mot · H9024163 · 2021-10-05 00:00:00 — För ett barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. vill utöka skolornas fokus på läsinlärning och elevernas tid för läsning. Det är viktigt att eleverna ägnar mer tid till läsning, att skolan fokuserar mer på läsinlärning och att kunskaperna kontrolleras . Sedan får lärare själva bestämma om det är fri läsning, högläsning eller läsning i hemläxa som prioriteras. En vana att läsa påverkar attityd, läsförståelse och läsandet utanför skolan. Forskning visar att läsning involverar åtskilliga funktioner i hjärnan, såsom syn- och hörselprocesser, språkförståelse och fattningsförmåga. Kontakten mellan olika delar av hjärnan stimuleras, men även koncentrationsförmågan ökar. När man läser aktiveras samma delar av hjärnan som om man själv upplevde det man läser om. God litteratur tränar hjärnan att förstå orsak och verkan, urskilja sammanhang och se en logisk följd. Det finns också forskning som visar att det vid läsning bildas ny vit hjärnsubstans, vilket förbättrar kopplingarna mellan hjärnans olika delar och bearbetningen av information[15]. Läsning bidrar till lagring av kunskaper och erfarenheter och kan tas fram ur långtidsminnet vid problemlösning. Läsning tränar också den empatiska förmågan och bidrar till ett rörligt intellekt[16]. Under har inriktningen varit att det viktigaste är att barnen läser, inte vad de läser. I ett avseende är det sant; det är viktigt för barns läsutveckling att stimulera all läsning, att inspirera och sporra lusten att läsa. Men denna inställning riskerar att leda till att eleverna inte kommer i kontakt med litteraturhistoriens stora verk. Därmed förlorar de viktig vägledning in i en litterär värld som kan berika livet och utveckla deras egen utveckling och språkliga förmåga. På ett samhälleligt plan riskerar det leda till språklig utarmning, historielöshet och förlorad kunskap om vårt kulturarv. En bärande tanke i folkbildningstraditionen är att även mindre privilegierade, de som inte har välutbildade föräldrar, genom att erövra kunskap, kan lyfta sig själva och forma ett bättre liv. Om skolan överger denna tanke så nyttjar vi inte skolan som en integration och jämlikhet. Om inte skolan erbjuder vägledning in i litteraturhistorien så blir det ett privilegium förbehållet dem som får detta med sig hemifrån eller vars föräldrar medvetet valt en skola där detta är ett inslag. vill därför införa en klassikerlista. En lista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter, allt ifrån antiken till nutid – men också filmer och musik, som alla elever bör komma i kontakt med och tagit del av under sin skolgång. Det skulle bidra till att ge eleverna gemensamma referenspunkter, och skapa större förståelse för samhället. En lista bör gälla för . För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Det är inte politiker som ska bestämma vilka verk som ska ingå. Urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. Det är viktigt att visa både på internationellt som nationellt viktiga verk. Urvalsprocessen bör vara öppen, där har huvudansvaret men där de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid våra universitet spelar en stor roll. Mer idrott i skolan Barn i rör på sig för lite. Vi ser ett behov av att öka möjligheterna till rörelse och träning för att stärka folkhälsan. Det finns många studier som visar på positiva effekter på studieresultatet efter ökad fysisk aktivitet, även om visat att de positiva resultaten inte kan uteslutas bero på andra bakomliggande faktorer[17]. Vi behöver skapa förutsättningar för ökad fysisk aktivitet i skolan för att lägga grunden för goda hälsovanor. De barn som har föräldrar med en god ekonomi klarar sig i regel bra. De som framför allt halkar efter kunskapsmässigt – och hälsomässigt – lever inte sällan i ekonomiskt och socialt utsatta sammanhang. Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Snittet i låg 2014 på [18]. Efter att Alliansen drev igenom har svenska elever idrott . Enligt timplanen ska ha totalt idrott och hälsa. Vi föreslår att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i ska utökas till 700. Vi vill också precisera fördelningen så att tyngdpunkten av timmarna läggs på mellan- och högstadiet, då många barn slutar idrotta på sin fritid. All motion behöver inte ske inom idrottsämnet. Det finns många goda exempel på hur skolor arbetat aktivt för att barnen ska få fysisk aktivitet , genom rastaktiviteter, promenader, och rörelsepauser i undervisningen. Skolledare och lärare – nyckeln till en framgångsrik skola En verkligt bra skola kräver verkligt bra lärare. För att locka fler till läraryrket behöver yrkets status höjas. Arbetsmiljön måste bli bättre