ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021623 · 2021-09-30 00:00:00 — Växa-stöd – även för enkla bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett utvidgat växa-stöd så att det även omfattar enkla bolag och tillkännager detta för regeringen. infördes ett tillfälligt växa-stöd för enskilda näringsidkare som anställer en första person. Det tillfälliga växa-stödet innebär att enskilda näringsidkare som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter bara ska betala ålderspensionsavgiften om på ersättningen till den anställde . Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger . Anställningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Reglerna gäller t.o.m. . Kretsen som omfattas av möjligheten att erhålla växa-stöd utökades . Även aktiebolag och handelsbolag med högst två delägare kan under vissa premisser erhålla växa-stöd. I samband med utvidgningen uttalas särskilt att enkla bolag inte omfattas av definitionen enmansföretag och därmed inte heller omfattas av reglerna om växa-stöd. Ett enkelt bolag föreligger när två personer kommit överens om att driva närings-verksamhet tillsammans. Ett vanligt förekommande fall av enkla bolag är när två ägare av en näringsfastighet driver verksamheten tillsammans, exempelvis två makar eller två syskon. Precis som vid handelsbolag är det alltså fråga om två bolagsmän som beslutat sig för att driva verksamheten tillsammans, med den enda egentliga skillnaden att någon registrering av ett handelsbolag inte har skett. Att enkla bolag, till skillnad från aktiebolag och handelsbolag, inte omfattas av växa-stöd innebär en ovälkommen diskriminering av en verksamhetsform som framför allt är vanligt förekommande på landsbygden. Det är därför motiverat att reglerna om växa-stöd ändras så att det även omfattar enkla bolag. Per Åsling (C)
mot · H9021624 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskonto och tillkännager detta för regeringen. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Avtalen är normalt 50-åriga och kan ses som en del av det långsiktiga skogsskyddet. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderättshavaren, dvs staten, en fastighet av viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrendeavtal. anger i en skrivelse från 2005-02-14 (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodiseringen för avtal som enbart innebär en begränsning för fastighetsägaren att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Naturvårdsavtalen är en viktig del i att stimulera arbetet med att bevara skyddsvärd skog samt utgör ett led i att uppnå de miljömål som är uppsatta för skogen. Den ersättning som betalas ut till markägarna är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut, genom att det exempelvis finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten samt det faktum att ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättning för naturvårdsavtal får sättas av till skogskonto. En sådan förändring ligger i linje med den ambition som regeringen och tidigare tydligt visat i proposition 2002/03:79, då man övervägde en lagändring för att tillåta periodiseringen av ersättningen . Men med hänvisning till utgången i rättsfallet RÅ 2002 ref. 84 ansåg lagstiftaren att någon lagändring inte krävdes. I pro-positionen uttalas följande: Emellertid har Regeringsrätten, som tidigare nämnts, i en nyligen meddelad dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, där nämnden funnit att en engångsersättning i anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Per Åsling (C)
mot · H9021626 · 2021-09-30 00:00:00 — Variabel hastighetsskyltning på landsbygdens vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om variabel hastighetsskyltning på landsbygdens vägar och tillkännager detta för regeringen. började att skylta om hastighetsgränser på vägsträckor runt om i landet. Hundratals mil statlig väg får sänkt hastighetsgräns . Hastighetsgränserna anpassas i hela . kommer statlig väg att skyltas om till en lägre hastighetsgräns. kommer väg att få höjd hastighetsgräns. Netto blir statlig väg hastighetssänkt. har en nollvision och motiverar med att rätt hastighet är en förutsättning för att minska antalet dödade och skadade i trafiken. Om detta är många överens. har beslutat om vilka vägsträckor som ska få ändrade hastighetsgränser, och de nya föreskrifterna leder till man att skyltar om samtliga beslutade vägsträckor i landet. I syfte att få efterföljd av de sänkta hastighetsgränserna noteras just nu en massiv utrullning av fartkameror längs de fartsänkta vägsträckorna. I bygder runt om i hela landet som drabbas av längre pendlingstider och en försämrad tillgänglighet till arbete och utbildning uppfattas åtgärd – att sänka den högsta tillåtna hastigheten – som en åtgärd att upprätthålla trafiksäkerhet utan att behöva lägga resurser på själva vägen. En försämrad vägstandard möts med sänkta hastighetsgränser. Acceptansen för hastighetssänkningen är låg och möts därför med sanktioner i form av fartkameror. Vad som är trafiksäker hastighet på ett vägavsnitt varierar med trafikintensitet och väglag. I syfte att kunna upprätthålla både trafiksäkerhet genom rätt hastighet vid rätt tillfälle och en rimlig tillgänglighet finns teknologi för variabel/dynamisk hastighetsreglering. Vi möter dessa variabla hastighetsangivelser på exempelvis broar. Detta kan byggas ut i större skala. Vi anser att arbetet med att skapa fler vägar med variabla/dynamiska hastighetsskyltar i stället för en statisk hastighetsnedsättning kontrollerad av fartkameror är ett viktigt steg i syfte att upprätthålla både trafiksäkerhet, förståelse hos trafikanter och en rimlig tillgänglighet. Per Schöldberg (C)
