfrågat har blivit eftersatt. Regeringen har ett övergripande ansvar att driva frågor om den nationella digitala infrastrukturen. De flesta statliga myndigheter, regioner och kommuner har i större eller mindre utsträckning någon form av e-tjänster. Dock är det få offentliga aktörer som har tagit steget till att utveckla automatiserade e-tjänster för att effektivisera handläggningen. granskning visade dessutom att det finns ett oroväckande mönster av att offentliga aktörer utvecklar e-tjänster utan att ta reda på användarnas behov, och enbart var femte aktör utvärderar systematiskt användbarheten i e-tjänsterna. Risken är därför stor att resurser satsas på e-tjänster som inte gör tillräcklig nytta i kontakten med medborgare eller företag, på bekostnad av andra e-tjänster med större potential. Om regeringen menar allvar med att digital förvaltning ska vara huvudregel så måste därför information om digitaliseringens framsteg kunna inhämtas kontinuerligt i stället för att ska vara hänvisad till stickprovsrapporter från olika myndigheter. Det skulle exempelvis kunna ske genom att en myndighet får i uppdrag att följa upp och analysera erfarenheter från olika former av myndighetssamverkan och digitaliseringsprojekts implementering, resultat och effekt hos användarna, med syftet att ta tillvara erfarenheter inför etablering av olika samverkansplattformar. Det etablerade satsningen på cybersäkerhet är också något som kan behöva följas upp. Information om hur svenska företags utnyttjar digitaliseringens fördelar och hur företagens förutsättningar för att utveckla nya digitala tjänster för att kunna växa på en konkurrensutsatt, global marknad behöver kontinuerligt utvärderas. Kompetensförsörjning inom nyckelområden, vidareutbildning, forskning och utveckling, möjligheter att testa nya digitala tjänster samt översyn av lagar och förordningar är nyckelområden för att skapa goda förutsättningar för en snabb omställning och skapa nya företag. behöver kontinuerligt samla in data som underlag för att riksdag, regering, ansvariga myndigheter, kommuner och regioner löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens framsteg och utmaningar. publicerade 2016 en rapport om IT-standarder, inlåsning och konkurrens som redovisar en analys av policy och praktik inom svensk förvaltning. Rapporten tar upp att ett flertal myndigheters agerande när digitala lösningar inhandlas och utvecklas skapar oönskade inlåsningseffekter till specifika leverantörer och hinder för utbyte av information. Detta, i sin tur, leder till konkurrenshinder. Rapporten presenterar sju konkreta rekommendationer som kan bidra till att minimera risken för inlåsning i olika digitala standarder. Då inlåsningseffekter kan var mycket kostsamma och dessutom förhindra framtida utveckling och effektivisering av våra myndigheter samt minska samverkansmöjligheter mellan myndigheter bör en kartläggning ske av myndigheternas förmåga att undvika inlåsningseffekter före man upphandlar digitala tjänster, då med ett speciellt fokus på myndigheternas förmåga att identifiera framtida risker om man t ex vill byta leverantör, s k exitstrategier. Utredningen bör också föreslå lämpliga åtgärder för att undvika inlåsningseffekter. är långt framme inom många områden inom digitalisering, medan andra delar är i en uppstartsfas. Regelverket spelar en viktig roll för den fortsatta utvecklingen och Liberalerna vill se en översyn av regelverket med dess skatter, avgifter och avdrag för att säkra en konkurrensneutral lagstiftning som är i takt med utvecklingen inom digitalisering. Datadriven innovation och artificiell intelligens Den tekniska utvecklingen gör att vi kan analysera och hantera mer data än vad tidigare generationer har kunnat drömma om. Genom att stora mängder data kombineras och kan delas skapas också förutsättningar för gemensam kunskapsbildning på ett sällan skådat sätt. Med hjälp av artificiell intelligens (AI) kan analyser av stora och komplexa datamängder genomföras i en omfattning och med ett djup som varit möjlig. Enligt ligger , bland topp tre, tillsammans med och , när det gäller forskningsresultat relaterade till AI, men ligger långt efter länder som och vad gäller investeringar i nya företag. behöver stärka våra satsningar på forskning, innovationer och nyttiggörande och kanske framför allt de miljöer, där forskning bedrivs i nära samarbete med näringslivet, för att öka företagens möjligheter att utnyttja AI i sina processer och tjänster. Två utmärkta satsningar är och visualisering (CMIV) i , vars uppdrag är att utveckla framtida metoder och verktyg för bildanalys och visualisering för tillämpningar inom hälso- och sjukvård och medicinsk forskning och AI , det svenska nationella centrumet för tillämpad AI vars verksamhet berör många olika samhällssektorer och även innehåller ett datacenter. Regeringen bör fortsatt främja satsningar inom datadriven innovation och AI tillämpningar om ska bli möjligheternas land inom AI . skulle också kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med etiska riktlinjer för AI-teknologin. Regeringen bör som en utgångspunkt för den svenska lagstiftning följa utvecklingen på AI Policy Observatory. Här samlas sextio länders lagstiftningsinitiativ inom AI, AI principer och trender inom AI. Det är avgörande att samhället etablerar ett modernt och tydligt regelverk för att möjliggöra en etiskt och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer, ett regelverk som skapar trygghet i användning och säkerställer en trygg och transparent förvaltning av de AI-algoritmer som utvecklas. Datadriven utveckling och tillgången