när det kommer till ordning, trygghet och respekt, liksom stödet i lärarens yrkesroll. Dessutom krävs en möjlighet till vidareutveckling, karriär och bra lön. Duktiga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat. Det är därför nödvändigt att få rätt personer att söka sig till läraryrket. En av huvudnycklarna för att höja attraktionskraften i yrket är att lärare faktiskt får vara lärare, att undervisningsmiljön stödjer uppdraget och att det finns tillgång till stöd och avlastning, som speciallärare och elevhälsa. Söktrycket till lärarutbildningarna har legat lågt och i princip har alla behöriga sökande på utbildningen antagits, även om söktrycket under Coronapandemin ökat. Alltför många lämnar yrket på grund av den pressade arbetssituationen i skolan. Vi måste vända den utvecklingen och göra allt för att läraryrket åter ska bli ett yrke som eftersträvas av många och respekteras av alla. Löneläget spelar roll för läraryrkets status. Möjligheterna att göra karriär inom sitt yrke har också betydelse för hur väl skolan lyckas behålla kompetens. Det är viktigt att öka lönespridningen så att en duktig lärare har goda utvecklingsmöjligheter och kan premieras lönemässigt. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Det finns 170 lektorer i det svenska skolväsendet varav cirka 140 i gymnasieskolor[19]. långsiktiga ambition är att det ska finnas lektorstjänster på alla gymnasier. Den som innehar en karriärlärartjänst får statligt finansierade lönelyft på för förstelärare samt för lektorer och förstelärare i utanförskapsområden. Det är bra att det genom karriärtjänster blir möjligt att utvecklas i yrket och fortsätta vara lärare. menar att karriärlärartjänsterna behöver bli fler samt att de skickligaste lärarna behövs i de skolor som har störst utmaningar. Karriärstegsreformen har lett till att öka lärarnas generella lönenivå och lärarnas löner i förhållande till andra jämförbara yrken. Minska den administrativa bördan Mycket tyder på att de senaste decenniernas resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska lärarledda undervisningen har minskat. Tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärare. Skolans utökade roll som fostrare, lärare som experter inom ett otal frågor och en ökad administrativ börda gör att allt mer ska rymmas inom den garanterade undervisningstiden. I en rapport från framkommer att nära fyra av tio lärare överväger att sluta på grund av dokumentationskraven[20]. Mer än åtta av tio skulle vilja ägna mer tid åt planering och uppföljning av undervisningen. menar att dokumentationskraven har blivit ett arbetsmiljöproblem och kräver att en utredning ser över dokumentationskraven. Det är ett förslag som står bakom. Lärare måste få tid att vara lärare. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs en översyn och renodling av de olika uppgifter och ansvar som lärare har. På en del skolor har till exempel särskilda mentorer anställts, som har ett helhetsansvar för den enskilda eleven, kontakter med hemmet och dylikt. föreslår också att lärarnas tidsanvändning även i fortsättningen ska ses över, och att det bör lämnas förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Det behövs som nämnts tidigare fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och finnas i korridoren och på skolgården under rasterna, därav vår satsning på fler vuxna i skolan. Lärarutbildningen lockar många sökande. Lika många toppbegåvade söker lärarutbildningen som läkarlinjen. Skillnaden är att antalet antagna till lärarutbildningarna är större. Många sökande till lärarutbildningen har för låga slutbetyg från gymnasiet. Det stora antalet platser på lärarutbildningarna leder till att även de som inte är lämpade för läraryrket kommer in. Många av dessa hoppar av . Läraryrkets status riskerar därmed att sjunka ytterligare, vilket leder till än färre sökande och att kvaliteten i undervisningen i klassrummen blir undermålig. Därmed skapas en ond cirkel. För att åstadkomma en förändring krävs ökad konkurrens om platserna så att de bästa och mest lämpliga sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs inte mer än betyget E (Godkänt) i vissa ämnen för behörighet till lärarutbildningen. menar att det inte räcker. För att kunna antas till lärarutbildningen anser vi att det ska krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha betyget B i svenska, engelska och matematik och en ämneslärare likaså i sina undervisningsämnen. Mer behöver göras för att attrahera rätt studenter till läraryrket. De länder med de bästa skolsystemen har lyckats göra det genom att betala bra ingångslöner, men också med utvecklade processer för att välja rätt sökande, samt genom att göra läraryrket