mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Den offentliga sektorns skuld – mätt som den konsoliderade bruttoskulden – steg kraftigt till av BNP. Skälet till den ökade skuldsättningen är huvudsakligen de finanspolitiska stöden under pandemin. Skuldankaret är ett riktmärke för den offentliga sektorns bruttoskuld som ska uppgå till , och används som ett riktmärke för att förstå om överskottsmålet behöver ändras för att nå en långsiktigt hållbar finanspolitik. Skulden minskar i takt med återhämtningen. Det innebär att statsskulden hålls inom det intervall på plus/minus som skuldankaret anger. Den diskussion som förekom före Coronakrisen om att statsskulden skulle hamna under skuldankarets nivå kommer dock inte att vara aktuell . Tabell 2 Den offentliga sektorns finanser -3,0 -1,8 -0,7 -1,2 -0,6 Förändring strukturellt sparande från föregående år -0,2 En annan del av det finanspolitiska ramverket är utgiftstaket, som utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan slutligen blir beror bland annat på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, till exempel till följd av ökningar av volymer i de rättighetsbaserade transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. väljer att likt regeringen lägga ett ovanligt högt utgiftstak till följd av den ovanligt stora osäkerheten som pandemin fortfarande innebär. föreslår vi utgiftstak med mer normala budgeteringsmarginaler. Tabell 3Moderaternas förslag till utgiftstak Budgeteringsmarginal, % av takbegränsade utgifter Utgiftstak som andel av BNP drev regeringen framför sig i flera av de viktiga åtgärder som vidtogs för att mildra de ekonomiska effekterna av pandemin. I allt väsentligt förefaller de finanspolitiska stimulanserna ha varit framgångsrika i den bemärkelsen att den ekonomiska nedgången motverkats. Efter det inledande fallet i BNP har ekonomin återhämtat sig snabbt och resursutnyttjandet närmar sig nu mer normala nivåer. De tillfälliga stöden bör därför avvecklas när ekonomin så tillåter och behoven av att stimulera efterfrågan med finanspolitiska åtgärder minskar. Finanspolitiken bör följaktligen och huvudsakligen inriktas på strukturella reformer snarare än konjunkturella. Flera av de mer allvarliga strukturella problemen med såsom hög arbetslöshet, och inte minst låg självförsörjning bland de som invandrat, fanns redan före pandemin. Problemen har tyvärr förvärrats. Regeringen går fram med förslag omfattandes i budgetpropositionen . Trots det lyckas inte regeringen lägga fram reformer som råder bot på de svåraste samhällsproblem med gängkriminalitet och hög arbetslöshet. När man borde prioriterat fler i arbete har man istället prioriterat att betala arbetsföra personer för att inte jobba. Huvudinriktningen för den ekonomiska politiken i budgetmotion är därför att rätta till de misstagen. budget tar vara på möjligheten till strukturreformer som uppstått i spåren av krisen, det vill säga reformer som varaktigt höjer tillväxten. Budgeten innehåller ett antal åtgärder för att öka produktiviteten, självförsörjningen och få långtidsarbetslösa i arbete. För att krossa de kriminella gängen och öka tryggheten generellt lägger vi fram en kraftfull reformagenda med skärpta straff, terrorlagstiftning mot gängen, fler poliser och en bred förstärkning av rättsväsendet. Vi föreslår också åtgärder för att komma till rätta med energiförsörjningen så att bättre kan ställa om till fossilfritt och minska utsläppen. Ett omfattande landsbygdspaket föreslås också i budget – förutsättningarna att bo och verka ska vara goda i hela landet. Öka självförsörjningen och tillväxten budget ökar drivkrafterna till arbete genom sänkta skatter på låga inkomster och bidragssystem som uppmuntrar till arbete. Regeringens bidragslinje byts ut mot arbetslinjen. kan bidrag staplas på varandra så att det sammantaget inte lönar sig tillräckligt att börja jobba istället för att leva på bidrag. Detta är en viktig förklaring till det utanförskap som vi ser. För att arbetsinkomst ska bli mer lönsamt i förhållande till bidrag och för att fler personer ska jobba, behöver – förutom sänkt skatt på arbete – ett bidragstak införas för personer som lever på försörjningsstöd. I den här budgeten tar första steget mot att införa ett sådant. I budgeten sänker också skatten för dem som arbetar – med fokus på låga och medelstora inkomster. Vi gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen, och vi gör det för att det är rättvist att ansträngning lönar sig. Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär att utbytet att gå från bidrag till arbete ökar, också . Detta till skillnad mot regeringens Förvärvsavdrag, som inte gör det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Tillsammans med bidragstaket och stramare transfereringssystem är sänkta skatter på låga och medelstora inkomster centralt för att minska arbetslösheten och få fler att försörja sig själva. vill även underlätta för företag att anställa långtidsarbetslösa. Därför satsar vi i budgeten på sänkta kostnader för den som anställer en långtidsarbetslös, i form av fler och förbättrade nystartsjobb. Arbetslinjen ska alltid värnas i våra bidrags- och ersättningssystem som systemen måste anpassas efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. A-kassan ska vara skälig. Men bör inte ha en a-kassa som leder till högre arbetslöshet . Den temporärt höjda nivån och de temporärt lättade kvalificeringsvillkoren, med anledning av pandemin, återställs i budget. Att driva företag i ska vara enkelt. Villkor och skatter för landets företagare ska utformas för att inte lägga orimliga bördor på företagare. Lagar och regler ska utformas så att de är enkla att tillämpa. budget underlättar för företag att växa och anställa – vi föreslår bland annat sänkt skatt på sparande, mer generösa forskningsavdrag, mer förmånliga personaloptioner och minskat regelkrångel. Mer i plånboken för landets pensionärer är en viktigare prioritering än att lägga miljarder kronor på reformer som familjeveckan eller på skadliga reformer som försvagar arbetslinjen. är partiet för den som jobbar, den som vill jobba och den som har jobbat. Den som varit med och byggt ska känna att det lönat sig. Det snabbaste sättet att stärka ekonomin för pensionärer är att sänka skatten. sänker skatten för alla pensionärer – med . Knäck kriminaliteten och stärk demokratin Det är bara genom att återskapa ordning och trygghet på gator och torg som friheten kan öka för var och en att leva sitt eget liv. ska vara ett tryggt land för alla. Brottsutvecklingen i kan bara beskrivas som extrem. Den grova organiserade brottsligheten kopplar ett allt hårdare grepp om samhället. sköts 35 personer ihjäl i – det är den högsta siffran . Detta sker mot bakgrund av att 2020 var det år med flest skjutningar någonsin – i genomsnitt mer än en . Det handlar inte längre om att sticker ut negativt mot våra nordiska grannländer; statistik från Brå visar att ligger i den absoluta Europatoppen gällande dödligt skjutvapenvåld per capita. I budgeten prioriterar en kraftig ambitionshöjning vad gäller rättspolitiken med en terrorlagstiftning mot gängen och fler poliser genom höjda löner och betald polisutbildning. Vi satsar särskilt på fler poliser i yttre tjänst och inte minst i gles- och landsbygd. Vi möjliggör för 300 fler åklagare att anställas så att fler brott kan upp och fler kriminella lagföras. Vi föreslår kraftiga satsningar på Kriminalvården så att den kan öka i kapacitet i takt med att skärper straffen och rustar upp övriga delar av rättsväsendet. stärker också Tullen och ger den större befogenheter i syfte att upprätthålla gränsskyddet och inte minst hindra internationella stöldligor. I budgeten görs också en särskild satsning på kvinnojourerna för att stärka deras arbete mot mäns våld mot kvinnor. För att stävja de omfattande bidragsbrotten avsätter pengar till en nationell folkräkning. Skyddet för våra gemensamma fri- och rättigheter måste löpande ses över och stärkas. har och andra borgerliga partier drivit på för detta. Denna budgetmotion innebär