mot · H8024035 · 2021-04-30 00:00:00 — Regeringens satsning på landsbygdsprogrammet i vårändringsbudgeten är välkommen, men ska ses mot bakgrund av att de tidigare dragit ner sin medfinansiering av programmet med hjälp av medel från den återhämtningsfond som EU upprättat med anledning av pandemin. Resultatet är att återhämtningsfonden inte inneburit mer pengar till landsbygdssatsningar än vad som var planerat tidigare, trots att även lantbruket drabbats hårt av pandemin och behöver krisstöd. I många EU-länder är tyvärr miljötänkande och djurskydd jämförelsevis nedprioriterat. Alternativt följs inte de uppsatta reglerna. En bidragande orsak till problemen i svenskt jordbruk är att vi inte har lyckats omsätta den kvalitet på varorna som våra miljö- och djurskyddsregler leder till i rena pengar. vill fortsätta att värna vår miljö och vårt välutvecklade djurskydd, men vi vill att de lagar och regler som antas verkligen är ändamålsenliga. En annan utmaning är den dubbelmoral som upphandlingsprocesserna i våra kommuner och landsting bitvis ger uttryck för. Först ställer vi som samhälle höga krav på miljömedvetenhet hos våra bönder. Därefter köper offentliga aktörer in varor som har producerats under förhållanden vi aldrig skulle tillåta på hemmaplan. Det rimliga är att offentliga aktörer tar miljöhänsyn och t.ex. använder sig av ändamålsenliga kriterier för miljöanpassad upphandling. är pådrivande för att minska jordbrukarnas regelkrångel. För att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har vi föreslagit att skatten på den diesel som används inom jordbruket sänks i motsvarande grad som inblandning av biodrivmedel har gjorts. Jordbruksföretagare upplever en särskild otrygghet i fråga om brott. De verkar ofta i trakter där polisen är avlägsen. Ett exempel på brottslighet som de utsätts för är att traktorer och andra dyra jord- och skogsbruksbruksredskap och maskiner stjäls av specialiserade ligor. Ofta är det utländska ligor som begår organiserade inbrott och stölder i . En kartläggning från polisens nationella operativa avdelning () visade att utländska ligor stod för av bostadsinbrotten i . Det är angeläget att stärka polisens lokala förankring. Brå behöver uppdras att ta fram lättillgänglig statistik över brottsligheten nedbruten på den lokala nivån. Det finns också anledning att utreda hur samverkansgrupper i glest befolkade områden kan få vissa befogenheter som de saknar . Det behövs också en plan för att öka uppklarningsgraden av heminbrott. För är det centralt att utrikespolitiken är värdebaserad. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. Idén om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan därför inte relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. Vi är, och har länge varit, pådrivande för att av bruttonationalinkomst ska avsättas till internationellt bistånd . bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Det är bara ett fåtal EU-länder – , och – som lever upp till EU:s mål om att av BNI ska gå till officiellt bistånd. vill se tydligare prioriteringar i svenskt biståndsarbete som måste styras av hur behoven i världen ser ut. Vi har , exempelvis, alla möjligheter att minska barnadödligheten, som till stor del beror på basala och förhållandevis enkelt avhjälpta brister i miljön runt barnen. Just vaccinationsprogram har visat sig vara ett mycket effektivt bistånd då en relativt billig punktinsats bokstavligen kan rädda liv. saknar 2,1 miljarder människor tillgång till rent vatten vid bostaden. Det har förödande konsekvenser för människors hälsa, och barn drabbas särskilt hårt. En av de sjukdomar som sprids i förorenat vatten är kolera, som skördar mellan 20 000 och 130 000 människoliv. De ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin riskerar att bli förödande för många människor som riskerar att falla ned i djup fattigdom, särskilt i låginkomstländer där restriktioner varit många, men ekonomiska krispaket saknats. Skolstängningar har gjort att barn blivit av med utbildning men också deras kanske enda riktiga mål mat . Ökad fattigdom när inte människor kan försörja sig leder till utsatthet och problem, som att fler flickor gifts bort som unga. Områden med brister i sanitet och svagt utbyggd hälso- och sjukvård blir också särskilt utsatta vid smittspridning och sjukdom. Även för utvecklingssamarbetet bör det vara högsta prioritet att verka för minskad smittspridning och mildra konsekvenserna av epidemin runt om i världen samt att alla får snabb tillgång till vaccin. Det minskar också risken för fler mutationer. Stora humanitära kriser råder i världen och har så många människor varit i behov av humanitärt stöd. Det fruktansvärda