mot · H9023246 · 2021-10-04 00:00:00 — drev igenom en s.k. Nationell säkerhetslag för . Den visar tydligt regimens rädsla för människors frihet. Genom den har det blivit uppenbart att rättssystemet i är fristående från . har ensidigt upplöst den avtalade principen om ett land- två system där erkänns ha sitt egna legala system, sina gränser och där både mötesfrihet och yttrandefrihet är garanterade rättigheter. Istället för två system har vi nu ett system, . Därefter ser vi hur demokratikämpar och studenter i fängslats i än större utsträckning av regimen än tidigare, men också kunnat följa hur t. ex. en juridikprofessor avskedats av sitt universitet för sin roll i de fredliga paraplydemonstrationerna 2014. greps den ansvariga publicisten och ägaren för utifrån den nya svepande säkerhetslagen, och dömdes nio demokratiska oppositionsledare till fängelse efter att, enligt , har anordnat olagliga sammankomster. måste visa demokratirörelserna, det som finns kvar av dem, fortsatt stöd. Utifrån det som skett är det också uppenbart att det inte finns skäl att upprätthålla det avtal (Mutual legal assistance in criminal matters) som har med . Rättsväsendet kan inte längre anses vara vare sig fritt eller rättssäkert. Ett antal andra länder har valt att avsluta sina liknande avtal med och bör följa deras exempel. motionerade om det och fick med sig en majoritet i för ställningstagandet, något regeringen inte gått till mötes på. Därtill ser vi hur nationellt håller upp emot en miljon personer ur den muslimska minoritetsgruppen Uigurer tillfångatagna i interneringsläger för att hjärntvättas och bli lydiga gentemot och . försöker med tvång förtrycka och utrota Uigurernas egen identitet. Vi fördömer övergreppen och tvångsinterneringarna mot Uigurerna, vilket regeringen också tydligt behöver göra. grundinställning är att domstolar ska avgöra vad som är folkmord och inte enskilda partier eller parlament. I grunden är det denna process som måste följas. vetorätt i säkerhetsrådet och att ICC saknar jurisdiktion i gör dock att möjligheten till fungerande rättsprocess nu saknas. Att få till en juridisk prövning måste alltid vara första prioritet och en väg som aldrig ska stängas. Eftersom möjligheterna till fungerande rättsprocess nu saknas anser emellertid att en oberoende internationell granskning också måste till. måste tillsammans med likasinnade, inte minst inom ramen för EU och FN--samarbetet, nu öka trycket på att öppna upp för en sådan granskning. Utan att en sådan granskning kan genomföras har det internationella samfundet enbart tillgång till erkända internationella organisationers rapporter gällande Xinjiang. Utifrån en sådan oberoende internationell granskning och andra erkända internationella organisationers rapporter skulle en prövning mot folkrättskonventioner kunna göras för att säkerställa att länder inte har total frihet att agera i strid med internationella konventioner när inga andra vägar är möjliga. Inte minst hade kunnat ha en aktiv och viktig roll i en sådan prövning, och det är också där som och andra europeiska partier har en direkt möjlighet att påverka och granska som en del av EU:s utrikespolitik. tillsammans står EU länderna starkare mot . Parallellt med detta måste regeringen, EU och det internationella samfundet i stort självfallet fortsätta driva på för att brotten mot uigurer och andra muslimska minoriteter i inte ska tystas ned. Målet måste vara att förföljelsen upphör och interneringslägren i stängs ner. Den kinesiska aggressionen mot fortsätter, bl.a. genom tydlig konflikteskalering i sydkinesiska havet och kinesiska militära, diplomatiska och ekonomiska påtryckningar mot . Härvidlag är det viktigt att måste respektera UNCLOS och skiljedomstolen i beslut att de kinesiska anspråken i sydkinesiska havet, baserad på ”historisk rätt” saknar laglig grund. Ett tydligt maktspråk från att de inte respekterar den internationella rättsordningen. relationer med behöver fortsätta utvecklas och vi vill att