mot · H9024190 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka polisens förmåga snabbt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisstödassistenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificerade utredare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samverkan mellan polisen och försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta pensionerade poliser jobba kvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återrekrytering av pensionerade utredare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisstudenter i tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisers arbetsvillkor och lön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka visitationsrätten till fler myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka visitationsrätten till fler platser där förhör kan hållas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska gå att visitera en förhörsperson med tvång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisiär forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler alternativa vapen och skyddsutrustning till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykiatriambulanser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens tekniska arbetsverktyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ANPR-kameror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens kontakt med skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett familjeperspektiv i det brottsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förordningen om beredskapspolisen åter ska utfärdas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens arbete mot barnprostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tvångsäktenskapsenhet enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om proaktiv avlyssning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gränskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetskontroller för arbete inom myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga arrester och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ljudupptagning av skottlossning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för polisen att topsa i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt att lagra biometriska uppgifter längre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga samordningsnummer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om maxgräns för antalet fordon en person kan äga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkbokföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess för myndighetspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraanvändning i spaningssyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasta kameror ska kunna användas i brottsbekämpande syfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade befogenheter att genomsöka fordon, personer och fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagen om uppgiftsskyldighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida modell med omvänd bevisbörda vid beslag av dyra bilar, klockor etc. kan tillämpas för att beslagta statussymboler för gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om en särskild civilrättslig enhet kan införas, likt irländska, för att stärka arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en samordnad statlig utbetalningsfunktion kan inrättas och kombineras med en förstärkt utbetalningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens samarbete med Kronofogden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få kvarhålla misstänkt stöldgods och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om självständiga befogenheter att kontrollera efter stöld- och hälerigods och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tulltjänstemäns skyldighet att ingripa mot brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få kvarhålla misstänkta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om poliser i arbetslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om id-kontroller vid gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska flyttas från till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synliga poliser i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av målet att få ut poliser i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sållningsinstrument för narkotika vid trafikkontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminellas uppköp av företag och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsende upprätthålla tryggheten. Polisens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. Att förebygga brott och tidigt upptäcka barn och unga som löper risk att hamna i brottslighet är av största vikt. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö, ett grundligt brottsförebyggande arbete i polisen och en offensiv kriminalpolitik. Svensk polis är hårt ansträngd. Utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet kvarstår. Polisen har genomgått en stor omorganisation. Enligt den slutrapport från Statskontoret som utvärderade omorganisationen har den inte lyckats. Omorganisering har i delar uppfyllt sina syften, men inte i sin helhet. har exempelvis gett Polisen bättre förutsättningar att klara sin uppgift, men de saknar medel och adekvat myndighetsstyrning för att uppnå dessa. Ett av syftena som inte uppnåtts fullt ut är att få mer resurser till lokalpolisområdena, trots att arbetet med medborgarlöften och kommunpoliser är på plats innebär inte det en bättre tillgänglighet för medborgarna till polisen. Inte heller målet med en polis per 5 000 invånare i utsatta områden går att utvärdera ordentligt och därför inte sägas att det är uppnått. Att polisen kommer när den behövs och har förmåga att beivra brott och lagföra brottslingar är centralt för att upprätthålla lag och ordning i samhället. Men ett väl fungerande polisväsende betyder mer än så. Att samhället reagerar när en människa utsatts för våldsbrott, rån, sexuella trakasserier eller inbrott i sitt hem är en förutsättning för upprättelse för brottsoffren och för att värna medborgarnas tillit till centrala samhällsfunktioner. ser vi hur den tilliten hotas när människor utsätts för brott. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen har de resurser som krävs för att klara av sin uppgift: att förebygga, förhindra och beivra brott. Ett rättsväsende som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. vill ha fler poliser i brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler poliser på gator och torg är mycket viktigt för att kriminella gäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. I den nya polisorganisationen ska så kallade medborgarlöften leda till en starkare och tydligare samverkan mellan polis, myndigheter och civilsamhälle. Det är viktigt att detta följs och utvecklas, så att verksamheten når upp till de förväntningar som finns. Vi utvecklar vår syn på brottsoffer i kommittémotionen Brottsoffer. Brottsoffers situation och upprättelse är central för . Bemötande och omhändertagande av brottsoffer genom hela rättsprocessen behöver förbättras. I motionen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas våra budgetsatsningar på polisen. 10 000 fler polisanställda till 2024 har för få poliser och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt för dem att bekämpa de gäng som tagit över i vissa utanförskapsområden och att vara närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . För att åtgärda detta och se till att polisen kan vara närvarande i hela landet föreslår att ska ha 30 000 poliser så snart det bara är möjligt. Därför är det bra att regeringen följer upp KD/M-budgetens satsning på polisen. Dessvärre är det uppenbart att de själva saknar den nödvändiga och långsiktiga planering och ambition som krävs för att bygga ut svenskt polisväsende. väljer att göra en rejäl, offensiv satsning på Polisen. Totalt satsar vi 4 940 miljoner mer än regeringen på Polisen den kommande treårsperioden. Vi vill anställa 10 000 fler polisanställda. Majoriteten ska bestå av poliser. För att snabbare nå fler poliser föreslår vi en ettårig utbildning. Den ska utformas så att man efter den kan gå ut i tjänst på en ny polisanställningsform eller fortsätta studierna likt nuvarande polisutbildning. Vi föreslår också att både kommun och stat ska kunna finansiera tjänsterna men att är huvudman. Det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet prioriteras inte . bedömer att det finns en stor efterfrågan från kommuner att ha en stark lokal polisförankring och att många kommuner är villiga att vara med och betala för det. Många kommuner köper in tjänster från vaktbolag. Enligt en undersökning från Säkerhetsföretagen anlitar 25 av 30 största kommuner ordningsvakter. Tanken är att kommunerna istället ska kunna använda en del av de pengar de lägger på väktare till att i stället anställa poliser. Dessa polistjänster ska finansieras med både kommunala och statliga medel och staten ska stå för hela utbildningskostnaden. Det statliga ansvaret kvarstår således. Poliserna utbildas på under statligt huvudmannaskap, men vi vill införa en kortare utbildning än dagens polisutbildning, som dock är betydligt längre än väktarutbildningen. Den nya polisutbildningen ska vara ettårig, tjänsterna kunna finansieras av kommunerna och ingå i den statliga polisorganisationen. Den kommun som bidrar ekonomiskt ska ha inflytande över och dialog med den lokala polischefen om vad poliserna ska prioritera. Svensk polis är ansträngd. Utvecklingen i vissa särskilt brottsutsatta områden beskrivs som nästintill förlorad. Blåljusfordon som hindras att komma fram av stenkastande ungdomar, bilar som sätts i brand; parallellsamhällen på framväxt. Den här utvecklingen måste stoppas. Ett givet sätt att bryta utvecklingen och återta kontrollen över de särskilt utsatta områdena, som polisen återfår sin närvaro i glesbygden, är att öka antalet poliser. Men det krävs mer. 2017/18 tillkännagav efter förslag från för regeringen att brott som exempelvis attentat mot socialtjänstkontor, skolor med mera ska straffas extra hårt. För när hindras i sitt arbete i ett