kriget i , situationen i och krig och konflikter i och , för att nämna några, orsakar stort humanitärt lidande. Fler människor än på många decennier är nu på flykt och ska även fortsättningsvis kunna vara en för människor som flyr undan krig, förföljelse och förtryck. Men det står inte i motsats till att vi också kraftigt behöver öka satsningarna i närområdet för att skapa trygghet och framtidstro för de medmänniskor som är på flykt. De krigsdrabbade ländernas grannländer har tagit det allra största ansvaret i flyktingmottagandet. Miljoner flyktingar i , och behöver humanitärt stöd i avvaktan på att situationen blir bättre i och . Men de behöver även stöd för att kunna öppna upp för arbetstillfällen och skolgång. ska även verka för att skapa lagliga vägar in i , vilket skulle rädda många liv. Sammantaget gör det rådande världsläget att vi vill prioritera det humanitära biståndet högre och avsätta en större del av den svenska biståndsbudgeten för humanitära insatser. För varje mun som mättas, för varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden, för varje person som tillåts att tänka, skriva, tala, rösta och tillbe fritt – desto större blir chanserna till utveckling. I det arbetet spelar biståndet stor roll. menar att utveckling, fattigdomsbekämpning och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna hänger samman. Efter exceptionella framgångar rullas nu demokrativågen tillbaka och friheten inskränks. Även pandemin används som förevändning för detta av auktoritära regimer. En ”frihetsmiljard” skulle kunna användas till att stötta frihetskämpar. Vi ser hur civilsamhällets utrymme krymper på flera håll och hur oppositionspolitiker, jurister och journalister fängslas. Svensk biståndspolitik bör föras på ett sätt så att det civila samhället stärks. Enskilda organisationer är inte bara oersättliga som genomförare av offentligt svenskt bistånd utan också mycket betydelsefulla då de ger oss enskilda människor en möjlighet att ta ansvar för utvecklingen i världen. Genom samverkan med civilsamhällsorganisationernas motsvarigheter i mottagarlandet kan bidra till ökad kontinuitet och demokratisk skolning i landets civilsamhälle, jämfört med om insatser görs via kortsiktiga internationella insatser. Biståndsanslaget har ökat kraftigt , då måste också stärka kapaciteten hos organisationer som administrerar biståndet. Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar, och människors religionsfrihet kränks. är kristna den mest förföljda religiösa gruppen i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Alla människors lika värde är fundamentalt, och yttrande- och religionsfrihet är centralt för ett öppet och fritt samhälle. För att de människor som har fallit offer för terrorism ska kunna återfå en tro om framtiden, ett hopp om att morgondagen är ljusare än gårdagen, krävs att de terrorister som har ödelagt oskyldiga människors liv ställs inför rätta. Detta kan endast ske om världssamfundet gemensam agerar och utkräver ansvar från både de länder och de individer som har varit ansvariga för massakern. Detta bör ske genom inrättandet av en särskild tribunal för att döma de skyldiga. Detta har gjorts tidigare t.ex. i där Iraqi Special Tribunal (IST) upprättades för att utreda och döma de ansvariga för brott mot mänskligheten under regim. En motsvarande lösning måste till för terrorismen i offer. Försvaret och samhällets krisberedskap ska alltid ha ett starkt försvar. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas, och försvaret behöver därför stärkas. Att garantera medborgarnas säkerhet och att försvara de territoriella gränserna är en av statens kärnuppgifter, och ett starkt försvar av innebär ett starkt försvar av friheten, demokratin och respekten för människovärdet. För att försvarsförmågan ska stärkas behövs ökade resurser. bör nå av BNP i försvarsanslag . Förbandsverksamheten och beredskapen måste förstärkas. Det gäller att skapa förutsättningar för att ta emot fler värnpliktiga och rekrytera officerare när förbanden ska fyllas och bli fler. krävs utökad övningsverksamhet och utökad materielanskaffning för att redan existerande förband ska bli stridsdugliga. Försvarsmaktens logistikorganisation behöver förstärkas, liksom satsningarna på forskning och utveckling. har valt att ställa sig bakom Försvarsberedningens slutsatser om mål, inriktning och de ekonomiska förutsättningarna som presenterades i rapporterna Värnkraft (Ds 2019:8) och Motståndskraft (Ds 2017:66). Försvarsberedningens förslag innebar att försvarsanslaget ska uppgå till , beräknat penningvärde, . Det skulle motsvara av BNP och innebär ett viktigt steg vidare upp mot av BNP. En förstärkning