mot · H9024033 · 2021-10-05 00:00:00 — Men det är avgörande att den sammanlagda ersättningen som ges dels ska vara låg och dels ska vara kopplad till tydliga krav på att arbeta sig in i samhället. Den ersättning som nyanlända får är ofta högre än försörjningsstödet. Det finns dessutom möjligheter att utöver etableringsersättningen erhålla kompletterande försörjningsstöd, och på så sätt öka bidragsnivån ytterligare. utgångspunkt är att ersättningen till nyanlända ska vara lägre än för de som är födda i eller som har bott i . Den ersättning som ges ska också begränsas till ett ersättningssystem. Den möjliga tiden en person kan ha etableringsersättning bör utökas från till . Därmed avskaffas rätten till försörjningsstöd för den som varit i än . Staten, inte landets kommuner, ska med andra ord ta ansvar för nyanländas försörjning . Därigenom tar staten ett större ansvar för de kostnader som uppkommit till följd av en misslyckad integration. Dock ska kommunerna fortsatt ha ansvar för insatser som till exempel undervisning i SFI, samhällsorientering och annan vuxenutbildning. Arbetsförmedlingen ansvarar för att ställa krav på att nyanlända deltar i insatser för att öka chanserna till jobb men i vissa fall kan kommunerna kunna överta även det ansvaret. En förutsättning för ett sådant övertagande är att organiseringen av kontroll- och sanktionssystemet för den statliga ersättningen kan ordnas på ett effektivt sätt. Kvalificering till förmåner och bidrag utöver etableringsersättningen ska vara ett samhälle där vi tar hand om varandra, men där alla också förväntas bidra. Den som är ny i ska få en låg och enhetlig ersättning för att klara sitt uppehälle. Över tid ska en nyanländ sedan kunna arbeta sig in i samhället och ta del av sociala förmåner och bidrag. Detta ska dock vara resultatet av egen ansträngning, och inte enbart bosättning. Kvalificeringen ska ske i takt med att man jobbar, betalar skatt och blir svensk medborgare. Det är både rimligt och rättvist. ges nyanlända tillgång till de svenska socialförsäkringssystemen, utan att ha arbetat och betalat skatt i . I ett läge där stora grupper nyanlända ska etablera sig på svensk arbetsmarknad är behovet av en tydlig arbetslinje i bidragssystemen större . Arbetslinjen innebär att man ska kvalificera sig till bidrag och välfärdsförmåner genom arbete. Att istället automatiskt få tillgång till den svenska välfärden när man kommer till riskerar dels att minska drivkrafterna att arbeta, dels att förtroendet för de svenska bidragssystemen ifrågasätts. Det leder också till onödigt höga kostnader. Förutom att bidragssystemens utformning påverkar de ekonomiska drivkrafterna till arbete, så är detta också en viktig faktor i valet av land när man migrerar. Forskning visar att det finns ett starkt orsakssamband mellan ett mindre generöst bidragssystem och det aktuella landets invandring. menar att den som kommer till bör få full tillgång till svenska bidrag och ersättningar enbart genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i . I annat fall bör ersättningarna begränsas till en grundläggande generell trygghet. Succesiv kvalificering till välfärden utöver etableringsersättningen stärker drivkrafterna till arbete och integration samt minskar den ekonomiska belastningen på systemen. Kvalificering ska krävas för bland annat följande bidrag i socialförsäkringsbalken: full föräldrapenning, flerbarnstillägg, adoptionsbidrag, omvårdnadsbidrag, bilstöd, merkostnadsersättning, omställningspension och särskilt pensionstillägg, sjukpenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall, samt assistansersättning enligt lagen om assistansersättning. Denna lista ska dock inte ses som uttömmande. Att genomföra en reform av detta slag kommer kräva en bredare utredning som omfattar flertalet bidrag, samt en utformning av kvalificeringsmodellen som är förenlig med . För vuxna med barn ska kvalificering genom arbete krävas för full föräldrapenning. Nyanlända som inte arbetar eller har fått