till högkvalitativa data är nödvändig för modern forskning och utveckling. Tillgängliggörande av data för forskning och innovation behöver, med bibehållet skydd för den personliga integriteten, öka för att bidra till utveckling av näringslivet och vår offentliga sektor. Tillgängliggörande handlar även om förutsättningar för dataanalys, t ex i form av datainfrastruktur, och att data från olika källor inte behöver flyttas för att nyttiggöras inom ramen för forskning och innovation. En stor utmaning är att skapa förtroende mellan olika aktörer att dela data mellan sig. Ett exempel är i vars syfte är att underlätta insamling, analys och utlämning av data i en komplex vårdmiljö. Datasäkerhet med hjälp av en svensk molntjänst Digitaliseringen medför ett allt större behov av hantering och lagring av data. EU:s nya dataskyddsförordning (GDPR) trädde i kraft . Den nya lagstiftningen ställer höga krav på dataskyddet inom . Kongressen i beslutade att all information på amerikanska plattformar kan krävas att lämnas ut till amerikanska myndigheter. Detta gäller även om den är lagrad någon annanstans. Bland de regelverk som särskilt påverkar förutsättningarna för en svensk myndighet att behandla uppgifter i plattformar som träffas av lagstiftning finns CLOUD Act, FISA 702 och EO 12 333. Andra har tagit liknande beslut. 23 organisationer och myndigheter har uttalat att detta innebär att man juridiskt kan beteckna lagrad information som ”röjd”. Har man behov av att lagra personliga data kan man därför inte använda amerikanska plattformar, då det strider mot GDPR. Detta har medfört att bland annat har utvecklat en egen molntjänst för att säkerställa att datahanteringen vid myndigheter uppfyller kraven i GDPR. Därutöver har och 2019 lanserat tankar på en gemensam molntjänst inom EU. Det kvarstår dock stora juridiska oklarheter kring hur eller om internationella molnbaserade tjänster kan användas inom offentlig sektor, och regeringen har efter påtryckningar från bl.a. SKR tillsatt en statlig utredning för att klarlägga rättsläget, vars slutrapport levereras . Det är djupt bekymmersamt att osäkerheten runt regelverket och vad som är lagliga lösningar gör att nödvändiga investeringar i säkra molnbaserade lagringstjänster, beslutsstöd eller samverkansplattformar nu avstannar i offentlig sektor. Risken är att äldre, mer osäkra tekniska lösningar används istället i brist på godkända lösningar från kommersiella aktörer. Liberalerna understryker därför vikten av att regeringen skyndsamt agerar för en förtydligad lagstiftning och tillämpningsanvisningar på både nationell och europeisk nivå för att klarlägga hur användning av molntjänster som träffas av olika länders lagstiftning är möjliga att använda i . Delningsekonomi och nyskapande företag Delningsekonomin växer snabbt och är ett fenomen som uppstått i digitaliseringens kölvatten. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja resurserna bättre. För att delta i denna utveckling krävs dock en god uppkoppling men framför allt också kunskap och intresse. Delningsekonomin förändrar och utmanar också traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt hur framtidens skattesystem ska utformas. , som ett teknikvänligt samhälle och med en hög grad av digitalisering, har en fördel jämfört med andra länder när det gäller delningsekonomin. För att styra denna utveckling mot ett mer sammanhållet och resurseffektivt uppmanar Liberalerna regeringen att ta fram en nationell handlingsplan för att öka invånarnas kunskap om och delaktighet i delningsekonomin. Det finns ett behov av tydliga spelregler som bejakar delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. I behöver lagstiftningen utvecklas som gällande lagstiftning styr dagens utveckling av produkter och tjänster. En samverkan krävs för att minska risken för att de fördelar som skapas när alla kan köpa, sälja, hyra och dela resurser med ett minimum av administration stoppas. Regelverken behöver förenklas och utredas sektorsvis, eftersom alla berörda branscher är olika, och därefter utformas utifrån branschspecifika behov. Regeringen bör således genomföra separata utredningar för de berörda branscherna i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett rättssäkert, ansvarsfullt och välanpassat sätt. Jämfört med reguljära anställningsförhållanden eller tjänsteköp gör delningsekonomin det svårare för både säljare och köpare att göra rätt skattemässigt. Här bör särskilt uppmärksammas vikten av att fortsätter att vara en drivande kraft för att utveckla den digitala inre marknaden så att gemensamma regler tas fram som stödjer innovation, delningsekonomi och e-handel. Utnyttja digitaliseringens möjligheter för en smartare infrastruktur Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet och det är därför viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Några trender är extra tydliga inom framtidens teknik: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Det finns stor potential att förbättra mobilitetstjänster över hela landet och för att säkerställa att ligger i framkant måste autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet främjas. Uppkopplade, elektrifierade och självkörande fordon kan användas för ett minskat trafikflöde, ökad säkerhet och tillgänglighet samt för mer hållbara stadsmiljöer. finns det flera frågor som rör såväl juridiska aspekter som trafiksäkerhetsaspekter och det finns även behov av att utveckla ansvarsbegreppet. genomförda testverksamheter visar att har stor potential, men också att det finns exempel på en tröghet för att få nödvändiga godkännanden av myndigheter.