av det civila försvaret och hela samhällets krisberedskap behövs dock för ett fungerande totalförsvar. har svensk krisberedskap varit eftersatt. Brister i krisberedskapen har dessvärre på ett mycket påtagligt sätt visat sig under den pågående coronapandemin. Det finns ett stort behov av att återuppta planeringen och förberedelserna för det civila försvaret. Vi behöver säkerställa energi-, livsmedels- och läkemedelsförsörjning genom beredskapsplanering, och vi behöver återskapa en civil ledningsorganisation som kan samordna samhällets resurser vid allvarliga kriser. MSB:s mandat när det gäller civil ledning och samordning av totalförsvaret behöver utökas. MSB bör återföras till Försvarsdepartementet i enlighet med Försvarsberedningens rapport . Beredskapsövningar och beredskapskontroller behöver genomföras, och behöver utveckla förmågan att ge och ta emot internationell hjälp vid såväl militära som civila kriser. Det arbete med att återuppbygga det civila försvaret som har påbörjats i kommuner och regioner behöver stärkas och påskyndas. Vi vill också att ansvaret för det psykologiska försvaret lyfts ut ur MSB och att det återigen blir en egen myndighet. Det är viktigt att offentliggöra informationsangrepp som sker mot för att höja medvetandenivån. En annan huvuduppgift för myndigheten bör vara att stödja, bidra till och sprida forskning om informationskrigföring och propaganda. I enlighet med förslag presenterades den statliga utredningen ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret en rad förslag om hur en sådan myndighet ska kunna samordna och utveckla samhällets samlade motståndskraft inom det psykologiska försvaret. Enligt regeringen kommer myndigheten att inrättas 2022. Vi står bakom det. vill också se en ny fullskalig myndighet för cybersäkerhet, vilket vi avsätter resurser för. Ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser kräver resurstillskott till såväl det militära som det civila försvaret. En politik som stöder, inte styr, kulturen Kulturen hjälper oss att växa som människor och förbinder oss med tidigare generationers erfarenheter. Den har också en uppgift i att utmana tanken och invanda föreställningar. Kulturen bidrar till såväl ett samhälles sammanhållning som dess självreflektion. Den kan också hjälpa oss att relatera till vår globala omgivning. Vår utgångspunkt är att kulturpolitiken ska stödja kulturen, snarare än styra den. För är inte minst barns möjlighet att få ta del av kulturella verksamheter en prioriterad fråga. Pandemin har medfört att många aktiviteter ställts in, såsom träningar och tävlingar, lägerverksamhet och barnkörer. Ungas ensamhet har också ökat, enligt Stiftelsen . Många barn lever i ekonomisk utsatthet som leder till segregation och ohälsa. Regeringen har föreslagit ett riktat statsbidrag till kommuner för avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter under loven 2021 för barn och unga, 6–. Detta för att många barn fått avstå aktiviteter och socialt umgänge under pandemin. Vi anser att initiativet är lovvärt och efterlängtat, men att insatser för barn och unga inte bör begränsas till loven. Alltför få barn och unga uppnår den rekommenderade mängden fysisk aktivitet, även innan pandemin. För att stimulera fler till rörelse och engagemang vill vi införa ett fritidskort för alla barn från andra till nionde klass som ger dem möjlighet att delta i olika fritidsaktiviteter, både kulturella och idrottsliga. Stödets storlek varierar utifrån hushållets ekonomi. Vi vill också öka den satsning som kallas Skapande skola. Det är inkluderande reformer som har säkerställt att även barn och ungdomar från ekonomiskt utsatta sammanhang får ökade möjligheter att delta i kulturlivet. Vidare finns det en oro för att läsandets status sjunker och för att vi hamnar i ett läge där vi i allt högre utsträckning saknar gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå varandra. Ett sådant samhälle riskerar att dras isär. Det behövs läsfrämjande insatser och vi föreslår införandet av en klassikerlista. En lista med litterära verk från hela världen – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter – men också filmer och musik, som alla elever bör ta del av under sin skolgång. I civilsamhället läggs grunden för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande . Civilsamhället bygger på människors engagemang, människor som ofta med ideella krafter, på sin fritid, bidrar till det gemensamma samhället. politik strävar efter att stärka det civila samhället och därmed de mellanmänskliga kontakterna. Därför syftar vår politik till att värna civilsamhällets oberoende, förenkla dess regelverk och förbättra förutsättningarna. Att