utsatt område blir det svårare för normsamhället att ta tillbaka det. Det är personer som befinner sig i en redan utsatt ställning som drabbas när samhällets hjälpfunktioner attackeras. Regeringen tillsatte en utredning som delvis behandlar dessa förslag, mot bakgrund av de många tillkännagivanden beslutat om. Direktivet missar emellertid viktiga aspekter av problemet, då den inskränker sig till att definiera samhällsnyttiga funktioner till yrkesutövare, alltså personer. Angrepp på vitala samhällsfunktioner kan lika gärna handla om exempelvis skadegörelse på en byggnad, så som ett socialkontor eller en polisstation. Rikspolischefen har efterlyst insatser från en rad andra aktörer i samhället. föreslår i vår budget en kraftfull satsning på sociala åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten. Denna satsning fördelas på flera anslag och beskrivs i vår budgetmotion. Stärk polisens förmåga snabbt En oerhört värdefull resurs i kampen mot grova brott är pensionerade utredare som kan arbeta på timmar vid behov. Detta gör att Polisen kan behålla mycket kompetent personal som annars hade lämnat myndigheten. Det gör också att pensionärer inte behöver fortsätta vara anställda på heltid, utan just kan arbeta vid tillfälliga toppar. Dessvärre har regeringens bristfälliga finansiering av gjort att flera sådana satsningar avbrutits med omedelbar verkan. Det gäller bland annat de så kallade ”silvervargarna” i , som sagts upp som de kriminella konflikterna fortgår i oförminskad takt. Vi gör en stor satsning för att polisen ska kunna återrekrytera personal som slutat, eller är på väg att sluta. Detta gäller inte minst poliser som gått i pension eller snart ska göra det. går mellan 300 och 400 poliser i pension. Vi menar att denna resurs är underutnyttjad och behöver byggas ut mer för att snabbt avlasta polisen genom att behålla och återrekrytera erfarna och kompetenta medarbetare längre. Därför satsar vi 2022–2023 för att återrekrytera pensionerade poliser. Vi inför också ytterligare skattelättnad på äldre som jobbar, vilket gör det mer lönsamt för dessa att arbeta. Ett sätt att se till att det kommer ut fler poliser på gatan är att anställa administrativt stöd, polisstödsassistenter. Detta finns redan på ett antal platser i landet som och , men bör byggas ut till fler platser. Enligt anser många poliser att det är frustrerande att så mycket som en fjärdedel av arbetstiden kan gå åt administration, istället för till kärnverksamheten. Ett ingripande kan leda till timmar av administrativt arbete. De har också räknat ut att en (1) polisstödsassistent kan frigöra två poliser. Vi avsätter riktade medel till för att möjliggöra administrativt stöd som enligt kan frigöra arbetstid motsvarande 750 poliser. Arbetsuppgifterna kan exempelvis bestå av att avrapportera ärenden, diarieföra, hantera gods och beslag, skriva anmälningar, efterlysa personer och övrigt administrativt stöd som att boka tider. Polisstödsassistenter bör finns för både poliser i yttre tjänst och poliser i utredande verksamhet. anslår därför 250 miljoner 2022–2024 för att anställa polisstödassistenter inom ramen för vår satsning på . Anställ kvalificerade civila utredare Polisiär kompetens är central i det utredande arbetet. kan kompetens från andra sektorer avlasta och stärka det brottsutredande arbetet. För att trycka tillbaka de kriminella gängen med större kraft behöver fler civila utredare anställas i lokalpolisområdena. Det kan handla om förstärkning med kriminologer, analytiker och tillgångsutredare som arbetar riktat mot de kriminella nätverken. Detta för att med större kraft gå på pengar och statussymboler hos de kriminella grupperingarna. Det arbetet behöver också ske med fler myndigheter, som behöver skala upp sitt arbete. Med detta kan polisen hålla uppe och öka trycket mot de kriminella nätverken i det långsiktiga och lokala arbetet. Med en snabb och kraftig förstärkning på fler poliser i yttre tjänst och en förstärkning på utredningsverksamheten kan polisen bättre bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Därför satsar vi 2022 och 2023 för att anställa civila utredare, inom ramen för vår satsning på . föreslår en kraftfull satsning på fler poliser. Med tanke det tar att utbilda poliser kommer det dock att ta tid innan dessa är i tjänst. Vi har därför parallellt med vår polissatsning föreslagit att polisen får resurser att anställa civilanställda för att snabbt kunna avlasta polisen och för att fler poliser ska kunna arbeta i yttre tjänst. Vi tycker också att det bör övervägas att ta till andra åtgärder som snabbt kan avlasta polisen. • Bättre samverkan med försvaret. Efter terrorattentaten i gjordes ändringar i den norska polislagen angående polisens rätt till bistånd från försvaret. Ytterligare åtgärder genomfördes i , vilket vi kan dra lärdom av även här i . Vad gäller polisens samarbete med försvaret har polisen möjlighet att låna helikoptrar. För att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör exempelvis ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i exempelvis