ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021250 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska få möjlighet att sätta upp och finansiera hastighetskameror och tillkännager detta för regeringen. har igång 1 800 hastighetskameror. De räddar cirka 20 liv . Dessutom räddas fler än 70 personer från att bli allvarligt skadade i trafiken. De första hastighetskamerorna sattes upp , men finns det inga inne i tätorter. Utgår du från är närmaste kameran du stöter på den du kör förbi på söderut mellan och . I utökas antalet trafikkameror. installerades de första 20. är staden uppe i 2 000. Beslut är fattat om att det ska sitta en kamera inom en radie från varje skola i staden. Kamerorna har, i , lett till färre olyckor (en minskning ) och färre allvarliga skador (en minskning ). Böterna är på och ges till den som kör för fort på deras 40‑vägar. Även i många europeiska städer så installeras det hastighetskameror. I polisens trygghetsmätning så är det faktiskt så att det enskilt största problem som Malmöborna tar upp är bilar som kör för fort. av de svarande upplever detta som ett problem. Människor vill ha trygghet i trafiken. I till exempel stads utvärdering av sänkningen av hastighetsgränsen i staden, , så visade det sig att sju utav tio tycker att sänkningen var bra. Minskade hastigheter ger inte bara tryggare miljö. Det bidrar även till bättre luftkvalitet och lägre buller. måste polisen, naturligtvis, prioritera annan brottslighet. har de inte möjlighet att kontrollera hastigheter så att det leder till ändrat beteende bland bilisterna. Farthinder som gupp, actibump och avsmalnade körbanor ökar trafiksäkerheten. Målet med sådana åtgärder är att det ska vara lätt att göra rätt för trafikanterna. Mot dem som ändå kör i för höga hastigheter blir kameror ett utmärkt komplement. På stora genomfarter är det dessutom svårare att anlägga farthinder. Ett sätt att underlätta för kommuner att skapa trygga trafikmiljöer, förbättra luftkvalitén och få ner bullernivåerna är att ge dem möjlighet att sätta upp och finansiera hastighetskameror.
mot · H9021251 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken för elsparkcyklar och tillkännager detta för regeringen. En elsparkcykel kan vara ett alldeles utmärkt sätt att ta sig fram på om den används på rätt sätt. Det går snabbt och smidigt att röra sig från en plats till en annan utan att behöva planera resan i större utsträckning. Ofta finns en elsparkcykel i närheten. I en stad med korta avstånd skulle elsparkcyklar kunna vara ett bra komplement till vanliga cyklar, bussar eller tåg, men alltför ofta är de parkerade på högst olämpliga ställen eller så ligger de slängda på gång- och cykelbanor, något som gör det svårt för den som är ute och går. Särskilt problematiskt är det för dem som är synskadade eller använder sig av rullstol eller rollator. Det händer dessutom att elsparkcyklar far fram på ett sådant sätt att såväl de som kör dem som människor runt omkring riskerar att skadas allvarligt. Andra sätt att använda elsparkcyklar på är rentav olagliga, som till exempel att åka två personer på en elsparkcykel. Det är många med mig som har fått nog. I till exempel har antalet anmälningar som gäller felparkerade elsparkcyklar ökat markant, särskilt . Kaoset som felparkerade elsparkcyklar orsakar måste få ett slut. måste ge landets kommuner rätt verktyg för att kunna vidta tillräckliga åtgärder, och regelverket för vad en kommun får lov att göra behöver förtydligas. Inom ramen för vad som är möjligt har infört en rad åtgärder för att få bättre ordning på de problem som uppstår när elsparkcyklar parkeras på olämpliga ställen. I beslagtas felparkerade elsparkcyklar. De forslas bort och måste lösas ut av de bolag som hyr ut dem. I stadens centrala delar finns särskilda parkeringszoner med uppmaning att ställa elsparkcyklar just där. har även fattat beslut om att uthyrare måste ansöka om tillstånd och betala en årlig avgift. Efter larm från förskolor och skolor har kommunen infört ett stopp för elsparkcyklar på kommunala förskolor, skolor, gymnasier och skolgårdar. Men det räcker inte. har vi i kunnat se en tydlig ökning av antalet klagomål på elsparkcyklar och hur de framförs. och den gångna vintern gjordes knappt 50 anmälningar; har det gjorts över 300 anmälningar till kommunen. För att komma till rätta med detta föreslår jag: ett förbud mot all parkering av elsparkcyklar. Undantag ska vara särskilda parkeringsplatser för elsparkcyklar likt de som finns för hyrcyklar . ett förbud mot att köra elsparkcyklar på platser där många människor rör sig, till exempel på gågator, torg, i parker och längst stränder. ett förbud mot att köra elsparkcyklar på trottoarer. ett tak för antalet elsparkcyklar. Det ska inte vara fritt fram för uthyrarna att sätta ut hur många som helst. en åldersgräns för att få lov att köra elsparkcykel samt hjälmtvång. Den som kör elsparkcykel på ett olagligt sätt ska få dryga böter. Jag är inte på något sätt emot nya, innovativa lösningar för att ta sig fram. Rätt använt, med visad hänsyn till andra, är det hur smart som helst. Allt för att öka framkomligheten!