inrättar ett ”House of ” i och breddar det bilaterala samarbetet till att omfatta fler områden. Därtill bör verka för att släpps in i fler multilaterala organisationer och frågan om ett särskilt handelsavtal måste övervägas. Ett annat sätt för att underminera gällande världsordning är deras systematiska negligerande av WTO regelverk och deras nya Belt and Road Initiative, , som är en del av ambition att forma det internationella systemet för att passa egna syften och stärka sitt globala inflytande. har ett geopolitiskt intresse i att vara den dominanta makten och ”koloniserar” i praktiken just . Vi ser att , på ett sätt dom bara använt mot och tidigare, nu aktivt driver informationspåverkan mot EU, inte minst i spåren av Covid-19. För oss är det förvisso viktigt att handel med kan fortsätta, men att måste respekteras också av för att undvika snedvriden konkurrens som drabbar både svenska och europeiska företag. Kinesiska uppköp av strategisk infrastruktur och samhällsviktiga företag kan få stor påverkan också i och det svenska samhället. Vi ska vara medvetna om strategiska och globala intressen i våra relationer med , inklusive vad kinesiska investeringar i exempelvis svensk samhällsviktig infrastruktur, svensk forskning och möjligen svenska mediahus kan betyda och få för konsekvenser , exempelvis för vårt lands handlingsfrihet. har också visat betydande intresse i och 2013 fick observatörsstatus i Arktiska regionen. Men är ingen arktisk stat, och har endast sina egna globala maktintressen för ögonen. Vår åsikt är därför att deras observatörsstatus i bör begränsas till närvaro vid några få, mindre arbetsgrupper på teknisk nivå. Alltjämt är också svenske medborgaren och publicisten fängslad efter att ha kidnappats av den kinesiska regimen i . Han måste släppas fri. Regeringen behöver anstränga sig ytterligare för det. Vi måste stå upp för våra värden och den internationella rättsordning vi varit med och skapat. Vi måste ställa krav på att efterleva de regelverk de skrivit under på. Om inte så måste det få konsekvenser. Behov av olika, långsiktiga och effektiva sanktioner och nationella granskningsmekanismer Det är tydligt att behovet av olika, långsiktiga och effektiva sanktionsregimer är stort. De sanktioner som införts mot enskilda eller länder, som exempelvis EU:s sanktioner mot och behöver dessutom vara långsiktiga. EU antog en egen Magnitskij-sanktions-lagstiftning efter många års förhandling. är det viktigt att den också används så att de personer som utsatt andra för brott mot mänskliga rättigheter inte ska undgå straffrihet, kunna gömma sina pengar i EU osv. Tyvärr omfattar EU Magnitskij-sanktions-lagstiftning inte korruption och systematisk penningtvätt, tillskillnad från den som finns i , och de Baltiska länderna. Andra länder uppges arbeta på att bredda nationell lagstiftning till att inkludera korruption. Att det finns ett samband mellan korruption och brott mot mänskliga rättigheter är väl dokumenterat inom EU, bl.a. i årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen. EU:s Magnitskijlagstiftning behöver därför breddas till att också inkludera korruptionsbrott. Den individ som bidragit fysiskt, ekonomiskt eller genom systematisk korruption och penningtvätt till kränkningar av de mänskliga rättigheterna bör sanktionera och hållas ansvariga enligt EU-lagstiftningen. EU får inte riskera att bli en för personer som begått systematiska korruptionsbrott och penningtvätt. En risk som är avsevärd när andra länder men inte EU har det inkluderat i sin Magnitskij-lagstiftning. behöver driva på för att EU:s Magnitskijlagstiftning både breddas och används brett mot individer som begår övergrepp och riskerar straffrihet i sina egna länder. På samma sätt behöver en svensk Magnitskijlagstiftning också omfatta systematisk korruption och penningtvätt. EU Magnitskijsanktioner ska användas långsiktigt och riktat mot individer, inkl. nationella ledare som Lukasjenka, som begår brott mot mänskliga rättigheter