mot · H9021627 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner och tillkännager detta för regeringen. Urbaniseringen leder till att många människor flyttar från turist- och landsbygdskommuner till storstadsregioner för högre studier och arbete. I många turist- och landsbygdskommuner finns därför en negativ befolkningsutveckling som leder till ett lägre skatteunderlag. I dessa kommuner finns också många delårsboende som spenderar och semestrar där, som de bor, arbetar och betalar skatt i en annan kommun. Denna struktur skapar utmaningar för turist- och landsbygdskommuner vars skatteintäkter inte matchar det faktiska befolkningsunderlaget. Den ökade rörligheten är bra. Det blir allt vanligare att människor växer upp i en kommun, bor och arbetar i en annan kommun samt spenderar och semestrar i en tredje kommun. Detta tar inte dagens skatteutjämningssystem hänsyn till, och det skapar en orättvis fördelning som missgynnar turist- och landsbygdskommuner. Det påverkar även respektive region. Ett förslag för en rättvisare skattefördelning är att ge människor själva möjlighet att fördela hur stor andel av skatten som ska gå till de kommuner man bor i under del av året. Pandemin har skapat en ny grön våg och öppnat ögonen på många för hur lätt och trivsamt det är att bo i sitt fritidshus/andraboende. Som ett exempel kan nämnas har haft ca 6 000 flera boende under hela pandemin, vilket ökat öns befolkning . Detta utan att en enda krona tillförts Region i skatteunderlag eftersom dessa personer är skrivna på sin permanenta bostadsort. Därmed missgynnas de kommuner som har stor andel fritidshus. För dessa turist- och landsbygdskommuner skulle ett ökat skatteunderlag leda till bättre service och infrastruktur som är mer anpassade till det faktiska befolkningsunderlaget.
mot · H902163 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra regelverken för småföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över storleken på arbetsgivaravgifterna för småföretag och tillkännager detta för regeringen. En politik som gynnar mindre företag är en politik som säkerställer möjligheter till sysselsättning och försörjning på landsbygden. Småföretagen har ofta en stor betydelse för att skapa livskraft på landsbygden. De skapar jobb, trygghet och ekonomisk tillväxt. Allt fler svenska småföretagare upplever nu att de tas på allvar. Fler förbättringar måste dock göras. Det handlar bl.a. om en gynnsammare beskattning men det måste också bli mindre krångligt att starta och driva företag. Det är viktigt att skapa fler möjligheter för företag att starta och växa genom att förbättra förutsättningarna för företagare. Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstiftning som är illa anpassad till deras verksamhetsformer. Entreprenörer och småföretagare är viktiga för landet och bör tas på större allvar. Den förra alliansregeringen var aktiv i denna process. Politiken bör genomsyras av en arbetslinje där småföretagarna givetvis är en vital komponent. Storleken på arbetsgivaravgiften påverkar sysselsättningen och företagens expansionsmöjligheter. En fortsatt översyn av reglerna är därför nödvändig, så att alla företag ska kunna ha samma möjligheter och villkor. Regeringen bör därför se över möjligheterna att förbättra och framför allt förenkla regelverken och arbetsgivaravgifterna för småföretag.
mot · H9021630 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge status som beredskapsflygplats och tillkännager detta för regeringen. bör bli en av landets beredskapsflygplatser. Det centrala läget i landet och den långa landningsbanan, möjliggör alla typer av tunga transporter. Utöver flygplatsens geografiska placering och utformning kan en lång rad andra argument tillföras som stärker dess användning som beredskapsflygplats. Nedan följer en rad argument. Airport är reserv till helikopterflygplatsen på (USÖ). landar plan med radioaktiva isotoper som sedan transporteras till USÖ, isotoperna används vid behandling av cancer, och det finns inget annat sätt att transportera dessa då deras halveringstid gör att man inte hinner – en logistikkedja från produktion av isotop till behandling av patient som är planerad i detalj. Regelbundna transporter sker också av organ och kroppsdelar för transplantationer till och från USÖ. Från flygplatsen sker vidare regelbundet ambulansflyg. Inom flygplatsens upptagningsområde ligger kriminalvårdsanstalter i både Kumla och Hinseberg, båda fängelser med grova förbrytare som ofta säkerhetsmässigt flygs vid förflyttningar. Airport är en av två flygplatser i som används frekvent vid återföring av personer som inte tillåts att vara i . Polisen använder ofta flygplatsen för tankning av sina helikoptrar när de är i regionen. Polisen har dessutom flera funktioner stationerade på flygplatsen, tex utlänningsroteln i Bergslagen (, och län). I stort allt materiel och alla fordon som försvaret använder och har använt vid sina internationella missioner flygs från . är också närmaste fraktflygplats till MSB:s lager i som dessutom fått uppdraget att hantera EU:s lager för civil krishantering. var den enda flygplatsen som kunde uppfylla de krav och kriterier som MSB hade vid sin upphandling av utskeppningsflygplats (i konkurrens med tex och ). () är stationerade på och är de enda i som underhåller och 2000, två flygplanstyper som trafikerar många inrikeslinjer och därmed är strategiskt viktiga för trafiken i . Företaget har kunder från hela världen. Aktörer på flygplatsen förmedlar expressgods till stora delar av . Med anledning av ovanstående anser jag att regeringen bör ge status som bredskapsflygplats.