ett oberoende från andra människor skulle leda till lycka är en missuppfattning. Starka relationer är ett så grundläggande mänskligt behov att det till och med går att mäta i livslängd. Ensamhet och social isolering har värre hälsoeffekter än fetma och är ungefär lika allvarligt som alkohol och rökning. Människan växer i relationer. En politik vars konsekvens blir att de mellanmänskliga banden försvagas kan aldrig kompenseras fullt ut med att man stärker banden till offentliga institutioner eller skjuter till ytterligare bidrag. Det offentliga kan från mänsklig synvinkel bara vara ett komplement – inte utgöra samhällets grund. För att ytterligare ta till vara den kraft som finns i civilsamhället satsar på föreningar och organisationer vars verksamhet syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Ofrivillig ensamhet bland äldre är ett stort problem, som för många blivit värre under pandemin, då äldre fått isolera sig i skydd för smitta. reformer måste till för att mota den ofrivilliga ensamheten som har stora hälsokonsekvenser bland äldre. Det civila samhällets verksamheter, och inte minst pensionärsorganisationerna, gör goda insatser för att främja gemenskap och motverka ensamhet och isolering bland äldre. Vi vill skjuta till extra resurser till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Regeringen avsätter resurser , men vi förlänger satsningen även . Idrott innebär gemenskap och stärker människors fysiska hälsa – även för äldre. I budget gör vi en fördubblad satsning på Äldrelyftet som syftar till att ge fler äldre chans till fysisk aktivitet och träning. Det kan förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och sammanhang – och därmed bryta ensamhet. Medel går till som tillsammans med pensionärsorganisationerna utformar aktiviteter som främjar äldres fysiska aktivitet och hälsa. Graden av det civila samhällets självständighet är nära knuten till organisationernas finansiering. En hög grad av offentlig finansiering kommer också att – beroende på hur den utformas – leda till mer eller mindre direkt och indirekt styrning från det offentliga. och återinförde i och med budgetpropositionen den skattereduktion för gåvor till ideella organisationer som arbetar bland behövande som den rödgröna regeringen tog bort under förra mandatperioden. Vi säkerställde också att inga avgifter tas ut av organisationerna för att ansöka om eller inneha tillstånd för skattereducerade gåvor. Under pandemin har föreslagit att skattereduktionen utökas, för att uppmuntra till fler och större gåvor. Detta för att stärka civilsamhällets organisationer ytterligare i av kris, då deras verksamhet behövs mer än någonsin men deras intäkter i många fall har minskat. Trossamfunden är en viktig del av det civila samhället och utgör ett unikt bidrag för integration samt gör stora samhällsinsatser, t.ex. ger stöd till utsatta grupper och barn- och ungdomsverksamhet. De fyller också en viktig funktion genom sitt arbete med andlig och existentiell vård inom sjukvården vid kriser. anslog vi mer medel till trossamfunden, då stöd behövs för att bistå samfunden i pandemin. Ekonomisk och social utsatthet ökar ofta i kriser i spåren av t.ex. arbetslöshet. Civilsamhället påverkas också av den ekonomiska nedgången. Intäkterna minskar när aktiviteter avtar och företag blir mindre benägna att skänka pengar som det är volontärbrist eftersom en stor grupp verksamma i civilsamhället är äldre. Därför presenterade åtgärder och stöd för det civila samhället: ett kostnadsstöd för fasta och löpande kostnader, ett stöd vid stora kostnadsökningar till organisationer som ställer om i krisen), en statlig kreditgaranti till ideella föreningar, stiftelser och trossamfund samt ett höjt tak i gåvoskatteavdraget. Åtgärderna skulle öka chanserna för civilsamhället att överleva och bidra i den nuvarande krisen. Det är bra att regeringen har tillfört kulturen och idrotten stora stöd för att mildra intäktsbortfall på grund av krisen. Samma problematik gäller likväl även det breda civilsamhällets organisationer och föreningar som inte har sin verksamhet inom just dessa områden. Av denna anledning föreslog tillsammans med en civilsamhällesakut med anpassade stöd till just civilsamhällets speciella behov och förutsättningar. Ett förslag som avvisades av övriga partier. Efter att vi förnyat förslaget ändrade sig finansutskottet och sa ja till vårt förslag, vilket resulterade i ett tillkännagivande . Tillkännagivandet innefattade att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett stöd som bättre når fram till det breda civilsamhället. Regeringen har sent omsider beslutat att tillföra mer medel till civilsamhället