permanent uppehållstillstånd ska enbart ha rätt till etableringsersättning . Den som behöver vara föräldraledig med etableringsersättning ska behålla sin etableringsersättning under ledigheten, dock med krav på regelbunden kontakt med Arbetsförmedlingen eller kommunen för planering av återgången till arbetsmarknaden efter ledigheten. I garantipensionen ska samma kvalificeringsregler gälla för alla. Garantipensionen är en grundtrygghet till dem som haft låg eller ingen förvärvsinkomst alls. Systemet har en inbyggd kvalificeringsmodell. För att få full garantipension krävs att man har bott i . Pensionen minskar med 1/40 av bosättning som saknas. Men för personer som kommit till som asylinvandrare finns ett undantag som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. var nästan hälften av alla pensionärer med garantipension utrikes födda. Möjligheten att göra undantag för asylinvandrare bör fortsättningsvis tas bort. Om de totala pensionsförmånerna inte räcker för att uppnå skälig levnadsnivå utbetalas äldreförsörjningsstöd. Ett ja måste vara ett ja - och ett nej måste vara ett nej Ett stort antal människor återvänder inte till sitt hemland självmant efter att ha nekats uppehållstillstånd i . statistik visar att antalet före detta asylsökande som inte har rätt att vistas i landet, och som borde ha lämnat , –uppgick till omkring 153 000 personer. Av dessa har omkring hälften registrerats som avvikna. De som stannar i utan tillstånd att vistas här lever i skuggsamhällen, som inte sällan präglas av såväl social utsatthet som illegalt arbete och kriminalitet. Ett ja måste vara ett ja – och ett nej måste vara ett nej. Det är grunden för en reglerad invandring. Därför måste arbetet för att de asylsökande som fått avslag ska återvända hem förbättras väsentligt. Det handlar bland annat om fler förvarsplatser, anmälningsplikt, inre utlänningskontroller mm. Förslagen beskrivs grundligt i kommittémotion Ett väl fungerade återvändande. framgångar och vår gemensamma välfärd bygger på arbete. Att människor kan komma hit och bidra med sin kunskap och drivkraft är i grunden bra. ska vara det självklara landet för strävsamma och företagsamma människor – från hela världen. Arbetslösheten är särskilt hög bland invandrare och personer med kortare utbildning. vittnar svenska företag och entreprenörer i normala konjunkturlägen om svårigheter att finna rätt kompetens. Enligt är bristande tillgång till lämplig arbetskraft ett av de största tillväxthindren för småföretag. Det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring har brister. I internationella jämförelser sticker ut eftersom ett och samma regelverk gäller för all slags arbetskraftsinvandring, oavsett om det rör sig om högkvalificerad arbetskraft eller inte. Flera studier visar också att systemet med arbetskraftsinvandring missbrukas på olika sätt. Ytterligare en avigsida med dagens system är kompetensutvisningarna, där människor som arbetat och gjort rätt för sig i utvisas på grund av mindre felaktigheter. Förslagen för en reformerad arbetskraftsinvandring läggs i kommittémotion Arbetskraftsinvandring. Anpassning till ett nytt hemland Många som är nya i tar snabbt till sig svenska lagar och värderingar. Andra förefaller leva här utan att i större utsträckning försöka anpassa sig till det nya landet. Bland vissa finns till och med ett uppenbart motstånd mot värden såsom jämställdhet och individuell frihet samt synen på religionen som en fråga för varje individ själv att ta ställning till. Integration sker genom flera parallella processer. En avgörande del är att man försörjer sig själv och bidrar till det gemensamma. Men det sker också genom anpassning: till lagar, kultur, seder, normer. Det handlar inte om att enbart ha kunskap om dessa, utan om att i det vardagliga och offentliga anamma ett beteende som ligger i linje med majoritetens förhållningssätt och att delta i den publika sfären. betyder lyckad integration inte alls att staten ska diktera en persons värderingar