mot · H9023885 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta de nationella kulturpolitiska mål som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. Kultursverige har drabbats hårt av Coronapandemin. Inställda föreställningar och stängda utställningar, ovisshet om kommande planerade evenemang, publikbortfall och andra intäktsbortfall har varit vardag för branschen under krisen. Detta är å ena sidan inte överraskande utan en följd av verksamheternas natur, då stora delar av kultursektorn är orienterad mot publik verksamhet som bygger på upplevelser och möten människor emellan. visar det å andra sidan på sårbarheten i dagens system och underbygger principiella utgångspunkt om att fler av kulturlivets aktörer behöver fler ben att stå på och stimuleras till en högre krisberedskap. Att erkänna den målbilden och därefter gemensamt sträva efter att skapa de möjligheterna mellan det offentliga, civilsamhället och den enskilda kulturaktören är ett viktigt led i att rusta kulturlivet i för att stå stabilt vid kommande prövningar. Inspiration finns att hämta i vår omvärld där fler finansieringskällor och fler driftsformer än offentlig sektor, jämte ett livskraftigt civilsamhälle, skapar nät av noder där kulturlivet blomstrar och också sinsemellan finner nya kluster och synergieffekter. Det här är värt att lära av. För har kulturen en central plats i livet, samhället och politiken. Våra ledord lyder sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Kultur ska vara lättillgängligt inte minst för barn, gamla och funktionsnedsatta. En särskilt viktig roll har kulturen för ett starkt socialt kapital och social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. är unikt, och självklart är den svenska kulturen unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen har också en avgörande betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i . Det välfärdssamhälle vi ser krackelera inte minst på grund av storskaliga kulturella spänningar och motsättningar. Att stärka vårt lands gemenskap liksom kulturarvets ställning är alltså positivt för samhällsutvecklingen och den nationella sammanhållningen. Svensk kultur ska erkännas och kultur- och kunskapsinstitutioner med bildningsuppdrag tillåtas få vara just bildningsinstitutioner. För del är det viktigare att samlas kring gemensamma normer och värderingar, traditioner, seder och bruk för att hålla ihop. Särskilt viktigt är detta i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärd, just eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. syn är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra. Utifrån det här bör en stor del av kulturpolitikens fokus vara att vårda och värna det svenska kulturarvet, det svenska språket, svenska värderingar och kunskap om historia. Samhället bör även prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara det svenska naturarvet. Allas rätt till kultur och gemensamma kulturella referenspunkter är en grogrund för social sammanhållning mellan gammal och ung, fattig och rik, stadsbo och landsbygdsbo, oavsett härkomst. För att leda kulturpolitiken mot detta paradigmskifte bör nya kulturpolitiska mål inrättas. Målen bör ta följande aspekter i åtanke: kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhälle och sammanhållning, individuell livskvalitet och kulturarbetares förutsättningar på arbetsmarknaden. En erkänd svensk kultur – med bildning i fokus drivs av en omsorg om att värna, vårda och visa svensk kultur. Det handlar för oss om såväl de sköna konsterna som de sociala koderna. Det är för vårt land viktigare att samlas kring gemensamma normer och värderingar, kollektiva minnen, gemensamma myter, högtider, traditioner, seder och bruk för att hålla ihop. Särskilt viktigt är det i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärdsmodell som vår, eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. Vårt mål är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra framför att kvävas av förminskande, eller förnekande självförakt. De klassiska bildningsinstitutionerna ska få vara röster och bärare av klassiska bildningsideal och inte åläggas raster av dagspolitiska trender. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturlivet och civilsamhället ska främjas och stödjas att vara livskraftigt och åtkomligt i hela landet, i nära relation till medborgarna och oavsett huvudman. Ledord i vår politik är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionsnedsatta. För oss är det självklart att är unikt och att svensk kultur är unik och väl värd att bevara och belysa. Vår gemensamma kulturella odling på beprövad och historisk grund i landet är betydligt äldre än det politiserade och segregerande mångkulturalistiska samhällsbygget i . Det är särskilt av vikt att belysa den svenska kulturens betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten, sammanhållningen och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som värnar en hållbar förvaltarskapstanke och vill främja en positiv samhällsutveckling. väljer i den här utgiftsområdesmotionen att prioritera vår kulturarvsmiljard, efterlängtade produktionsincitament till glädje för film- och tv-produktion i samt omfattande satsningar för bibliotek och läsande och kulturlotsar i landets kommuner. Insatser i relation till folkhälsa och åtgärder som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet ligger fast. Vidare anser vi det viktigt att kulturpolitiken är lyhörd för att vi människor är kulturella varelser varför det finns stora värden i att den gemensamt finansierade kulturen står nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och något mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionsnedsatta. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer och samlingar för fler, samt att säkra kulturarvets olika former för framtida generationer och implementera en bred reformagenda för att levandegöra och synliggöra vårt lands samlade kollektiva minne. Kulturarvsmiljard, investeringar i landets kulturmiljöer och kulturlotsar skulle fylla reella behov, bygga gemenskap och skapa långvarigt stabila förutsättningar. Vi sänker anslag som inriktar sig på uppenbart mångkulturalistisk och politiserad verksamhet, samt delar av den mer subventionstyngda samtidskulturen. Vi drar också in öronmärkta och styrande, samt i många avseenden splittrande, integrationsåtgärder inom folkbildningsväsendet. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som enbart baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Vissa anslag minskas till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Kultur är inte bara en central byggsten i vårt samhälle och vår nationella sammanhållning, det är dessutom en värdefull beståndsdel i varje individs liv. Att skapa och ta del av kulturupplevelser bidrar till den personliga utvecklingen och höjer livskvaliteten. ser det som självklart att denna möjlighet ska finnas för människan genom hela hennes liv, från skapande förskola till skapande äldreomsorg. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas tillgång till kultur beaktas från vaggan till graven. uppfattning är att staten har ett tungt ansvar vad gäller att skapa goda grundförutsättningar för ett levande kulturliv och för att säkerställa en god infrastruktur för kulturarbetare. Detta bland annat genom att tillhandahålla utbildningar och statliga kulturinstitutioner av hög kvalitet liksom ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor, och föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. visar erfarenheter och lägesbilder under coronakrisen på sårbarhetselement och underbygger principiella utgångspunkt om att fler av kulturlivets aktörer behöver fler ben att stå på och stimuleras till en högre krisberedskap. Att erkänna den målbilden och därefter gemensamt sträva efter att skapa de möjligheterna mellan offentlig sektor, civilsamhället och den enskilda kulturaktören är ett viktigt led i att rusta kulturlivet i för att stå stabilt vid kommande prövningar. Inspiration finns att hämta i vår omvärld där fler finansieringskällor och fler driftsformer än offentlig sektor, jämte ett livskraftigt civilsamhälle, skapar nät av noder där kulturlivet blomstrar och också sinsemellan finner nya kluster och synergieffekter. Vår uppfattning är att graden av direkta och indirekta statliga subventioner riktade till samtidskultur och enskilda kulturskapare skulle behöva vara mindre än , dels för att minska beroendeställningen till det politiska systemet, dels för att kratta manegen för nya finansieringsvägar. är statens ansvar för kulturarvet desto större. I de kulturpolitiska målen bör tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturens subventionsberoende av offentlig sektor bör minska successivt. Med dessa aspekter i åtanke, kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar, föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt främja gemenskap och sammanhållning och trygga den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska stödjas att finna fler finansieringskällor. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: - främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande och ökad sammanhållning i samhället - främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden - knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård - väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt - särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar - säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och däri verkande kulturarbetare - främja en högre grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. principiella utgångspunkt om att fler av kulturlivets aktörer behöver fler ben att stå på och stimuleras till en högre krisberedskap. Att erkänna den målbilden och därefter gemensamt sträva efter att skapa de möjligheterna mellan det offentliga, civilsamhället och den enskilda kulturaktören är ett viktigt led i att rusta kulturlivet i för att stå stabilt vid kommande prövningar. Inspiration finns att hämta i vår omvärld där fler finansieringskällor och fler driftsformer än offentlig sektor, jämte ett livskraftigt civilsamhälle, skapar nät av noder där kulturlivet blomstrar och också sinsemellan finner nya kluster och synergieffekter. Det här är värt att lära av. Vår ambition och reformagenda för att väva in det kulturella perspektivet i andra delar än de traditionellt kulturpolitiska lyser fortsatt som en stark ledstjärna. Inom utgiftsområdet minskas anslag avseende segregerande, verkningslösa och rentav kontraproduktiva integrationsåtgärder. Dessutom minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras in. Friluftsmuseet i är en nationalklenod och motor i den svenska kulturturismen. har larmat om att man inte haft ekonomisk styrka att underhålla sitt bestånd av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter. Byggnaderna och föremålen i byggnaderna är en betydande del av samlingar, och det finns nu risk att både byggnaderna och föremålen förstörs. Det skulle innebära att oersättliga värden går förlorade. I och med att problemen inte åtgärdas blir problemen större i accelererande fart. För att inte riskera ett förfall av denna nationalklenod och för att undvika högre kostnader och en oöverstiglig vård- och underhållsskuld längre fram kraftsamlar vi för att möta behov. För att kunna åtgärda problemen har äskat av regeringen, . Regeringen anslår endast för vård och underhåll av fastighetsbeståndet, en symbolisk åtgärd, men inte särskilt verkningsfull, särskilt med tanke på att vårdbehoven och kostnaderna för att åtgärda dessa accelererar . I budget anslår vi de efterfrågade medlen över de kommande tre åren, för att det är klokare att ta kostnaden nu än att istället skjuta de ständigt växande kostnaderna . I årets budget kraftsamlar vi för att rädda och oersättliga kulturvärden. Ökad estetisk hållbarhet i Det byggs mycket i , men i för låg grad med hänsyn till att det som byggs ska ses som estetiskt tilltalande av allmänheten . Den modernistiska smaknorm som är rådande i arkitektkåren och ofta blir verklighet vid byggnation, rimmar illa med vad människor i allmänhet föredrar, enligt undersökningar. God arkitektur kan påverka människor på ett positivt sätt, därför vill satsa på ökad estetisk hållbarhet i . har det förekommit olika former av statligt stöd för byggnation i , vilka har kunnat sökas av kommuner, kommunala bolag och andra aktörer. budgeterar för ett helt nytt särskilt statligt stöd som både kommunala och privata aktörer ska kunna söka, ett stöd vars syfte är att bidra till ökad estetisk hållbarhet vid byggnation. Stödet ska kunna gå till såväl ny- som ombyggnation och ska stimulera till byggande som ligger i linje med allmänhetens generella preferenser när det kommer till arkitektur. Genom förslaget kan fokus sättas på skönhetsvärden inte bara när det byggs nytt, utan incitamenten för att försköna redan befintliga byggnader skulle också öka med hjälp av stödet. bedömer att förslaget på ett bra sätt kan komplettera andra kulturpolitiska förslag från partiet, som exempelvis stimulansbidraget för ökad kulturmiljökompetens. Pandemin har utmanat såväl den fysiska som psykiska folkhälsan över hela vårt land och i flera grupper av befolkningen. Möjligheten att idrotta, särskilt i organiserad form, har varit kraftigt begränsad för att inte säga obefintlig i många fall. Det är något som måste tas igen, som anläggningsbristen över landet är skriande. Fler har gett sig ut i friluftsliv under pandemin, vilket i många avseenden är glädjande, men det har skapat ett ökat tryck i känsliga naturmiljöer och behov av sanitära åtgärder. har vandrarhem, fjällstationer och turistanläggningar lidit hårt av restriktionerna. I syfte att möta och åtgärda identifierade problem och resursbrist inom dessa områden och kraftsamla för en ökad folkhälsa i kölvattnen av pandemin, så anslår vi betydande medel för såväl idrotten, friluftslivet och kultur och friskvård i livets alla skeden, samt ett riktat stöd för en lokal- och anläggningsfond för att råda bot på den nationellt utbredda anläggningsbristen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Myndigheten för stöd till trossamfund Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Stöd till estetisk hållbarhet Stimulansbidrag kultur i vården Vi anslår ytterligare medel för att ska kunna genomföra och samordna arbetet kring en nationell kulturkanon. Utöver det får myndigheten även i uppdrag att samordna kulturlotsarna. 