mot · H9023781 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka polisens kapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för nolltolerans mot brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokala verksamhetsplaner med lokala målbilder bör tas fram och tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga vidare på de särskilda satsningar som gjorts för att höja polislönerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återrekrytera poliser och att anställa administrativt stöd till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade befogenheter för ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett system med deltidspolis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att begära polishjälp från EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformerad polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att polisutbildning ska ske på fler orter som möjligheterna till distansutbildning byggs ut för fler vägar till polisyrket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätthålla respekten för polis och rättsväsen med ett starkt straffrättsligt skydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld mot tjänsteman som en egen brottsrubricering med straff om minst sex månaders fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för poliser att få skadestånd i form av kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polismannens identitet och att skyndsamt inleda detta arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att renodla polisens uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivisering av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att NFC bör stärka sin närvaro på fler platser i landet – särskilt i polisområden som också utgör de mest brottsaktiva områdena i landet – och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler lokala brottsplatsundersökare bör anlitas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler mobila utredningsresurser bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en total översyn av styrningsprocesserna inom , att tydligare styrningsprocesser bör införas och att processtyrning endast ska användas när det är befogat, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledning och styrning inom polisen i ökad utsträckning bör utgå från polisiär erfarenhet av polisens kärnverksamhet och ske med ett tydligare ledarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den externa styrningen över bör stärkas och ske mer långsiktigt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsynen över polisens verksamhet ska samlas under ett tillsynsorgan som granskar om polisen uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och bättre kameror och annan teknisk övervakningsutrustning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om s.k. topsning så att fler brott kan upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter måste ändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att polisen har acceptabla svarstider när allmänheten söker kontakt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över polisens samlade trafikövervakande arbete i syfte att tillgodose en god och säker trafikmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabba på försöken med, utvärderingen av och införandet av elpistoler i polisens utrustning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra polisens tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. Gängkriminaliteten växer sig allt starkare i och det grova våldet befinner sig på historiskt höga nivåer. Skjutningar och sprängningar sker statistiskt sett . Vi har sett en kontinuerlig eskalering av såväl sprängningar som skjutningar. Svensk polis är inte dimensionerad för att hantera ett fyrtiotal gängmord och över 300 skjutningar och klara av alla sina andra uppgifter. Parallellt med att gängkriminaliteten har tagit ett stort fokus har andra problem växt sig större. Ungdomsrånen har ökat lavinartat och sexualbrotten ligger kvar på fortsatt höga nivåer. utsätts allt fler enskilda för brott och otryggheten breder ut sig. Polisen behöver stärkas avsevärt för att ha förmåga att bekämpa gängen och förebygga, ingripa mot och utreda annan brottslighet. För att fler brott ska upp och problemen med gängkriminalitet, hög utsatthet för brott och en utbredd otrygghet i samhället ska kunna åtgärdas är behovet av fler poliser stort. Trots det står polisen inför stora utmaningar: polistätheten har minskat kraftigt under den nuvarande regeringen och på många platser i landet upplevs polisen som frånvarande. Vi har en akut polisbrist, allt för många poliser väljer att sluta och ett stort antal platser står varje termin tomma på polisutbildningen. För att komma till rätta med situationen måste åtgärder komma på plats som stärker på kort sikt, som vi bygger från grunden för att långsiktigt lösa problemen och stärka svensk polis. Vi vill införa ett nytt polismål som grundar sig på polistäthet snarare än ett bestämt antal poliser vid en viss angiven tidpunkt. Fördelen med ett sådant mål är att det svarar upp mot de behov som följer av en ökad befolkningsmängd. Enligt mening är ett rimligt och väl avvägt mål att antalet poliser per capita i bör ligga i linje med det nuvarande genomsnittet i . Den svenska målsättningen om 10 000 fler polisanställda till 2024 är en god början. Men