selektivt. och pekas ut som de länder som har de bästa antagningssystemen. har ett prov med flersvarsalternativ. De personer som får bäst resultat går vidare till ett prov i kommunikativ förmåga, vilja att lära ut och motivation. Teoretisk utbildning på universitet varvas med praktik på övningsskolor med disputerade handledare. När de sedan blir färdiga lärare krävs ett färdighetsprov av antagande skola. I blir de sökande screenade, får göra prover och blir sedan antagna till lärarprogrammet som innebär en betald anställning. Det betyder att lärarutbildningen är en eftertraktad utbildning[21]. föreslår mot bakgrund av detta att särskilda lämplighetstest införs som ska ställas som krav för antagning vid landets lärarutbildningar. Höj kvaliteten på lärarutbildningarna () har utvärderat de svenska lärarutbildningarna. presenterades utvärderingen av lärarutbildning för . Kvalitetsskillnaderna mellan lärosätena var mycket stora. Antalet disputerade lektorer på lärarutbildningarna var få. 32 lärosäten blev kritiserade på olika punkter, några fick sin examinationsrätt ifrågasatt. Bara något enstaka lärosäte slapp undan anmärkningar. granskades landets gymnasielärarutbildningar. Där var resultaten bättre, men få lärosäten undgick anmärkning. Det är av yttersta vikt att utbildningen av de lärare som ska undervisa barn och ungdomar har högsta tänkbara kvalitet och lär ut såväl ämneskunskap som hur man på bästa sätt förmedlar kunskapen vidare och förklarar komplexa system eller matematiska problem. vill höja kvaliteten på lärarutbildningarna. Såväl pedagogik, metodik och didaktik samt systematiskt kvalitetsarbete måste vara självklara beståndsdelar i lärarutbildningarna för att förbereda lärarkandidaterna för yrket. Många lärare beskriver att lärarutbildningen inte gett dem redskap att hantera den verklighet de mötte när de kom ut i klassrummet och efterfrågar handledning från erfarna kollegor för nyutbildade. vill därför tillsätta en statlig utredning med syfte att reformera och kvalitetssäkra lärarutbildningarna. Mer av ledarskap och konflikthantering behövs och ämnesdidaktik och metodik ska vara självklara delar av utbildningen. Vi behöver säkerställa likvärdiga lärarutbildningar i hela landet som lärarutbildningarna behöver utsättas för konkurrens av fristående lärarutbildningar. Lärarutbildningen måste hålla en hög och god kvalitet. Lika nödvändigt är det med fortbildning av god kvalitet. Kunskaperna om metodik, didaktik och pedagogik samt ledarskap och konflikthantering utvecklas fortlöpande och lärare måste kontinuerligt få del av forskning och utveckling. Det behöver även finnas möjlighet att forska inom sitt område. föreslår därför rätt till fortbildning för lärare. Vi avsätter medel för detta i anslag 1:10 och avsätter mer än regeringen, 100 miljoner 2022, 200 miljoner 2023 och 200 miljoner 2024. Det ska gå till vidareutbildning i ämneskunskap, men också till exempel utbildning i ledarskap och konflikthantering för landets lärare för att stärka ledarskapet i klassrummet. I slutbetänkande (SOU 2017:35) föreslogs ett nationellt professionsprogram vars övergripande syfte är att främja lärares och skolledares professionella utveckling för att skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Detta följdes sedan upp av utredningen Med undervisningsskicklighet i centrum (SOU 2018:17). Professionsprogrammet ska ge en nationell struktur för att utveckla, erkänna och använda kompetens i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. är positiva till att ett nationellt professionsprogram tas fram. Det är viktigt att dessa reformer också nu kommer på plats, så att lärare kan förlita sig på god utbildning och fortbildning genom hela arbetslivet. Det nationella professionsprogrammet ska utgå från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, samt vara evidensbaserat. Vi vill att IFAU redan nu inledningsvis bör få uppdraget att utvärdera reformen ett nationellt professionsprogram. Fortbildning i svenska som andraspråk När en elev växer upp i en familj där ett annat språk talas i hemmet, räknas svenska som andraspråk. Goda kunskaper i svenska är av största betydelse för en väl fungerande introduktion. I goda språkliga färdigheter ingår att man också behärskar invecklade sociokulturella koder med oskrivna regler och andras förväntningar, samt att man kan välja lämpliga ord, uttryck och strategier för kommunikation utifrån sammanhanget. För att ytterligare förstärka vikten av svenska språket vill vi införa en kompetenssatsning för svensklärare i svenska som andraspråk och lägger 2022 och 2023 på detta inom anslag 1:5. Snabbare vägar till läraryrket vill skapa fler snabbare vägar in i läraryrket för