eller sträva efter att alla människor ska stöpas i samma form. Men integrationen, och ytterst den svenska samhällsgemenskapen, gynnas inte av en ordning där olika invandrargrupper lever i enklaver med normer och värderingar som inte är förenliga med majoritetssamhällets eller ens med svensk lag. Därför måste staten inom ramen för integrationspolitiken, men också inom välfärden, sända tydliga signaler om vilka grundläggande värden som gäller i . måste ha en integrationspolitik som helt och fullt fokuserar på att de som kommer till ska tillåtas och förväntas bli en del av det svenska samhället – genom att ställa krav och skapa möjligheter. Det kräver insatser för en praktisk anpassning, både vad gäller språk och värderingar. Krav på språkkunskaper för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap Svenska språket har stor betydelse för integrationen, liksom för möjligheten att utöva de rättigheter som följer med uppehållstillstånd samt medborgarskap. Samma sak gäller grundläggande faktakunskaper om vårt samhälle. ställs inga krav på vare sig deltagande i undervisning eller en viss kunskapsnivå i svenska språket för att få permanent uppehållstillstånd. Det är anmärkningsvärt. anser att det bör ställas tydliga krav på nyanländas ansträngningar att lära sig svenska. Sådana ansträngningar ska vara en central del vid prövningen av permanent uppehållstillstånd. vill därför att godkända kunskaper i grundläggande svenska ska knytas till möjligheten för en person att få permanent uppehållstillstånd. Kravet bör ligga på minst nivå A2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk (CEFR), vilket innebär en språkförmåga på grundläggande nivå. Det motsvarar ungefär SFI-kurs C. Möjlighet till dispens från språkkravet bör finnas exempelvis på grund av ålder, hälsa eller olika funktionsnedsättningar. För att bli medborgare ska dessa kunskaper visas genom prov och eller på andra vis, till exempel godkända betyg från universitetskurser eller avslutad gymnasieutbildning. Språkkravet bör ligga på minst nivå B1 i den gemensamma europeiska referensramen för språk (CEFR), vilket innebär en språkförmåga på grundläggande nivå. Det motsvarar ungefär SFI-kurs D. Olika varianter av sådana krav finns i bland annat övriga nordiska länder och . Möjlighet till dispens från kraven bör även i detta fall finnas exempelvis på grund av ålder, hälsa eller olika funktionsnedsättningar. Utökad samhällsorientering för fler grupper Samhällsorienteringen är avgörande för att ge nyanlända en grundläggande förståelse för det svenska samhället. samhällsintroduktion behöver inledas redan under asylprocessen och vara obligatorisk samt spegla olika dimensioner av det svenska samhället. Den ska tydligt befästa vikten av det svenska språket, eget arbete samt de rättigheter och skyldigheter som gäller i . Om en asylsökande inte deltar i de aktiviteter arrangerar ska hon eller han inte heller ha rätt till den dagersättning som asylsökande annars får. har drivit på för att utöka den samhällsorienteringen för nyanlända från 60 . Att detta genomförts är positivt. Vi vill att samhällsorienteringen ska avslutas med examination, det vill säga att ett samhällstest ska införas. Tyngdpunkten i samhällsorienteringen ska enligt dagens förordning ligga på praktiska aspekter av att leva i – hur man lever och bor i liksom hur man åldras och vårdar sin hälsa. menar att samhällsorienteringen måste stöpas om. Praktiska aspekter ska ingå i samhällsorienteringen, men inte utgöra huvuddelen. Istället måste den utvecklas till att fokusera på huvudsakliga värderingsskillnader och hur vi lever här i . Det handlar till exempel om att barns och ungdomars rättigheter måste belysas tydligare. Även kvinnors rättigheter ska belysas, med fokus på jämställdhet och nolltolerans mot hedersförtryck. Förväntan på arbete och egen försörjning måste vara tydlig, liksom nödvändigheten i att följa lagar och regler. För att samhällsorienteringen ska vara likvärdig över hela landet och för