såväl som korruption och systematisk penningtvätt. Det ska användas på individer ansvariga för övergrepp mot uigurerna i osv. Men sanktionspolitik kan också vara att frånta länder rösträtt i internationella organisationer. Tyvärr bidrog Socialdemokraterna 2019 till att åter välkomnades in i , trots att annekteringen av kvarstod. återfick då den rösträtt de blev av med i efterspelet av . Ett beslut och ställningstagande som i praktiken innebär att sanktionerna mot efter hävdes. hade röstat för att ändra gällande regler i . Man har släppt in i värmen. Det är viktigt att agerar tydligt. ändrade genom den illegala ockupation av normalläget för relationen och samarbetet med länder, och det har i sak inte förändrats. Ändå släpptes åter in i arbete och gavs rösträtt igen. Vi ser att nu genom sitt agerande i försöker skapa legitimitet för sitt agerande, och för att kunna fortsätta strunta i de beslut som fattas i , och i andra internationella institutioner. när i politiskt motiverade åtal, fängslanden och förgiftningar av oppositionsledare förstärker sitt auktoritära grepp om landet, och fullständigt struntar i och om de mänskliga rättigheterna är det att återigen utesluta från att rösta i . som land, och svenska delegation bör samlat arbeta för att sanktionerna mot återupptas inom ramen för arbete. Om det inte sker, finns stor risk att organisationen underminerar sitt eget värde . kommer Nord Stream 2 vara färdigställd med syfte att säkra nationella energiförsörjning. Men Nord Stream 2 möjliggör också för att använda energi som ett vapen mot för att uppnå politiska syften. Det blir ytterligare ett icke-militärt påverkansmedel som kan rikta mot självständighet och territoriella integritet. I det fall och skulle försöka ge sig på det måste EU svara . Redan nu behöver EU förbereda sin respons på ett sådant scenario, inklusive sanktioner mot rysk energisektor exempelvis i form av importstopp eller importrestriktioner till EU. Svenska företag, och inte minst svenska mediahus går i ljuset av Covid-19 i flera fall på knäna. Det kan öppna upp för att exempelvis ryska eller kinesiska statsaktörer köper upp fri och oberoende media i . För att inte öppna dörrarna på vid gavel vore det betydelsefullt att söka höja trösklarna på lämpligt sätt, med respekt för grundlagarna. Hur nationella säkerhetsintressen kan säkerställas vid tillståndsprövning för TV, text-tv och ljudradio har behandlats i särskild utredning. Frågan om hur det säkerställs för att hävda övrig fri och oberoende media måste också hanteras. Vi förutsätter att regeringen säkrar att så sker, om det är via ISP som utgör nationell granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar, eller på annat sätt. Regeringen behöver återkomma till med information om hur man gör detta. Ett EU med många utmaningar ställdes EU inför svåra utmaningar genom det nya coronavirusets spridning och den ekonomiska kris som har drabbat stora delar av unionen. Den återhämtning vi har börjat att se kommer att pågå och ställa många medlemsländer inför fler svåra prövningar. Vi anser att EU behöver ha en helt central roll i detta sammanhang. Även om unionen har behövts för att avvärja de mest akuta effekterna av pandemin, så är det under den kommande ekonomiska återuppbyggnaden som EU har störst möjligheter att bidra med sitt mervärde och visa att det är en form av internationellt samarbete vi behöver mer . Globaliseringen, öppna gränser och en fri inre marknad bidrog i viss grad till virusets spridning, men det är bara genom fördjupat och utvecklat EU- och internationellt samarbete som vi har en chans att bygga upp varje enskilt medlemslands ekonomi igen – inte genom att begränsa de fria rörligheterna inom unionen. För är det viktigt att återhämtningen och tiden efter coronapandemin inte används som skäl att dra EU-samarbetet i riktning mot mer överstatlighet men inte heller till att motivera slutna gränser och ökad protektionism. är det nödvändigt att stävja yttre hot mot enskilda