lämpliga personer som har examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap. är det möjligt att nå en lärarexamen genom en kompletterande pedagogisk utbildning, KPU, på 90 högskolepoäng. Vi menar att det är nödvändigt att förkorta den kompletterande pedagogiska utbildningen till enbart 60 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier, för att personer med tidigare erhållna ämneskunskaper snabbare ska kunna få en lärarexamen. Vi anser att fler bör kunna komma i fråga för en sådan kompletterande utbildning. Regeringen gör en satsning på försöksverksamhet 2022-2027 med en ny kortare KPU för både blivande grundlärare och ämneslärare, vilket vi välkomnar. Lärarbristen är en fråga om likvärdighet, i innerstadsskolor i ligger andelen behöriga lärare medan i förorter är endast hälften av lärarna behöriga. I glesbygd är det likaså en sämre situation än i städerna, i finns områden där är behöriga lärare. Lärare som saknar utbildning men som redan har provat på jobbet och vill vidareutbilda sig har en bra grund för att bli bra lärare. För att redan yrkesverksamma personer inom skolan ska nå behörighet och legitimation som lärare finns satsningen ”Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen” (). Utbildningen planeras med hänsyn till varje students tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och omfattar som mest 120 högskolepoäng. Regeringen öppnade upp för att nya grupper skulle få möjlighet att studera den kortare utbildningsvägen inom . stöttar denna förändring, som en väg att få fler obehöriga lärare att bli behöriga lärare. Men vi anser inte att det räcker. föreslår också en möjlighet till kombinationsanställning för forskare med ämnesexpertis, efter komplettering av grundläggande pedagogisk utbildning, att undervisa på gymnasiet i kombination med att de forskar vid universitet eller högskola. På så vis skulle vi kunna få fler undervisande lärare ämneskompetensen och anknytning till forskning och högre kan stärkas på gymnasieskolorna. Rektorerna är skolans ledare Ett gott ledarskap är en central framgångsfaktor för en skola. Därför är det viktigt att rektorsrollen är attraktiv. Rektor har en mycket viktig roll i hur bra en skola är. Rektor behöver ha möjlighet att kombinera arbetsledning med att vara pedagogisk ledare. Det är därför viktigt att stärka det pedagogiska ledarskapet på landets skolor. Rektorsutbildningen är endast tillgänglig för dem som redan har en rektorstjänst. vill att den ska öppnas även för den som vill bli rektor. Den akademiska utbildningen i pedagogiskt ledarskap för rektorer ska motsvara innehållet i både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och rektorslyftet. Rektorer har behov av fortbildning för att utveckla sitt pedagogiska ledarskap varför de återkommande bör erbjudas fortbildning och handledning. Det bör införas en skyldighet i skollagen för varje skolhuvudman att se till att rektorn går en fördjupningsutbildning efter avslutat rektorsprogrammet. Den fördjupade utbildning i pedagogiskt ledarskap som rektorsutbildningen är ska även vara tillgänglig för personer som inte tänkt sig att bli rektor, exempelvis förstelärare och för ledare med erfarenhet av olika verksamheter utanför skolans värld. Sådana kan bidra till att utveckla skolan i positiv riktning. föreslår att antagningskraven för rektorsutbildning och pedagogiskt ledarskap minst ska vara en filosofie kandidat och arbetslivserfarenhet. Vi vill även öppna upp för fristående rektorsutbildningar. Det är viktigt att kraven som ställs är och förblir höga när det gäller tillstånden att driva rektorsutbildningar. Det finns enbart statligt drivna rektorsutbildningar, varför vi ser ett behov av att fler ges möjlighet att genomföra dessa utbildningar. Vi anser därför att regeringen bör kartlägga de hinder som finns som begränsar fristående aktörer från att starta och driva rektorsutbildningar. Det är vanligt förekommande att rektorer sällan blir långvariga på en och samma skola eller inom yrket. Orsaken till detta behöver analyseras med syfte att få fler rektorer att vilja stanna kvar inom yrket. Vi vill därför att ges i uppdrag att analysera varför så många rektorer blir kortvariga och föreslå hur man kan få dem att stanna kvar. Många rektorer upplever sig vara klämda mellan skollagen och statlig styrning å ena sidan, och kommunen å andra sidan. menar att det bör utredas vad som krävs för att komma bort från de dubbelkommandon som rektorer har att hantera och på så vis skapa en tydligare styrning av skolan. vill ge skolledningen stor frihet att leda sin skola. Rektor måste ha möjlighet att anpassa skolans verksamhet utifrån vilka behov som finns för att kunna ge eleverna det