att kvalitetssäkrad, bör en nationell kursplan införas som tydligare anger samhällsorienteringens innehåll och mål. är varje kommun själv ansvarig för att ta fram en plan för samhällsorientering, vilket lett till stora skillnader i genomförande, innehåll och utförande. Det behövs även bättre uppföljning. Länsstyrelserna har ett uppföljningsuppdrag, men det omfattar ingen granskning eller tillsyn av enskilda verksamheter utan är en mer övergripande rapportering om organisation och deltagande. I samband med att nationella kursplaner införs bör även tillsynen skärpas. Detta i syfte att säkerställa att verksamheterna följer det uppsatta innehållet samt uppnår målen och tillräcklig kvalitet i undervisningen. Vidare finns ingen obligatorisk samhällsinformation till nyanlända barn och unga. Om barn inte känner till sina rättigheter enligt gällande lagar och regler, kan de inte heller hävda dem. Därför bör alla grund- och gymnasieskolor ges i uppdrag att vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev genomföra en kortare samhällsorientering anpassad till elevens ålder. Särskild vikt ska läggas vid frågor som demokrati, allas lika värde, barns rättigheter och jämställdhet. Samhällsorienteringen bör även innehålla praktisk information om vart man som barn kan vända sig för att ta tillvara sina rättigheter eller få stöd och hjälp, exempelvis den lokala ungdomsmottagningen, eller tjejjourer. Även personer bör omfattas av krav på deltagande i samhällsorientering, såvida det inte är direkt olämpligt med hänsyn till sjukdom eller dålig hälsa. De äldre i familjen är ofta värderingsbärare och det är viktigt att information om samhällets rättigheter och skyldigheter även kommer dem till del. Krav på godkänd SFI för bidrag i läser nyanlända svenska för invandrare (SFI) som en del av etableringsplanen. är det vanligt att studierna avbryts eller att man läser utan att göra tillräckliga framsteg. skiljer sig från bland annat , och genom att prestationen i språkutbildningen inte påverkar vare sig rätten till permanent uppehållstillstånd eller nivån på de ekonomiska ersättningar som det offentliga betalar ut. vill ställa högre krav på deltagare i SFI så att fler lär sig svenska snabbare. Fler måste klara SFI för att kunna ta sig vidare till jobb eller utbildning. Varje person som påbörjar SFI ska få en individuell prestationsplan som uppskattar tiden det kommer att ta att slutföra varje kurs och studieväg. Prestationsplanen ska utformas utifrån en modell som tar hänsyn till den studerandes förkunskaper, såsom tidigare utbildning. Vid avbrutna studier eller studier som inte fullföljs med godkända studieresultat inom den angivna tidsramen aktualiseras ett åtgärdssystem som innebär att individer kan få en varning och ytterst delvis eller helt indragen etableringsersättning. För individer som har försörjningsstöd bör full ersättning beviljas endast om samtliga vuxna i hushållet läser SFI i enlighet med sin individuella prestationsplan eller uppfyller språkkraven för permanent uppehållstillstånd. Tolktjänster och tolkningens infrastruktur kostar det offentliga . Rätten till tolk vid kontakter med myndigheter är obegränsad för individer som inte behärskar svenska. Det spelar ingen roll hur länge en person har varit i . Det gör att behovet av att lära sig svenska minskar, vilket skickar helt fel signaler om det egna ansvaret att lära sig svenska och värdet av det svenska språket. föreslår därför att rätten till betald tolk upphör för personer som har permanent uppehållstillstånd. Det ligger helt i linje med kravet på grundläggande kunskaper i svenska språket för permanent uppehållstillstånd. Undantag ska göras för brottmål eller utlänningsmål i de fall då det står klart att ett tolkbehov föreligger. Genom att stärka drivkrafterna att lära sig svenska och därmed klara sig utan tolk vinner både den enskilda personen och samhället i stort. Förlängd hemvist och krav på skötsamhet krävs som huvudregel hemvist i för medborgarskap. För statslösa