medlemsländer där bland annat och ser en möjlighet att stärka sitt inflytande, både politiskt och ekonomiskt. Den balansgång som måste till kommer kräva idogt arbete och för liberala, EU-vänliga partier föreligger en utmanande men viktig uppgift i att kommunicera att det som EU gör bäst måste få fortsätta och på vissa områden förstärkas än mer. EU ska kunna hantera en mängd olika hot och risker, enskilt och . Vikten av en god krisberedskap har blivit tydlig både under Covid-19 men också tidigare, inte minst under skogsbränderna 2018. Även om alla länder självklart ska ha en god nationell krisberedskap kan EU bidra med ett tydligt mervärde vid gränsöverskridande hot. Cyberområdet är ett område där arbetet kan utvecklas, så väl som informationspåverkan. EU är viktigaste utrikespolitiska arena. vill att EU ska vara rustat för att kunna möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför, även om det skulle innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . För att EU ska kunna vara en trovärdig aktör i sitt närområde behöver EU utveckla flera olika verktyg, inte minst sin säkerhetspolitiska verktygslåda. Först då kommer EU bättre kunna bidra till fred, säkerhet och demokratisk utveckling i vårt närområde. För att EU ska bli en utrikespolitisk aktör att räkna med vill vi att utrikespolitiska beslut inom EU fattas med majoritetsbeslut. ska driva på för att medlemsstaterna genomför EU-samarbetet i frågor där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör bland annat, EU:s inre marknad, arbetet mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten, terrorism, försvar och cyberhot, migrationsfrågan och arbetet för en bättre och mer effektiv miljö- och klimatpolitik. EU är mer relevant än på mycket . Behovet av en stark gemenskap, byggt på samarbete, samförstånd och frihet, är stort. I takt med att auktoritära, nationalistiska och populistiska krafter sveper över världen måste EU visa att en annan väg är möjlig. Det kräver att EU tar på sig rollen som vägvisare och föredöme. Att vi i handling och genom resultat visar att demokrati, mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och klimatansvar är vägen framåt. Fred, frihandel och fri rörlighet är exempel på sådant som inte varit självklart på vår kontinent. måste arbeta för att EU:s arbete och röst gentemot auktoritära stater stärks. 2016 undertecknade EU och det samförståndsavtal som förhandlats fram under . Avtalet tillämpas men har ännu inte ratificerats fullt ut. För både och EU är det viktigt att alltid stå upp för den liberala demokratin, rättsstatens principer och de universella mänskliga rättigheterna. EU får inte tystna i kritiken mot länder som inte erkänner eller lever upp till dessa fundamentala principer och rättigheter. Ett av syftena med samarbetsavtalet är att EU ska bekräfta sitt åtagande att stödja en förändrings- och moderniseringsprocess på . röstade mot att skulle ratificera avtalet men det fick majoritet i . Även om alla EU-länder fortsatt inte ratificerat avtalet gäller det de facto. Vi menar därför att det nu efter det provisoriska ikraftträdandet av genomförs en utvärdering av dess innehåll och genomslag samt EU:s tillämpning för att se om det har uppnått sina syften och lett till nödvändig förändring på . I avvaktan på det bör ratificering återtas. EU och det svenska EU-medlemskapet, är värt att försvara. EU ska visa världen att vägen framåt är demokrati, jämlikhet, marknadsekonomi och klimatsmart tillväxt. Då krävs tydliga liberala röster i . kan och vill axla det ansvaret. Vi vill föra EU framåt. EU fungerar inte perfekt. Handelshindren gentemot omvärlden måste bli lägre. Kostnaden för klimatutsläpp måste bli högre. Lösningen på dessa problem är mer samarbete, inte mindre. Genom EU har alla svenskar stora möjligheter att påverka. Att visa resten av världen vägen framåt. Då krävs ett grönare, mer demokratiskt och mer frihetligt EU. har dock präglats av en global hälsokris av historiska proportioner. Detta