bevakningsinsatser. Ett framsteg i detta avseende gjordes i den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen . Vid ett terrorattentat kan det vara avgörande att använda samhällets alla relevanta resurser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Det kan röra sig om bevakning vid skyddsobjekt vid ett omfattande angrepp, stöd till polisens nationella insatsstyrka eller materiellt stöd. • Ta in polisstudenter i tjänst tidigare. Vi föreslår att de som genomgår polisutbildningen ska kunna tas i tjänst tillfälligt för att möta de akuta behoven. Detta skulle tillsammans med beredskapspoliser kunna stärka en hårt belastad polismyndighet som på ett långt mycket mer effektivt sätt skulle kunna bedriva exempelvis gränskontroller. Vi menar att dessa förslag bör prövas för att snabbt stärka polisens operativa förmåga. Detta bör ges regeringen till känna. Stärk nationellt forensiskt centrum Nationellt forensiskt centrum (NFC) har en mycket viktig roll hos polisen. De arbetar med informationsteknik, biologiska spår, kemi och teknik och droganalys. NFC blir vid hög belastning en flaskhals om de inte är korrekt dimensionerade. Tar ärenden att undersöka påverkas både utredningstid och häktningstid, vilket är olyckligt för utredningsprocessen och den häktade. Snabbare handläggningstider vid NFC måste vara av högsta prioritet. NFC behöver bygga ut sin kapacitet väsentligt. NFC har en ökande trend med ärenden , men en särskilt stor ökning , till del beroende på de många gripanden som skedde efter Encrochat-avslöjandet. För att möta ärendeökningen och korta handläggstiderna avsätter vi 2022–2024. Propositionen Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda behandlades av . I propositionen föreslås bl.a. att en polisman i samband med förhör får kroppsvisitera förhörspersonen om förhöret hålls i eller . Lagändringen var viktig, men missade allvarlig kritik från remissinstanserna. Propositionen nämner Säkerhetspolisen och , men det är inte bara de som genomför förhör, och de sker inte alltid i deras lokaler. Tryggheten för anställda på myndigheter är av yttersta vikt och hot och våld ökar. Ska ett fullgott medarbetarskydd finnas för alla anställda inom rättsvårdande myndigheter behöver visitationen utökas till betydligt fler myndigheter. , och är några exempel. Inte minst för att det myndighetsgemensamma arbetet mot brott, som regeringen påstår sig ta på allvar, ska fungera så smärtfritt som möjligt behöver det vara möjligt att kroppsvisitera personer även i andra myndigheters lokaler och det behöver kunna utföras av annan personal än en polisman. Den föreslagna regleringen kan också hindra en polisman från att genomföra förhör i så nära anslutning till brottet som möjligt. Kan inte en visitation genomföras innan förhöret hålls i exempelvis en polisbil kvarstår de risker som motiverar en lagändring från första början. Vi delar också uppfattning att det är en märklig konstruktion att en person som dyker upp för ett förhör kan vägra visitation och därmed avvika från förhöret och räknas som utebliven. Förhörstiden och skyldigheten att stanna kvar bör räknas från det att en person inställer sig i byggnaden i vilken förhöret ska hållas. Det ska också gå att med tvång visitera en förhörsperson. föreslog /20 en ny lagstiftning, hindrande av rättvisa, som syftar till att komma åt den som saboterar polisutredningar på olika vis. Att inställa sig till förhör men vägra att visiteras bör kunna vara ytterligare något som skulle falla inom ramen för en sådan lagstiftning. har det svenska rättsväsendet gjort lika stora insatser mot den organiserade brottsligheten som . Problemen är omfattande och utvecklingen har pågått . Trots framgångar i kampen mot kriminella nätverk i närtid i exempelvis och växer problemen med kriminella nätverk. Inte minst våldet drabbar hela samhället. dödades en åttaårig pojke av en handgranat som kastades in i det rum där han låg och sov. sköts en man och 40-årsåldern och hans hustru ihjäl i . Mannen hade tidigare vittnat i mordrättegång. mördades en kvinna som häll sitt barn i famnen i . mördades en annan kvinna i Råcksta. Gängmorden tycks ha tagit en ny riktning. Det har förekommit skjutningar i närheten av förskolor och skolor. skottskadades två lekande barn i . Uppgörelser mellan kriminella har ägt rum i centrummiljöer med stor risk för allmänheten, utan någon som helst hänsyn eller omsorg om oskyldiga. Den organiserade brottsligheten drabbar skoningslöst. mördades en polis i en skottlossning i . Det var första gången som en polis mördades i . Det är en konsekvens av det besinningslösa våldet som brett ut sig bland landets kriminella. Det måste få ett slut. Underrättelseenheten i Polisregion släppte lägesrapporten ”Kriminella nätverk inom den organiserade brottsligheten i polisregion ” om de kriminella nätverken i . Kartläggningen identifierade 50 aktiva kriminella nätverk i region . 20 har tillkommit sedan den förra granskningen, som utfördes för bara . De ser en tydlig trend att nätverken samverkar allt mer, både nationellt och internationellt.