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete och har utrett frågan om att införa produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar i . vill göra som föreslås i utredningen och införa en produktionsrabatt för företag. Till ändamålet avsätter vi mer än regeringen , för att på så sätt totalt nå , vilket föreslås i utredningen. Förslaget om att införa produktionsrabatter ska ses som en filmpolitisk helhet tillsammans med vårt förslag om förändringar gällande filmstödet. 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Anslaget tillförs för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättningar. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Anslaget tillförs för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning av icke-statliga kulturlokaler. 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Vi avvecklar nationella barn- och ungdomsscenen ”Unga ” och omprioriterar till andra satsningar inom utgiftsområdet som bredare möter barn och ungas tillgång till kultur. 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Det är problematiskt med en allt för omfattande statlig finansiering av den fria konsten och kulturen, eftersom ett beroende av offentliga medel långsiktigt riskerar minskad frihet. Vi motsätter oss därför regeringens permanenta höjning av medlen till fria aktörer inom scenkonst- och musikområdet. tillförs medel i syfte att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Anslaget minskas med då bland annat medel för internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur sänks. Anslaget för kulturtidskrifter behålls till största del, men minskas med . Anslaget tillförs i syfte att bland annat höja ambitionsnivån vad gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Dessutom anslås för att åter stärka institutets arbete och närvaro i och norra , sedan avvecklandet av DAUM i staden. Detta för att särskilt för att bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. Det finns runtom i landet en rad specialmuseer, men till skillnad från våra nordiska grannländer och , så har inget nationellt offentligt finansierat kulturarvscenter där till exempel döva, syn- och hörselskadade kan ta del av samlad kunskap och kompetens, föremål och arkivalier, som visar dessa gruppers historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis i hög utsträckning vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center kunde också fungera som resurs för övriga museer. För att få en god uppfattning om behov och omfattning, så vill vi som ett första steg i ett synliggörande och tillgängliggörande av kulturarvet för dessa grupper ge ett riktat uppdrag till att samla in och bygga upp en kunskapsbas kring detta, i samråd med Forum för levande historia. Därför anslår vi till institutet i syfte att kunna tillsätta resurser för att utföra detta arbete. Anslaget tillförs medel i syfte att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse kring, och sprida kunskap om, äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Det är problematiskt med en allt för omfattande statlig finansiering av den fria konsten och kulturen, eftersom ett beroende inte innebär fullständig frihet. Fri konst som är ekonomiskt beroende av statliga riskerar indirekt eller direkt politisk styrning. Utifrån detta minskas anslaget för att finansiera andra satsningar inom anslagsområdet. 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Anslaget minskas i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. I stället för vissa former av direkt subventionering förespråkar vi en bredare finansiering av samtidskulturen genom olika former av lättnader och bättre villkor för kulturskapare, samt ökade möjligheter för fler aktörer i samhället att bidra till finansiering av konst- och kulturlivet. Anslaget tillförs en generell förstärkning mot bakgrund av vår vilja att trygga både tillfälliga behov och långsiktiga åtaganden. Myndighetens anslag har inte räckt till för verksamhetens behov. Därför anslår vi medel utifrån myndighetens äskande. Anslaget tillförs medel och ökningen rymmer en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i stort. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår vi också riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer också öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond, samt öronmärkt för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat. Inom ökad ram uppdras myndigheten också att tillsammans med samordna och administrera kulturlotsar och Sverigecenter. 7:2 Bidrag till kulturmiljövård , då kulturreservaten infördes, var anslagsposten i statens budget . Anslaget har inte följt inflationen som behoven är stora. anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. Vi gör en uppräkning av anslaget till dagens penningvärde. En utbrytning görs även för att tydliggöra medelstilldelningen till kulturreservat.