målsättningen avser inte enbart poliser utan även civilanställda. Enligt om hur myndighetens verksamhet ska stärkas och utvecklas är den slutliga målsättningen för antalet poliser 26 200 vid utgången av 2024. Den reella ökningen av antalet poliser är därmed endast omkring 6 000 fler jämfört med när målsättningen formulerades. Det innebär att polistätheten skulle öka från 198 poliser till cirka 245 poliser per 100 000 invånare om målsättningen uppnås, vilket fortfarande skulle vara långt under det europeiska genomsnittet om 318 poliser per 100 000 invånare. I ljuset av den förändrade lägesbilden där den grova kriminaliteten blir grövre och ökar i omfattning samt de nya och förstärkta behoven av personalresurser inom polisen framstår den nuvarande målsättningen som otillräcklig. Om ska vara ett tryggare land att leva i krävs därför inte bara fler polisanställda – den reella polistätheten måste också öka väsentligt. Vi vill införa ett nytt polismål som grundar sig på polistäthet snarare än ett bestämt antal poliser vid en viss angiven tidpunkt. Fördelen med ett sådant mål är att den svarar upp mot de behov som följer av en ökad befolkningsmängd. Enligt mening är ett rimligt och välavvägt att antalet poliser per capita i bör ligga på cirka 300 poliser per 100 000 invånare, vilket är ungefär i linje med det nuvarande genomsnittet i EU. Strategi för nolltolerans mot brott vill se en nolltolerans mot all form av brottslighet – även den som ibland anses vara bagatellartad. Det handlar om att skapa en miljö där människor känner sig trygga och där handlingar som stör allmän ordning och säkerhet inte ska accepteras. Lag och ordning ska råda. Det innebär att brott ska bekämpas, oavsett om de är stora eller små. Ett framgångsrikt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete kan inte bara ta sikte på den grövre kriminaliteten. Nolltolerans mot brott handlar om att polisen och övriga samhället ska ingripa mot all form av kriminalitet och ordningsstörningar även om det är frågan om lindriga förseelser. Genom att på ett tidigt stadium stoppa brottslighet eller andra former av ordningsstörningar minskar risken för en utveckling där kriminaliteten får fäste med risk för att den ökar. Det motverkar också att en kultur av laglöshet sprider sig. Det mest kända och omtalade exemplet där nolltoleransen införts och haft framgång är i . Från att ha varit en mycket otrygg stad genomfördes flera kraftfulla reformer , inklusive nolltolerans mot brott (”zero tolerance”), vilka hade en mycket positiv inverkan på brottsbekämpningen. Motsvarande ordning bör på allvar prövas i . Genom att slå ner på all brottslighet, även den mindre grova brottsligheten som skadegörelse, klotter och ofredande sänder man signalen att den formen av beteende inte accepteras. Samtliga former av normbrytande beteende bör stävjas – i storstadsområdena handlar det bland annat om att den omfattande plankning som sker i kollektivtrafiken bör motverkas med kraft. En nationell strategi för detta bör tas fram. Resurser till den lokala nivån finns av regionernas resurser på lokalpolisområdesnivå. För att polisen aktivt ska kunna arbeta mot gängen och skapa trygghet i lokalsamhällena krävs en lokalt närvarande polis med god lokalkännedom. vill därför att majoriteten av ökningen av antalet poliser som sker ska placeras på lokalpolisområdesnivå. Det kommer innebära fler synliga och närvarande poliser i utanförskapsområdena som kontinuerligt kan arbeta med att bekämpa och förebygga brott. Det kommer också innebära en ökad trygghet när vi får fler poliser runt om i våra städer och på landsbygden. Den utveckling vi nu ser vad gäller rån mot unga måste bekämpas och stoppas. Utsattheten för den här typen av brott måste minska. För att möjliggöra detta måste upptäcktsrisken öka och en viktig pusselbit för det är fler poliser. En utbyggnad av polisen bör kombineras med riktade arbetssätt mot personrån. Polisen bör bland annat fokusera på så kallade hot spots, dvs. platser och tider där personrån begås i hög utsträckning. Även civila poliser kan vara ett effektivt verktyg för att övervaka dessa riskmiljöer. Fler poliser i yttre tjänst har ett stort behov av fler poliser och framför allt måste fler poliser ut i yttre tjänst. Omorganisationen av polisen var nödvändig, men när det gäller att få ut fler synliga poliser på gator och torg kan vi konstatera att omorganisationen inte givit efterfrågade resultat. Syftet var att skapa en effektiv polisorganisation som också kom närmare medborgarna. Så är inte fallet . Antalet poliser i yttre tjänst har också minskat kraftigt . Enligt fanns omkring 10 250 poliser i yttre tjänst. arbetar endast drygt 7000 poliser i yttre tjänst. Därtill arbetar poliser i yttre tjänst normalt i treskift, och givet att bemanning sker dygnet runt även och veckoslut är antalet som arbetar simulant i yttre tjänst betydligt lägre. Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen han inte vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Det finns möjlighet att omfördela befintliga poliser till arbete i yttre tjänst för att här och tillgodose behovet. Vi vill därför ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka den polisiära närvaron på de platser där behoven är som störst. Det finns också anledning att göra polisen mer lokalt förankrad på andra sätt. Det bör övervägas om verksamhetsplan bör brytas ned på lokal nivå. Det skulle leda till att lokala målbilder konkretiseras och tydliggörs vilket underlättar polisens verksamhet lokalt och uppföljningen av densamma. Även brottsutredningsverksamheten bör kunna anpassas mer till lokala förhållanden. Gör den riktade lönesatsningen för svensk polis permanent har mer än 5 000 poliser avslutat sin anställning. av dessa har slutat av andra orsaker än pension. För att bryta trenden att erfarna poliser slutar måste polisyrket bli mer attraktivt. Fler måste välja att söka sig till polisyrket, och fler poliser måste känna uppskattning för det värdefulla arbete de gör. Här är lönen avgörande. har tidigare föreslagit en riktad lönesatsning som fullt utbyggd skulle möjliggöra en höjning av polisernas löner med i snitt . Det första steget av tre mot detta togs i budgeten som röstades igenom av och blev en stor framgång. Sammanlagt utgjorde de vi avsatte mer än hälften av polisens totala löneökningsutrymme. Det visar tydligt att den riktade lönesatsningen genomförde hade avsedd effekt i att verkligen öka polisernas löner. Så länge trygghetsproblemen i är akuta och antalet poliser för få kan inte politiken ducka för lönefrågan. Riktade budgetsatsningar för att höja polislönerna kan ses som en nödvändig och befogad åtgärd för att värna inre säkerhet. T.ex. bör den riktade lönesatsning som först genomdrevs av och i budgeten permanentas. Återrekrytering av poliser och administrativt stöd är i stort behov av att fler poliser kommer ut i tjänst . För att målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 är återanställningar av poliser centralt. vill möjliggöra för att ska kunna återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Detta ska genom konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilde polisen. De poliser som på detta sätt återanställs kommer att kunna bidra med sin erfarenhet och avlasta sina kollegor . vill också möjliggöra för Polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Detta skulle innebära att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor kan frigöras. Utöver återrekrytering och poliser i yttre tjänst med mera bör även kunna använda tillskottet för andra åtgärder som ökar polisyrkets attraktivitet, exempelvis att öka aspirantlönerna. Ordningsvakter för att frigöra politiska resurser avlastas av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla säkerhet och allmän ordning på utvalda platser. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift att upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess att har nått sin fulla kapacitet bör ordningsvakter användas i större utsträckning för att bidra mer till polisens arbete. Det går inte att blunda för de säkerhets- och trygghetsproblem dagens polisbrist för med sig. vill därför göra det möjligt för att anställa eller anlita ordningsvakter för att och fram till dess att polisen är fullt återuppbyggd börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. Ordningsvakterna bör kunna användas av polisen som en brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärd på platser där polisiär eller samhällelig närvaro behövs, exempelvis på lokala torg och i bostadsområden. Det kan även handla om att frigöra polisiära resurser genom att ordningsvakterna utför tidskrävande sysslor såsom omhändertagande av berusade personer och transporter. På så sätt stärks polisens kapacitet här och . För att kunna utnyttja ordningsvakter på ett optimalt sätt bör vidare lagen ändras så att polisen får möjlighet att låta ordningsvakter upprätthålla allmän ordning i större geografiska områden och använda ordningsvakter för uppgifter som avlastar polisen – t.ex. transporter och omhändertagande av berusade personer. Den statliga ordningsvaktsutredningen har i ett sitt betänkande SOU 2021:38, som lades fram , föreslagit lagändringar just i linje med detta. Dessa förslag bör skyndsamt omsättas i lagstiftning. Det sammantagna resultatet bör vara att såväl stat och kommun har möjlighet att anställa ordningsvakter för att upprätthålla lag och ordning i större utsträckning . Möjlighet till deltidstjänstgöring som polis finns det särskilda behov av fler poliser i tjänst. Vi anser därför att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Det kan till exempel handla om poliser som vill kombinera en annan anställning med att vara deltidspolis. Här bör räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Det största antalet anställda inom räddningstjänsten i utgörs av personer som har en deltidsanställning. Det är fråga om personer som är fullt utbildade brandmän men som har ett annat yrke vid sidan av brandmannayrket. Dessa deltidsbrandmän tjänstgör när det föreligger behov av räddningstjänstinsatser. På motsvarande sätt skulle fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Fler deltidspoliser skulle också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygd kan få tillgång till fler poliser. Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet så måste det kunna finnas tillgång till polis de gånger någonting allvarligt inträffar och brott faktiskt begås. Begär polishjälp från EU Polisen är underbemannad och saknar tillräcklig kapacitet för att hantera de utmaningar och problem står inför. När resurser behöver styras mot den grova gängbrottsligheten riskerar utredningar av annan brottslighet att få stå tillbaka. Enligt det så kallade Prümrådsbeslutet får svensk polis samarbeta med utländska myndigheter genom att ta emot bistånd inom ramen för gemensamma insatser men även vid exempelvis större evenemang. Svensk polis och Säkerhetspolisen har vid ett antal tillfällen fått hjälp med exempelvis trafikbevakning, fotbollsevenemang och personskydd med stöd av denna lagstiftning. Regeringen bör överväga att göra en översyn av vilka förutsättningar som finns för polisen att efterfråga hjälp från andra EU-länder fram tills att polisen nått sin fulla kapacitet. Sådan hjälp innebär att utländsk polis kan verka på svensk mark med polisiära befogenheter och rätt att bära tjänstevapen för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Operativ polisstyrka vid Europol Medlemsstaterna bör ge Europol mandat att inrätta en operativ polisstyrka. Polisstyrkan ska efter samarbetsavtal kunna operera i länder utanför EU på liknande sätt som EU:s gräns och bevakningsbyrå, Frontex, kan göra . Polisstyrkan ska även kunna bedriva spaningsarbete vid EU:s inre gränser. Pågående spanings- och underrättelsearbete ska alltid meddelas till berörd polismyndighet. Gripande och användande av våld sker enbart i nödvärn eller under ledning av nationell polis. Syftet med styrkan ska vara att stävja gränsöverskridande brottslighet, säkerställa att det gränsöverskridande operativa arbetet alltid pågår och öka bevakningen av de inre gränserna för att skydda den fria rörligheten. Ett mycket stort antal poliser kommer att behöva utbildas . Det har dock blivit tydligt att det inte räcker att enbart utöka antalet utbildningsplatser. Vid det senaste intaget till polisutbildningen för fanns 1020 platser tillgängliga, men in på utbildningen stod 414 platser tomma. Trots att antalet utbildningsplatser ökat har över mer än en av fyra platser på utbildningen stått tomma . Det är ett rent resursslöseri. Sammantaget är det tydligt att fler reformer för att locka människor till att utbilda sig till polis är direkt nödvändiga. vill att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten. Satsningen innebär att det blir mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskriva delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament både att utbilda sig till och arbeta som polis. Reformerad polisutbildning och fler vägar till polisyrket är en grundläggande samhällsfunktion som måste fungera långsiktigt. Polisyrket är lika varierande som uppdraget. Polisutbildningen behöver därför anpassas för att bättre svara mot de behov som finns. Polisutbildningen ska vara utformad för att på ett ändamålsenligt sätt utbilda poliser till att kunna utföra ett gott polisarbete. Dagens utbildning är i stora delar bra, men utbildningen kan ytterligare förbättras, dels genom bättre möjligheter att utbilda sig på distans och mer befogenheter direkt i utbildningen. Det har bland annat framförts att nyutbildade poliser kräver omfattande vidareutbildning för att klara det vardagliga polisarbetet. Dessa uppgifter bör i större omfattning kunna hanteras . Polisen behöver anställda med arbetslivserfarenhet från andra områden, t.ex. IT-specialister, psykologer, beteendevetare och ekonomer. Polisens efterfrågan på särskild erfarenhet och kompetens kommer sannolikt öka i takt med att uppgifterna blir allt mer komplexa. Även personer som rekryteras utifrån bör kunna bli poliser, med de befogenheter som tillkommer en polis. Det bör därför skapas tydligare möjligheter att få en anpassad polisutbildning för de personer som har börjar arbeta hos polisen och som har särskild kompetens och/eller arbetslivserfarenhet från andra områden. Enligt vår mening är det därför önskvärt att även de personer som rekryteras utifrån ska bli poliser och ha alla de befogenheter som tillkommer en polis. Utbildning på fler orter vill att polisutbildningen ska finnas i ännu flera delar av landet . Polisutbildning bedrivs på fem platser i som uppdragsutbildning vid högskolorna i , , , och . Det finns vidare en möjlighet att läsa till polis på distans. Det är positivt att nya utbildningsplatser öppnat upp, men givet det stora behovet av fler poliser finns skäl att överväga öppnandet av utbildningar på ytterligare fler orter, som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. Rekryteringen bör dessutom ske mer aktivt över hela landet och med ett tydligt uppsökande syfte för att förmå fler att söka polisutbildningen. Att ha möjlighet att utbilda sig till polis i flera delar av landet kommer leda till att fler personer söker utbildningen. Den typ av uppdragsutbildning som polisutbildningen numera utgör är relativt enkel att bedriva på fler orter. Givet det stora behovet av fler poliser vill vi se över om utbildningen skulle kunna ske på fler orter som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. Dessutom finns regionalpolitiska skäl att lägga fram ett sådant förslag. Stärk attraktiviteten inom polisyrket Utöver förslag om höjda löner och betald polisutbildning, som båda syftar till att stärka attraktiviteten inom polisyrket för att locka fler till att vilja utbilda sig till och arbeta som polis, måste ett kontinuerligt arbete bedrivas för att göra till en attraktiv arbetsplats. Det är centralt för att nå målsättningen om 10 000 fler polisanställda till 2024, men också för att därefter kunna behålla poliserna inom organisationen.