och flyktingar gäller och för nordiska medborgare . införde ett asylsystem med tillfälliga uppehållstillstånd, och vill att det ska gälla även framöver. Det innebär att tidpunkten för förvärv av permanent uppehållstillstånd respektive svenskt medborgarskap med dagens regler i många fall kan komma att ligga mycket nära varandra. Permanent uppehållstillstånd bör dock vara ett steg på vägen till ett medborgarskap. vill införa förlängning i krav på hemvist. Det skulle innebära sammanlagt krav på hemvist som huvudregel och för statslösa och flyktingar. De förlängda hemvistkraven för medborgarskap bör kombineras med en möjlighet att förvärva medborgarskap för den som jobbar och försörjer sig själv, och har tillräckliga kunskaper i svenska och om det svenska samhället. Det skulle innebära en kraftfull drivkraft för att snabbt komma in i det svenska samhälls- och arbetslivet. Därtill bör det införas ett krav på skötsamt liv för alla personer som söker medborgarskap, ett vandelskrav. Det förtydligar vikten av ett hederligt levnadssätt samt uppvärderar det svenska medborgarskapet. Det vandelskrav som finns är förenat med undantag för vissa grupper, däribland för ungdomar i åldern 15–samt för unga vuxna i åldern 18–som har bott i . Lika fri- och rättigheter för alla Tillfälligt etableringsstopp för och genomlysning av konfessionella friskolor värnar friskolereformen, inte minst för att den ger möjligheter för elever och deras föräldrar att välja den skola och undervisningsform som passar dem bäst. Här ingår även skolor med konfessionell inriktning, vilket också måste garantera genom . Det finns många välfungerande konfessionella friskolor i , där undervisningen håller hög kvalitet och där barn och unga inom ramen för skoldagen får ett viktigt sammanhang att ge uttryck för såväl sin kulturella identitet som religiösa övertygelse. Men det finns också exempel på friskolor, både med och utan konfessionell inriktning, där politisk och religiös extremism förekommit. Som ett led i att värna friskolereformen måste den skyddas från missbruk. I första hand krävs förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll för att stoppa skolor som främjar religiös och politisk extremism. menar därför att den ägar- och ledningsprövning som görs inför godkännande av friskolor bör kompletteras när det gäller prövningen av lämplighet att bedriva verksamheten. Kompletteringen innebär att den enskildes lämplighet även ska prövas i förhållande till vissa särskilt fastställda demokrativillkor. Sådana villkor har bland annat föreslagits i den statliga utredningen om nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Utredningen föreslår också att det ska införas en huvudmannaförsäkran för personer som vill starta nya skolor där de försäkrar att verksamheten kommer att bedrivas i överensstämmelse med centrala demokratiska principer. Även detta anser bör införas. har även lagt fram förslag att pausa nyetablering av konfessionella friskolor till dess att ett tydligare regelverk och effektivare kontroller finns på plats. Vi står fast vid detta – ett tillfälligt etableringsstopp för konfessionella friskolor bör införas, och ska befintliga verksamheter med konfessionell inriktning inte heller kunna utöka sin verksamhet. Det tillfälliga stoppet ska givetvis utformas på så sätt att det är förenligt med de internationella konventioner som åtagit sig att följa. Under det tillfälliga etableringsstoppet bör en fullständig genomlysning av befintliga konfessionella skolor genomföras. Det innebär att Skolinspektionen ska granska huruvida skolorna följer läroplanen och skollagen. Konkret kan det till exempel handla om huruvida historie-, religions- och sex- och samlevnadsundervisning bedrivs och håller tillräcklig kvalitet. Skolor som inte klarar genomlysningen ska inte få förnyat skoltillstånd och därmed tvingas stängas. Etableringsstoppet ska upphöra när genomlysningen är slutförd och när ett fungerande demokrativillkor i ägar- och ledningsprövningen