i vårändringsbudgeten, som en av de åtgärder regeringen vidtar med anledning av tillkännagivandet. ser det som viktigt att civilsamhället får ökat stöd, och det är ett steg i rätt riktning att regeringen även ökar stödet till organisationer som arbetar med barn och till projekt och insatser som främjar jämställdhet, men det är långt ifrån tillräckligt. stöd som kommer hela civilsamhället till del behöver komma på plats – liknande de omsättningsstöd som finns för företagen. Stöden behöver också vara anpassade efter de ideella organisationernas uppbyggnad och verklighet – vilket de inte är . Ett exempel på detta är att stiftelser inte kunnat ta del av det projektstöd för bidrag till insatser för socialt särskilt utsatta som delats ut via MUCF, trots att ett stort antal av civilsamhällets organisationer bedrivs just i stiftelseform. Konsekvensen blir exempelvis att diakoni kan ta del av stöd, medan diakoni inte kan det – trots att de två verksamheterna liknar varandra vad gäller historia, värdegrund och verksamhet. Detta är naturligtvis inte rimligt. kräver att regeringen nu agerar för att hela civilsamhället ska få stöd. Reformer för att bryta långtidsarbetslösheten Drygt 187 000 personer var långtidsarbetslösa . Det är fler än , enligt Arbetsförmedlingens statistik. Den kraftiga tillväxten följer också en långsiktig trend med allt fler som står långt från ett arbete. har regeringen föreslagit få riktade åtgärder för att dämpa utvecklingen. Utöver initiala krisåtgärder, har arbetsmarknadsministern inte lagt fram några propositioner på bord. De grupper som drabbats hårdast är de som har en redan svag förankring på arbetsmarknaden, alltså personer som saknar gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med funktionsnedsättning. Att på olika sätt stötta dem som står långt ifrån arbetsmarknaden i deras strävan att få ett arbete och en egen försörjning är mycket viktigt. Enligt sker en betydande riskökning för långtidsarbetslöshet i arbetslöshet. För en stor del av de som förlorade jobbet är detta nu verklighet. Dessutom har tidigare ekonomiska kriser ofta lett till att matchningen på arbetsmarknaden försämrats, samt att den lägsta arbetslösheten blivit högre. Därför behöver åtgärder vidtas för att bryta utvecklingen med en stigande långtidsarbetslöshet. Nystartsjobb är en subventionerad anställningsform som är riktad till långtidsarbetslösa. Den har enligt utvärderingar den bästa övergången till vanligt jobb, med en övergång till arbete för 30–av deltagarna. Samma siffra för regeringens egen reform, extratjänster, är . Nystartsjobb gör att arbetsgivarens kostnad för en anställning blir väsentligt lägre och styckkostnaden för staten är – jämfört med extratjänsterna – hälften så stor. får en arbetsgivare som anställer en person som varit arbetslös som huvudregel en subvention motsvarande ett belopp på en arbetsgivaravgift. Är personen 20–ges stöd redan från 6 månaders arbetslöshet. Om personen varit arbetslös längre än kan både 2 och 2,5 arbetsgivaravgifter betalas ut som stöd. För nyanlända gäller som huvudregel 2,5 arbetsgivaravgifter. Situationen med ett kraftigt växande antal långtidsarbetslösa kräver åtgärder. En sådan är att tillfälligt och kraftigt förstärka subventionen i nystartsjobben. Genom att förstärka subventionen i nystartsjobben blir reformen mer attraktiv för arbetsgivare och fler kan få chansen till ett arbete. Fördubblad subvention i nystartsjobben: Subventionen höjs från 1 till 2 arbetsgivaravgifter redan vid arbetslöshet. Subventionen på 1 arbetsgivaravgift ges i stället redan vid 6 månaders arbetslöshet och gäller . För unga mellan 20–gäller subventionen om 2 arbetsgivaravgifter redan från 6 månaders arbetslöshet. Vid arbetslöshet ges 2,5 arbetsgivaravgift och för alla nyanlända och personer som varit arbetslösa höjs subventionen till 3 arbetsgivaravgifter. Stödet gäller upp till , som . De förhöjda stödnivåerna gäller för anställningar tecknade . Enligt en studie från IFAU fördubblades inflödet till nystartsjobben när subventionen höjdes från 1 till 2 arbetsgivaravgifter 2009. När det gäller de långtidsarbetslösa finns det alltså anledning till att förstärka subventionen för att fler ska finna det attraktivt att anställa via nystartsjobb. Vi beräknar omkring 12 550 fler nystartsjobb inom befintliga grupper och ytterligare 27 400 nystartsjobb bland de som varit arbetslösa , utöver prognosen på 25 100 nystartsjobb . Utgifterna för nystartsjobben beräknas öka med ca . Det utökade stödet föreslås ges för tillkommande anställningar. Företag ska inte kunna säga upp personal som har ett nystartsjobb för att tillgodose sig en större subvention för samma anställning.