har påverkat EU-samarbetet i grunden, både till det bättre, där vi snabbt kunnat hitta gemensamma lösningar på gemensamma problem som skapat förutsättningar för samtliga medlemsländer att gå starkare ur krisen. Men också till det sämre, inte minst genom att den fria rörligheten på den inre marknaden inte kunnat upprätthållas vare sig för varor eller personer under pandemin. hade önskat bättre koordinering för att kunna hålla gränserna öppna, utan att det skulle skapa oproportionerliga risker för ökad sprittsmidning. Genom förbättrad samordning för exempelvis in- och utresor hade vi kunnat undvika de fragmenterade nationella regelverken som istället uppstod, som skapade stor osäkerhet för EU-medborgarna. I takt med att vaccinationsgraden ökar, beaktat den fortsatta smittspridningen, är det viktigt att den fördragsfästa fria rörligheten återupptas av inom unionen. , tack vara internationellt forskarsamarbete, kunde vaccin mot Covid-19 rullas ut till befolkningen. går det att konstatera att den globala produktionskapaciteten är otillräcklig. anser att EU kan och bör ta en än mer aktiv roll för att öka samarbete mellan vaccinproducenterna, så att även de mest utsatta människorna i de fattigaste länderna i världen få möjligheten att vaccinera sig. Vaccineringen kan inte anses vara framgångsrik om vi inte har en global tillgång till vaccin. EU och läkemedelsbolagen måste skala upp produktionstakten. vill att läkemedelsbolagen i högre utsträckning samarbetar för att öka den globala produktionskapaciteten. Vi vill att EU tar en aktiv faciliterande roll för att möjliggöra och underlätta licensierings- och partnerskapsavtal mellan europeiska vaccinproducenter och möjliga producenter i andra länder. På så sätt kan mer vaccin produceras globalt och nå fler människor. har vi sett att flera medlemsländer gjort långtgående inskränkningar i demokratiska beslutsprocesser och människors fri- och rättigheter med pandemin som syndabock. Den negativa demokratiutvecklingen har vi sett i och . anser att EU måste göra mer för att säkerställa att EU-medborgare garanteras samma fri och rättigheter, oavsett vilket medlemsland man bor i. Därför är det inte heller acceptabelt att vissa länder kan få EU-medel när de bryter mot Unionsgemensamma demokratiska principer. liberala demokratier måste arbeta tillsammans för att vända den utvecklingen, för de journalister som mördats eller tystats, för de domare och akademiker som sparkats, för de oppositionspolitiker och väljare som tystats, för de minoriteter som förlorat trygghet och rättigheter och för de kvinnor som fråntagits rätten till sina kroppar. Vi måste också agera för att rädda , eftersom dessa medlemsstater hindrar EU från att lösa gemensamma problem, förskingrar EU-medel och på andra sätt underminerar samarbetet och européernas förtroende för det. För människorna som bor i dessa stater och för unionens framtid vill se mer kraftfulla åtgärder. Vi vill att EU ska strypa medel till medlemsstater som inte respekterar sina demokratiska och rättsstatliga åtaganden och inte sätter stopp för offentlig korruption. har länge varit drivande för ett demokratilås på EU:s budget. En sådan rättsstatsmekanism, som gör att utbetalningar ställs mot efterlevnad av demokratiska principer, ska implementeras . vill i implementeringen se ett resolut agerande från kommissionen för att bryta den negativa demokratiutvecklingen. Om de fortfarande inte genomför EU:s krav är vi öppna för att begränsa deras beslutsrätt i EU och, som en sista utväg, att utesluta dem. Flera lösningar på EU-gemensamma utmaningar finansieras med fördel också med gemensamma medel. Ett bra exempel på detta är innovationsfonden, som skapats från intäkterna från handeln med utsläppsrätter. Innovationsfonden medfinansierar projekt och klimatsmarta innovationer som kan minska utsläppen i EU. Andra aspekter av samarbetet kräver inte att finansiering behöver gå via EU-budgeten. Facilitetsmekanismen innebär att EU som kollektiv tar på