mot · H9021252 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fordonsverkstäder bör bli anmälningspliktig verksamhet enligt miljöprövningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. är en fordonsverkstad en icke anmälningspliktig verksamhet. Det innebär att verkstäder inte behöver meddela den lokala vid förändringar i sin verksamhet utan det upptäcks först vid nästa tillsynsbesök. Det är stor rörlighet i branschen vilket innebär att verksamheter försvinner och tillkommer löpande samt flyttar runt eller byter bolagsform, utan att får kännedom om detta. Bara i finns minst 200 registrerade verkstäder, plus ett stort mörkertal som inte är registrerade, som förväntas ha tillsyn över. Detta är en utmaning med anledning av omsättningen av verksamheter i branschen. Det finns dessutom stora brister generellt i branschen gällande hanteringen av avfall, farligt avfall och kemikalier vilket får konsekvenser så som markföroreningar, nedskräpning och att avfall hamnar hos icke godkända mottagare. Det finns en omfattande lagstiftning kring dessa områden som få verksamheter har koll på. Att hävda att dessa verksamheter inte uppfyller kunskapskravet enligt 2 kap. och enbart utifrån detta förbjuda dem är i praktiken omöjligt utifrån gällande praxis. Med anledning av fordonsverkstädernas miljöpåverkan så anser jag att det är motiverat med en anmälningsplikt. Om fordonsverkstäder blivit anmälningspliktig verksamhet hade det varit möjligt för tillsynsmyndigheten att bedriva tillsyn på samtliga verkstäder och det hade gjort det svårare för oseriösa verksamheter att hålla sig undan.
mot · H9021253 · 2021-09-30 00:00:00 — Etablering av fristående skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om etablering av fristående skolor och tillkännager detta för regeringen. är det kommunen som är huvudansvarig för sin skolorganisation. är det staten, genom Skolinspektionen, som beslutar om tillstånd för nyetablering av fristående skolor. Skolinspektionen har varit mycket generös med tillståndsgivningen trots att kommunerna i många fall har varnat för överetablering och negativa konsekvenser för ekonomi och segregation. När det gäller gymnasieskolan har detta uppmärksammats och regeringen har tillsatt en utredning som föreslagit att etableringsfriheten ska begränsas, men problemen är stora också i . När de vinstdrivna skolbolagen får tillstånd att starta grundskolor etablerar de sina skolor där de har störst möjligheter att fylla sina elevplatser med studiemotiverade elever med goda förutsättningar, inte där behovet av nya skolor är störst. Med studiemotiverade elever kan de hålla nere lärartätheten och ändå få goda kunskapsresultat. Det är framför allt så, genom att spara på lärarna, som de får möjlighet att göra vinst. Inom gymnasieskolan etablerar de sig allra helst inom yrkesprogramssegmentet där programpengen är störst. Inte sällan maximerar de vinsterna där genom att hålla nere fasta kostnader för utrustning utöver lägre lärartäthet. Vinstmöjligheterna styr skoletableringarna, inte elevernas och samhällets behov. Kommunerna, som har det yttersta ansvaret för att alla elever får den skola de har rätt till, kan inte planera sin skolorganisation rationellt och långsiktigt. De måste anpassa sig till de förutsättningar som marknaden och de vinstdrivna skolbolagen skapat. I framförallt storstadsområdena trängs de offentligt drivna skolorna tillbaka. Fri etablering av skolor har negativt påverkat kommunernas förutsättningar att långsiktigt planera utbildningar utifrån elevernas behov och efterfrågan. Det har också negativt inverkat på kommunernas ekonomi då resurser gått till tomma lokaler framför lärare och undervisning när elevantalet minskar som antalet skolor ökar. Det är orimligt att kommunerna som bär det största finansieringsansvaret inte själva kan styra vilka och hur många huvudmän som kan etablera sin verksamhet. Kommunerna bör därför ges ett avgörande inflytande vid nyetableringar av friskolor för att de ska kunna planera sin skolorganisation med långsiktig samhällsnytta och likvärdighet i fokus.