mot · H9021631 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda brukarfinansiering på sträckan –, samt att förstärka dialogen med i ärendet och tillkännager detta för regeringen. Förbättra järnvägen mellan och tar den snabbaste resan med tåg mellan och . Många avgångar har längre restid. Genom förbättringar av dagens infrastruktur skulle restiderna kunna minskas . Det skulle bidra till kraftig klimatnytta tillsammans med stora regionala och nationella samhällsnyttor. Resandet på sträckan –är omfattande, och enbart flyget mellan de båda huvudstäderna står för 1,4 miljoner resor . I ett modernt , där klimatmålen står i centrum, vore det rimligt att i stället satsa på bättre tågförbindelser. Att åstadkomma en tågförbindelse på max kräver varken höghastighetståg eller helt ny järnväg mellan huvudstäderna. Den åtgärdsvalsstudie (ÅVS) som färdigställde för sträckan visar att det är fullt möjligt att uppnå målet genom en stegvis utbyggnad av befintlig infrastruktur och genom att bygga ett par nya länkar för att korta resvägen. Den omedelbara effekten skulle bli att drygt en miljon flygresenärer skulle sätta sig på tåget, och klimatutsläppen skulle minska med över . Den nyttoanalys som genomfördes för projektet visar att projektet dessutom skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt – så lönsamt att det skulle vara möjligt att finansiera de nya järnvägslänkarna som krävs genom banavgifter. Stora internationella, nationella och lokala nyttor utgör en viktig arbetsmarknad för många svenskar, och arbetspendlar ett väldigt stort antal människor mellan länderna. investeringsvolym i är mer än så stor som i och tillsammans, och en stor del av investeringarna sker inom it- och företagstjänster. äger flest utlandsägda företag i , främst inom tjänstesektorn, vilket är en trend som varit starkt positiv . har antalet sysselsatta i norskägda företag i fördubblats. varuimport är störst från , och växande tjänsteexport går i huvudsak till . Genom att knyta de båda huvudstadsregionerna närmre varandra skapas nya möjligheter för innovation och tillväxt. Inte minst med tanke på att det mellan de båda huvudstäderna ligger flera stora och växande städer, bland annat , och (totalt bor omkring 3,4 miljoner människor längs stråket). En satsning på förbättring av infrastrukturen mellan och gynnar alltså inte bara de direkt boende i de två huvudstäderna utan skapar också goda förutsättningar för både och i form av snabbare transporter och större arbetsmarknadsregioner. Utred möjligheten att finansiera den nya infrastrukturen I de två senaste nationella transportplanerna har stråket –pekats ut som brist. Det är nu dags att sträckan ––––utvecklas. Vi menar att regeringen bör ge en utredare i uppdrag att se över möjligheten att brukarfinansiera (banavgifter) de nya järnvägslänkar som krävs för att få till konkurrenskraftiga restider i stråket.
mot · H9021632 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyndsam utvärdering kring den nya lagen om kontanthantering, och att denna särskilt belyser frågor kring skydd och säkerhet för människor med skyddad identitet, och tillkännager detta för regeringen. Antalet butiker, restauranger, hotell m.m. som inte tar emot kontanter ökar , något som bidrar till att kontanthanteringen minskar och ersätts med digitala betalningsmedel. Det finns många fördelar med kontantlös handel, men också många väl kända nackdelar, såsom sårbarhet vid strömlöshet, bedrägerier och otillräckligt digitalt kunnande. sticker ut i en internationell jämförelse som ett alltmer kontantlöst samhälle, vilket försvårar för många turister. Människor i utsatta grupper kan ha svårt att få tillgång till bankkonton och blir därmed hänvisade till kontanthantering. Allt detta måste, i en kommande utvärdering, vägas emot de fördelar som digitala betalningsmedel har för exempelvis företagande på landsbygden. Många människor lever , av olika anledningar, med skyddad identitet. Att använda digitala betalningsmedel lämnar spår som gör det enkelt för exempelvis våldsamma förövare att spåra och finna den person som hen har utsatt för våld. Detta får inte ske, vi kan inte äventyra människors hälsa och säkerhet enbart för att samhället tvingar en person att använda digitala betalningsmedel. Detta måste skyndsamt utvärderas och följas upp med anledning av den nya lagen om kontanthantering.