sig en finanspolitisk roll. Finansieringssystemet innebär att en ny intäktskomponent för egna medel införs relaterat till plastförpackningsavfall som genereras i varje medlemsstat som inte materialåtervinns. För är det en central fråga i EU-samarbetet att medlemsstaterna har beskattningsrätten. När möjligheten till egna medel utvidgas ser vi risk för en glidning i den nationella suveräniteten för beskattning. kommer att motsätta sig eventuella ytterligare åtgärder på skatteområdet. Den sociala pelaren har, trots löfte om att den inte skulle stöta sig med medlemsländernas befintliga arbetsmarknadspolitik, lett till en rad rättsligt bindande initiativ från kommissionen på det social- och arbetsmarknadspolitiska området. Flera av förslagen är antagna och utgör för medlemsstaterna bindande lagstiftning. När än fler konkreta förslag för genomförandet nu presenterats är det tydligt att den svenska arbetsmarknadsmodellen hotas och inte kommer finnas kvar i sin nuvarande form om de genomförs. För har det alltid varit självklart att beslut kring arbetsmarknad och sociala skyddsnät behöver fattas utifrån hur det ser ut och fungerar i respektive medlemsland, så nära de som berörs av politiken som möjligt, för att få önskvärd effekt. Det är medlemsländernas skyldighet att värna sina medborgares intresse – att förflytta arbetsmarknadspolitiken till EU-nivå riskerar att sänka kraven och skyddet, snarare än att höja dem. Vi behöver inte mer lagstiftning på EU-nivå i arbetsmarknadsfrågorna, vi behöver lyssna till erfarenheterna av hur det fungerar i andra länder, dela med oss av kunskapen och fortsätta arbeta framåt utifrån hur det ser ut i . Vi behöver värna den svenska arbetsmarknadsmodellen och använda rätt verktyg i rätt sammanhang Arbetet med framtagandet av hållbarhetskriterier kopplat till de olika målen i taxonomiförordningen fortsätter. har tagit en aktiv roll i arbetet, och kommer fortsatt arbeta för att kriterierna i högre grad ska utgå från befintlig lagstiftning för att undvika dubbelreglering. Vi kommer också fortsatt arbeta för att öka den demokratiska förankringen i processen, och kommer inte acceptera förslag som riskerar att göra omställningen dyrare än nödvändigt. Det roterande ordförandeskapet i rådet är en möjlighet för varje enskilt medlemsland i EU att fastställa egna prioriteringar utifrån de mest pressande politiska frågorna på agendan. Vilka frågor som kommer att vara aktuella vid tiden för det svenska ordförandeskapet går givetvis inte att sia om. Däremot har vi gemensamma utmaningar som kommer att finnas kvar . Klimatkrisen, en hållbar energiförsörjning, säkerhetsfrågor och andra gemensamma utmaningar kommer behöva hanteras. anser att inför det kommande ordförandeskapet bör sätta de stora frågorna överst på agendan och våga driva igenom modiga och pragmatiska lösningar. Östliga partnerskapet är en viktig del i EU:s grannskapspolitik. Genom partnerskapet fördjupas EU:s relation till , , , och . I praktiken har dragit sig ut men EU behöver officiellt frysa medverkan, och så länge den belarusiska regimens förtryck kvarstår kommer kraven på ett friare och mer rättvist val bestå. Partnerskapet etablerades utifrån ländernas eget intresse och vilja att närma sig EU. Syftet är bl.a. att fördjupa ländernas politiska associering och ekonomiska integration med EU. Genom fördjupad frihandel, att göra det enklare att resa och samarbete inom olika sakområden såsom energi stärks incitamenten för reformer och EU-närmande för dessa länder. Att länder i EU:s grannskap kan transformeras till vitala demokratier och marknadsekonomier är centralt för ett säkert och stabilt . Men, reformerna handlar först och främst om frihet för ländernas medborgare. Deras kamp mot korruption, ökat demokratiskt deltagande och tillgången till skydd för de mänskliga rättigheterna måste stödjas. Och även här viktigt att stötta demokrater. EU behöver stödja frihets- och demokratirörelserna i de östliga partnerskapsländerna inte minst .