startskottet för en reformagenda i syfte att stärka den liberala demokratin. De globala utsläppen minskar för långsamt. Och är på väg att missa det långsiktiga utsläppsmålet till 2045 med en tredjedel av dagens utsläpp. Svensk klimatpolitik behöver därför en nystart. har en unik möjlighet att ta ledningen i den globala klimatomställningen. Men det kräver att vi får ordning på energiförsörjningen och att politiken tar vara på kraften som finns i den tekniska utvecklingen och i det svenska näringslivet. För är det självklart att elektrifiering spelar en nyckelroll i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Majoriteten av utsläpp kommer från industri- och transportsektorn. Många svenska företag har gjort minskade utsläpp till sin prioritet och valt att investera miljarder för att kunna fasa ut fossila produktionsprocesser. Likaså ser vi med glädje hur flera nya företag väljer att etablera sig i norra just på grund av tillgången till ren el. Omställningen och nyetableringen av dessa industriföretag är något positivt som bör välkomnas, men det ställer också krav på politiken att säkerställa långsiktig leverans av en stabil elproduktion. I budgeten satsar bland annat på att utveckla nästa generations kärnkraft. Vi avskaffar avfallsförbränningsskatten för att underlätta för lokal energiproduktion och vi storsatsar på att utveckla teknik som fångar upp och lagrar koldioxid, CCS- och bio-CCS. vill skapa förutsättningar för att få till en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas och satsar därför också på ett grönt bränslestöd. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka. Staten bör istället prioritera att underhålla redan skyddade områden bättre. De förslag som skogsutredningen lämnat innebär att arealer ska tas ur produktion mot skogsägarens vilja, vilket är ett kraftigt intrång i äganderätten. Det säger nej till. Reformer för hela landet budget syftar till att ta fasta på hela möjligheter och få hjulen i ekonomin att snurra snabbare. Tillväxten ska öka från norr till söder, för att det går att bo och verka i hela . För att saker fungerar. För att företagen har tillgång till el året runt. För att det finns bredband så att alla har samma möjligheter att koppla upp sig mot en vårdcentral eller att jobba hemifrån. För att det finns mobiltäckning överallt. För att polisen kommer när man ringer oavsett var man bor. För att tågen går . För att vägarna håller hög kvalitet istället för låg hastighet. Kort och gott för att det är ordning på . budget innebär fler poliser till lands- och glesbygd så att tryggheten kan öka. Vi sänker drivmedelsskatten så att den som är beroende av bilen i vardagen inte ska behöva dra ett tyngre lass än andra i klimatomställningen. Alla ska ha råd att transportera sig till jobb, familj, vänner och fritidsaktiviteter. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. budget stärker förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i de gröna näringarna. Underhåll och investeringar för vägtrafikens behov har negligerats . En effekt av detta är att hastighetsgränserna sänks på många vägar. planeras statlig väg få sänkt hastighet. De nordliga länen är särskilt drabbade till följd av tjälskador. I budgeten prioriterar vägunderhåll så att hela landets vägar kan hålla hög kvalitet istället för låg hastighet. Alla ska ha samma möjligheter att koppla upp sig mot en vårdcentral eller att jobba hemifrån. Och företagsetableringar ska inte begränsas på grund av otillräcklig bredbandsutbyggnad. satsar därför även på bredbandsutbyggnad. Strandskyddet utgör ett oproportionerligt stort ingrepp i enskilda markägares möjligheter att kunna bygga exempelvis småhus i natursköna lägen utanför storstäderna. Det generella strandskyddet avskaffas i budget och i stället införs möjligheten att på nivå utfärda lokalt strandskydd där kommunen finner det påkallat. I reformtabellen anges prioriterade reformer samt finansiering i budgetmotion för 2022-2024. Beloppen anges i . Sänkt skatt för pensionärer Sänkta