mot · H9021633 · 2021-09-30 00:00:00 — Bättre förutsättningar för fjällräddarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förutsättningarna för fjällräddarna och tillkännager detta för regeringen. Intresset för fjällvandring har formligen exploderat i ”hemestertider”. Framför allt är det ovana vandrare som strömmar till, och det ökar belastningen på fjällräddarna. När medier rapporterar om olyckor och personer som försvunnit på fjället är det troligtvis just fjällräddarna som är där och hjälper till. Fjällräddarna, denna frivilliga grupp, kan vi inte ta för given. Vi behöver säkerställa goda villkor för dem som ställer upp och även se till så att vi får fler fjällräddare. Alltför länge har de frivilligas engagemang och hårda arbete fått för lite uppmärksamhet och stöd. Detta måste förändras för att öka tryggheten i fjällvärlden. I finns omkring 400 fjällräddare som, ofta under mycket svåra väderför-hållanden, är ansvariga för hjälpinsatser i den svenska fjällvärlden. Både vi som bor i fjällvärlden och de turister som kommer på besök är beroende av att hjälpen kommer snabbt när olyckan är framme. Fjällräddningen är helt avgörande vid räddningsinsatser i stora delar av landet. Detta gäller både vinter- och . Alla frivilliga livräddare är en ovärderlig resurs för människors trygghet. Fjällräddarna tar dock inte bara ansvaret utan också en stor del av kostnaderna. Exempelvis använder varje fjällräddare egen skoter, fyrhjuling och bil med släpvagn för transporter. Utrustningen måste vara relativt ny och helförsäkrad – det är stora investeringar. Rimligt och enkelt vore att överväga att fjällräddare kunde få skatteavdrag för den del där fordonen används i det allmännas tjänst. Men för att genomföra det måste skatteregler ändras. Rättsläget är oklart. För att säkerställa att alla fjällräddare har någorlunda nya och säkra maskiner är det rimligt att överväga ett investeringsstöd. Likaså bör det övervägas stöd för rekognosceringsturer. Dessa turer är helt avgörande för arbetet, att fjällräddarna kan vara ute i terrängen för att uppdatera sig om aktuella förhållanden. Detta ska inte heller behöva betalas ur egen ficka. När du hamnar i nöd behöver du veta att hjälpen kommer oavsett var i landet du befinner dig. Alla frivilliga livräddare gör ovärderliga insatser, och det behövs fler. Därför kommer vi att fortsätta att driva på för att förbättra situationen för alla livräddande hjältar. Per Åsling (C)
mot · H9021634 · 2021-09-30 00:00:00 — OPS-finansiering av större infrastrukturprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt och tillkännager detta för regeringen. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt, och i den transportplan som gäller 2018–2029 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 700 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka, exempelvis , nya svensk-norska tvärbanor eller en fast förbindelse –. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta något som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H9021636 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. I vårt västra grannland finns ett väl fungerande system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Syftet är att ge alla delar av landet rättvisa konkurrensförutsättningar. Det ska vara möjligt att på någorlunda likvärdiga villkor bedriva företag såväl i glest befolkade fylken i norr som i mer tätbefolkade områden nära de stora marknaderna kring större städer som i södra delen av landet. För kommuner och fylken långt från de större städerna ger de nedsatta arbetsgivaravgifterna bättre förutsättningar att erbjuda medborgare och företag en bra service. Det lockar fler att bosätta sig i dessa bygder. De nedsatta arbetsgivaravgifterna gäller generellt, såväl för det privata näringslivet som för offentlig sektor. Systemet har godkänts av EU. De geografiskt differentierade arbetsgivaravgifterna är ett mycket kraftfullt verktyg inom den norska distriktspolitiken. Professor vid Norsk senter for bygdeforskning i , som även studerat svensk regionalpolitik, understryker att detta är ett effektivt och obyråkratiskt verktyg för att ta hela landet i bruk, ett verktyg som dessutom är lätt att införa i . Det är dags att göra verkstad av de goda idéerna för att vi även på vår sida av Kölen ska ta hela landet i bruk. Per Åsling (C)