mot · H9021254 · 2021-09-30 00:00:00 — Mammografi för äldre kvinnor ställer sig bakom det som anförs i motionen om den övre åldersgränsen vid mammografi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler äldre kvinnor i kliniska behandlingsstudier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig cancerbehandling för äldre kvinnor och tillkännager detta för regeringen. rekommenderar mammografi från . En Umeåledd studie har kommit fram till samma sak. Studien är den hittills största i världen av sitt slag och slår fast att dödligheten i bröstcancer är högre för de kvinnor i åldersgruppen 40–som inte erbjudits mammografi jämfört med kvinnor i samma åldersgrupp som fått mammografi. Att dödligheten i bröstcancer minskar för kvinnor 50–69 som genomgått mammografi är redan fastslaget. är det alltså klarlagt att även kvinnor 40–har samma nytta av mammografi. Det är därför mycket bra att har beslutat att mammografins screeningprogram (40–) ska vara avgiftsfritt! Risken att avlida i bröstcancer har minskat , men det gäller bara kvinnor upp till . Därefter är risken oförändrad från 70–. Risken ökar påtagligt för kvinnor . Överlevnadsprognosen vid bröstcancer är hög, från 50 till ligger den på . För kvinnor ser det betydligt sämre ut; överlever. Skillnaden kan framför allt kopplas till att äldre kvinnor inte kallas till mammografi. Men kvinnor erbjuds dessutom mindre omfattande behandling när bröstcancer väl konstaterats jämfört med yngre kvinnor. Detta hänger inte bara samman med bristande vilja att satsa resurser på äldre kvinnor utan är också kopplat till att kliniska studier på bröstcancerpatienter vad gäller behandling bara till består av kvinnor , som hälften av alla som får bröstcancer är ! Det finns alltså en osäkerhet kring mediciner och andra behandlingsmetoder som inte i tillräckligt hög grad är utprovade för äldre kvinnor. Detta är ett argument för att i fortsättningen se till att fler äldre kvinnor ingår i sådana kliniska studier! Om alla äldre kvinnor hade erbjudits mammografi och fått bättre cancerbehandling skulle överlevnaden öka . Det är en hög siffra med tanke på hur vanligt bröstcancer är som dödsorsak bland äldre kvinnor. Med tanke på att livslängden dessutom ökar (och bröstcancer ökar med åldern) så kan vi rädda ännu fler liv genom att bygga ut mammografin och erbjuda äldre kvinnor bättre behandling. Alla kvinnors liv är värda att rädda, både yngres och äldres. Med tanke på att bröstcancer är den vanligaste dödsorsaken för medelålders kvinnor och, tillsammans med lungcancer, den näst vanligaste cancerrelaterade dödsorsaken för äldre kvinnor borde det vara högprioriterat att göra allt vi kan för att tidigt upptäcka och framgångsrikt behandla bröstcancer för kvinnor i alla åldersgrupper. Regeringen bör överväga att bereda riktlinjer med syftet att höja den rekommenderade åldern för mammografi i hela landet och se till att fler äldre kvinnor ingår i kliniska behandlingsstudier samt att äldre kvinnor erbjuds likvärdig bröstcancerbehandling.