stöd och de utmaningar de behöver. Det gäller exempelvis hur undervisningsgrupperna bör vara utformade. vill även utreda införandet av en utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorer. Under utbildningen bör rektorns styrproblem analyseras och dessutom bör arbetet med att åtgärda styrproblemen inledas, dvs. utbildningen ska planeras för att vara både teoretisk och praktisk med fokus på verksamhetsanalyser och stöd, styrning och ledning. En skola där ingen hålls tillbaka eller lämnas efter En god kunskapsutveckling kräver en god skolmiljö och elevhälsa. Elever som mår bra lär sig bättre. En väl utvecklad elevhälsovård främjar också det förebyggande arbetet med psykisk ohälsa hos barn och unga. Elevhälsan måste rustas långsiktigt för att bättre kunna möta och stödja barn och unga med psykisk ohälsa. infördes ett statsbidrag för att stärka elevhälsan. har dock mer än var tredje grundskola och nästan varannan gymnasieskola fått påpekande från Skolinspektionen om brister som rör elevhälsan. Enligt Inspektionen för vård- och omsorg förekommer det brister bland landets huvudmän när det gäller kännedom om vårdgivaransvaret för elevhälsan. anser att behöver införa en elevhälsogaranti som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan varje skoldag. Enligt skollagen ska elever under sin skoltid erbjudas minst tre hälsobesök som innefattar allmänna hälsokontroller, utöver syn- och hörselundersökningar och andra begränsade hälsokontroller samt enklare sjukvårdsinsatser. anser att elevhälsan bör stärkas bl.a. för att alla barn bör kunna erbjudas rutinmässiga samtal med skolans kurator. Redan före pandemin ökade den psykiska ohälsan och under pandemin har ensamhet och oro blivit vanligare hos elever i och på gymnasiet enligt Stiftelsen . Av denna anledning behöver elevhälsan förstärkas ytterligare. vill även stärka elevhälsan långsiktigt genom att ge regionerna ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Det innebär att den medicinska och psykosociala elevhälsan inte längre ska ha skolan som huvudman. Skolsköterska, skolläkare, skolkurator och skolpsykologer bör finnas i verksamheterna på skolorna men bör ha samma huvudman som övrig vårdpersonal för barn. Skolan ska dock fortsatt ha huvudmannaskap för specialpedagoger och speciallärare. En samlad barn- och ungdomshälsa ska syfta till att öka tillgängligheten till elevhälsan, vårdcentralerna och barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Det är avgörande att, i ett tidigare skede , fånga upp barn som mår dåligt. Den samlade barn- och ungdomshälsovården ska ha ett nära samarbete med skolledningar, lärare, specialpedagoger och kommunernas socialtjänst. Fysioterapeuter, arbetsterapeuter och beteendevetare är kompetenser som kan bidra till en bättre hälsa och för att i ett tidigt skede ge ändamålsenligt stöd exempelvis till elever som uppvisar tecken på exempelvis neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som ADHD eller ADD. Med regionen som huvudman för den medicinska och psykosociala elevhälsan finns dessa kompentenser tillgängliga för samspelet kring eleven. avsätter inom utgiftsområde 9 för att stärka elevhälsan och samla uppdraget för barn- och ungdomshälsovården. Det innebär i förlängningen också att resurser inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin kan frigöras och användas för de barn och unga som har mer omfattande behov. Vi välkomnar utredningen utveckling för god och nära vård (dir. 2019:49) och dess kommande förlag runt hur samordningen ska stärkas kring barn- och ungdomshälsan. Bättre undervisning i sex och samlevnad Sexualundervisningen i svensk skola ska förstärkas. Samtal om relationer och sex, respekt och hur vi behandlar andra är av stor vikt för hur flickor och pojkar relaterar till varandra. Ungdomar och unga vuxna behöver få kunskap om preventivmedel och säkrare sex, men också om rätten till sin egen kropp och att våga säga nej. Det är också viktigt att skapa medvetenhet kring de risker för sexuellt överförbara sjukdomar som oskyddat sex och många partners är förknippade med, och kanske är det ännu viktigare än tidigare eftersom barn och unga i allt större utsträckning tar intryck av pornografin. Barn och ungdomar som bevittnar pornografi kan påverkas negativt i sin syn på sex och könsroller, där kvinnan ofta objektifieras och utsätts för sexualiserat våld, tvång och förnedring. byter sex- och samlevnadsundervisningen namn till sexualitet, samtycke och relationer och området uppdateras. ser positivt på att kunskapsområdet breddas och att relationer nu betonas i namnet. Mer kunskap bör ges om hur man bygger hållbara relationer samt hur man behandlar varandra med ömsesidig respekt.