finns på plats. Utredning av slöjförbud i förskola och grundskola För- och bör vara en frizon där flickor och pojkar ges samma möjligheter och behandlas lika. Barns frihet ska inte begränsas på grund av deras kön. Att tvinga barn att ha slöja är uttryck för en hederskultur som bör motverkas. Här är det viktigt att det svenska samhället är tydligt och visar att vi inte tolererar tvång eller hederskultur. Att flickor i skolåldern måste skyla sig är uttryck för en syn på pojkar och flickor som vi inte vill ska etableras eller utvecklas i . Frågan om slöja på barn är dock inte enkel. Ett förbud att bära slöja i skolan innebära att den direkta åtgärden riktas mot de som utsätts för hederskultur snarare än de som utövar den. Det kan skapa en lojalitetskonflikt hos barnet som i och med ett förbud utsätts för ännu en tvångsåtgärd – men från det allmänna. Det finns också konstitutionella fri- och rättighetsaspekter som gör frågan komplex. Det handlar bland annat om avvägningen mellan religionsfrihet och jämställdhet i skolan samt de gränsdragningsproblem som kan uppkomma med ett förbud. Frågan om ett förbud mot slöja på barn ska införas i svensk för- och grundskola är av sådan karaktär och inrymmer frågeställningar som innebär att den bör hanteras på nationell nivå snarare än lokalt. vill därför att en statlig utredning ska tillsättas för att överväga om ett slöjförbud ska införas i svensk skola. En sådan utredning bör ta ett helhetsgrepp i frågan och analysera alla de för- och nackdelar som finns med ett förbud. Utredningen bör vidare ta intryck av de erfarenheter som finns i övriga europeiska länder som infört liknande lagstiftning. Avskaffa föreningsbidrag till etniskt definierade föreningar Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund syftar till ”att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället”. uppgick dessa bidrag till och de fördelades på ett 40-tal organisationer. Givetvis ska det stå personer med liknande etnisk bakgrund fritt att med egna medel bilda sina egna föreningar. De statliga bidragen bör dock inriktas på verksamheter som tydligt främjar integration, snarare än att samla människor enbart på grundval av att de delar en viss etnicitet. Därför bör bidragen till organisationer bildade på enbart etnisk grund avskaffas. Översyn av utbetalningssystem till civilsamhällets organisationer Såväl ungdomsorganisationer, trossamfund och folkbildningen har haft problem med våldsbejakande extremism och andra idéströmningar som syftar till att undergräva det demokratiska samhället. Kontrollen har i många fall brustit. är utbetalningarna spridda över flera myndigheter, till exempel Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Myndigheten för stöd till trossamfund (SST). Bidrag fördelas också via som är en ideell förening. För att öka kontrollen och kunna tillämpa mer enhetliga demokrativillkor borde alla bidrag till ungdomsorganisationer, trossamfund och folkbildningen samlas under ett paraply. Att bristande tillsyn och missbruk av utbetalade bidrag gång på gång uppdagas är ett tydligt tecken på att nuvarande struktur inte fungerar. är det viktigt att en ny myndighet inte enbart besitter erforderlig kompetens för att utöva tillsyn och göra bidragsbedömningar, utan också kan bejaka olika organisationers särart. Detta får dock aldrig användas som en ursäkt för undermålig uppföljning och kontroll av hur skattemedel används. I ska ingen ha rätt att hindra någon annan från att gå ut och röra sig fritt, träffa kompisar, besöka ett badhus, jobba eller skaffa sig en utbildning. många vuxna och barn under hedersrelaterat våld och förtryck. Det hedersrelaterade våldet och förtrycket kännetecknas av att det oftast utövas Kontrollen av flickors och kvinnors sexualitet är central och valet av partner är inte individens eget val utan en angelägenhet för familjen eller hela släkten. Hbtq-personer är särskilt utsatta. är en och samma person både offer och förövare, detta gäller inte minst pojkar och unga män.