mot · H9021255 · 2021-09-30 00:00:00 — Bostadstillägg vid sjuk- och aktivitetsersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadstillägget vid sjuk- och aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. Bostadstillägget är till för att pensionärer och personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning med låga inkomster ska ha ett bra boende och kunna leva på sin inkomst. Bostadstillägget har höjts för ålderspensionärer som kan få , beroende på ekonomisk situation och boendekostnad. För sammanboende blir det en lägre nivå per person. Som ensamstående kan man med sjukersättning eller aktivitetsersättning få i bostadstillägg, beroende på ekonomisk situation och boendekostnad. För sammanboende gäller en lägre nivå per person. Det betyder att en pensionär som mest kan få mer i bostadstillägg än en förtidspensionär. Hyrorna går stadigt upp, vilket gör att garantipensionärer, förtidspensionärer och sjukskrivna (med särskilt låga inkomster och höga boendekostnader) riskerar att få allt svårare att klara sina kostnader. Förutom en bostadspolitik för ökat byggande och rimliga hyror bör regeringen överväga att se över bostadstillägget för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Det är mycket välbehövligt och glädjande att ålderspensionärer fått möjlighet till ett högre bostadstillägg, men förtidspensionärer är också en ekonomiskt utsatt grupp. Ett välkommet steg i rätt riktning är regeringens förslag att jämställa beskattningen av ålderspensionärer och förtidspensionärer. Det kommer att innebära ökad ekonomisk trygghet för alla med sjuk- och aktivitetsersättning. En annan viktig fråga gäller behovet av information om att bostadstilläggen finns och hur man söker dem. Enligt en granskning av kan en fjärdedel av de berättigade ha missat sin rätt till stöd. Det motsvarar 129 000 ålderspensionärer och 40 000 med sjuk- och aktivitetsersättning som är berättigade till bostadstillägg men som inte sökt det. Mer än hälften av dessa personer tillhör den mest ekonomiskt utsatta delen av samhället.
mot · H9021256 · 2021-09-30 00:00:00 — Tänderna är en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan och tillkännager detta för regeringen. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt-kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya mediciner och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Regeringen bör överväga att se till att tandvården blir en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.
mot · H9021257 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en äldreombudsman och tillkännager detta för regeringen. Ombudsmännen (och ) fyller viktiga funktioner i samhället för att bekämpa diskriminering och förtryck. De äldre blir allt fler i samhället och många gamla befinner sig i en utsatt position. En hel del äldre som är försvagade av sjukdom kan ha svårigheter att själva driva sin rätt till sjukvård, äldreomsorg, hemtjänst och färdtjänst. Pensionärer med låga pensioner kan ha svårt att få pengarna att räcka ens till det nödvändigaste: mat, hyra, el och värme, läkarbesök och mediciner. Den orättvisa pensionärsskatten har dessutom vidgat klyftan mellan pensionärer och löntagare. har bland annat som uppdrag att bekämpa diskriminering på grund av ålder, men behövs ändå för att värna de yngstas intressen. På samma sätt behövs en äldreombudsman för att värna och uppmärksamma de äldstas intressen. Regeringen bör framöver överväga denna fråga.
mot · H9021258 · 2021-09-30 00:00:00 — Lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården och tillkännager detta för regeringen. Brukarinflytande definieras officiellt så här: Medborgarnas möjlighet att såsom användare av offentlig service påverka tjänsternas utformning och kvalitet (1991). Äldre och personer med funktionsnedsättningar har en stark lagstadgad rätt att delta i vårdens utformning, både på det individuella planet och på gruppnivå (genom pensionärs- och handikapporganisationer). Dessa regler återfinns i socialtjänstlagen. Även de anhöriga har möjlighet till inflytande över vårdens utformning. Men det lagstadgade brukarinflytandet är inte lika uttalat för andra grupper. Personer med missbruksproblem har en svagare ställning i socialtjänstlagen. Även anhöriga har svagt lagligt stöd för att påverka vårdens utformning. Personer med missbruksproblem har ofta ovärderliga erfarenheter av hur bemötande och missbruksvård fungerar, erfarenheter som kan bidra till förbättringar av vårdens utformning. Detta är till gagn både för de berörda och för hela samhället. Missbruket kostar oerhört mycket både ekonomiskt och mänskligt. Dåligt fungerande missbruksvård leder till att människor går ner sig och går under av missbruk. Ökat brukarinflytande är avgörande för att göra missbruksvården bättre. Det är också en demokratisk fråga och handlar om mänskliga rättigheter. Personer med beroendeproblematik ska givetvis, liksom andra vårdbehövande, ges rätt att själva påverka utformningen av vården och sina egna liv! Målet måste vara att det starka lagstadgade brukarinflytande för äldre och personer med funktionsnedsättningar som redan finns inom utökas till att även gälla personer med missbruksproblem. Brukarinflytandet i hälso- och sjukvårdslagen behöver också förstärkas när det gäller missbruk.
mot · H9021259 · 2021-09-30 00:00:00 — Barnomsorg på de tider då föräldrarna arbetar ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. Utbyggnaden av barnomsorg i offentlig regi har inneburit en revolution för jämställdheten, och anses det självklart att man ska kunna kombinera arbete och familj. Det är till och med lagstadgat att kommunerna ska erbjuda barnomsorg inom rimlig tid så att ingen ska behöva säga upp sig från sitt jobb eller tacka nej till ett nytt jobb för att barnomsorg saknas. Men det finns en begränsning i lagen. Det finns inget krav på kommunerna att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid, det vill säga kvällar, nätter och . På en del förskolor är arbetstiderna inte ens anpassade efter att föräldrarna arbetar heltid. Någon av föräldrarna (läs mamman) förutsätts gå ner till deltid för att hinna ta sig från jobbet och hämta barnen innan förskolan stänger. När det gäller efterfrågan kan man lätt beräkna den genom att titta på hur arbetsmarknaden ser ut. Inom många yrken gäller helt andra arbetstider än kl. 8.00–17.00. Som exempel kan nämnas kulturarbetare, vård- och omsorgspersonal, handelsanställda, poliser och industriarbetare. Eftersom småbarnsföräldrar återfinns i alla dessa yrkesgrupper är det ganska lätt att räkna ut att det behövs barnomsorg även utanför kontorstid! Det finns många som försöker fixa omsorgen på annat sätt för att inte förlora jobbet. Det kan handla om att ta hjälp av släkt, vänner och grannar eller till och med att ta med barn till jobbet. Men det tär på relationerna att binda upp släkt och vänner med påtvingad barnpassning. Det finns dessutom många föräldrar som inte har någon att tillgå. Varken partner, barnens mor- eller farföräldrar eller någon annan. De riskerar att bli arbetslösa till följd av detta. I synnerhet ensamstående föräldrar har en mycket tuff situation om de jobbar OB. I många kommuner är budskapet till småbarnsföräldrar att de gärna får arbeta, men bara inom vissa begränsade yrkesområden och begränsade arbetstider. Annars får de ingen barnomsorg. Det är ett hårt slag mot jämställdheten eftersom många kvinnor arbetar OB, huvuddelen av de ensamstående föräldrarna är kvinnor och i många fall arbetar båda föräldrarna på obekväma arbetstider – då måste någon gå ner i arbetstid eller säga upp sig. Brist på barnomsorg på obekväm arbetstid går stick i stäv med arbetslinjen. Vi borde istället uppmuntra småbarnsföräldrar att försörja sina familjer och skapa trygghet, kontinuitet och pedagogisk utveckling även för barn med föräldrar som jobbar OB. Regeringen bör överväga en översyn av regelverket kring barnomsorg på obekväm arbetstid och vilket ansvar staten respektive kommunerna bör ha för att tillgodose behovet.