anställningskostnader för långtidsarbetslösa Sänkta trösklar till arbetsmarknaden för funktionshindrade Sänkt skatt på sparande och investeringar Mer generösa regler för personaloptioner Höjd omsättningsgräns för moms Fler poliser och åklagare Stärk det lokala och brottsförebyggande arbetet Lag och ordning utanför rättsväsendet Stärkt försvarsförmåga utöver försvarsbeslutet Reformagenda för den liberala demokratin Vård av skog och naturleder m.m. Starkare välfärd, mer kunskap i skolan och livskraftig kultur Ökade resurser till välfärden Bättre villkor för barn och unga Mer kunskap i skolan och fler tidiga insatser Goda villkor i hela Nej till höjd fordonsskatt Stöd till regionala flygplatser Stärk de gröna näringarna Ökade resurser till för övriga prioriterade utredningar Arbetslinje i a-kassa och sjukförsäkringen Skärpt kvalificering till välfärdssystemen Effektivare användande av medel på UO20 och UO23 Nej till förstärkt förvärvsavdrag Nej till skattereduktion för a-kassa Förslag som i delar återfinns i budgetpropositionen Utöver det som anges i tabellen ställer sig även bakom ett antal av de förslag som återfinns i budgetpropositionen exempelvis skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning, förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19-23 åringar , åtgärder för att förebygga klimatrelaterade naturolyckor, kostnader relaterade till vaccinationer samt testning och smittspårning, omställningsstödet, utbyggnad av vuxenutbildningen, medel för satsning på förlossningsvård och psykisk ohälsa samt medel för att stärka tjej- och kvinnojourer samt bekämpa våld i nära relationer och hedersvåld. Exakt information om skillnaderna per respektive anslag återfinns i motioner för respektive utgiftsområde. Fler som försörjs utan bidrag och högre tillväxt har stora självförsörjningsproblem – varannan invandrad i arbetsför ålder kan inte försörja sig själv. Detta får stora och skadliga konsekvenser. Framförallt för den enskilde som inte får komma till sin rätt. Men också för samhället som helhet när färre betalar skatt och mer skattepengar går till bidrag. Allt färre försörjer allt fler. Den som vill få ordning på måste bryta med den kravlösa politik som möjliggjort dagens situation. Löfvenregeringens jobbmisslyckande har gjort att har rekordhög långtidsarbetslöshet. Istället för lägst arbetslöshet i EU, som var regeringens löfte, har arbetsmarknad utvecklats sämre än i jämförbara länder, både före och under Coronakrisen. Sedan regeringen tillträdde har inget annat land i EU haft en sämre arbetslöshetsutveckling och har EU:s fjärde högsta arbetslöshet. Omkring 200 000 personer har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som arbetslösa . Det finns en överhängande risk att långtidsarbetslösheten biter sig fast på höga nivåer även efter krisen. Risken förstärks med tanke på att regeringen misslyckades med att minska långtidsarbetslösheten under den långa högkonjunktur som föregick Coronakrisen. Det största problemet med den politik som förts är kravlösheten. finns inga språkkrav för den som invandrat till . Inga krav på aktivitet för den som är långtidsarbetslös och lever på bidrag. Och bidragen kan bli så höga när de staplas på varandra att det för många inte lönar sig att ta ett jobb. Enligt våra bedömningar finns det 50 000 hushåll som löper risk att hamna i de ekonomiska situationer som vårt bidragstak är utformat för att hantera. Situationen förbättras inte av att regeringens höjning av a-kassan gjort att även nyligt arbetslösa tackar nej till jobb. är det enda landet i EU som ökat arbetslösheten sedan blev finansminister. med EU:s sämsta jobbpolitik har fått stora konsekvenser. Hade arbetslöshet under Socialdemokraternas regering utvecklats som genomsnittet i EU, istället för sämst, hade välfärden haft mer, . Det motsvarar 88 000 undersköterskor. Den höga arbetslösheten leder i längden också till lägre pensioner. Och den omöjliggör integration för dem som istället fastnar i livslångt utanförskap. Det i sin tur medför den hopplöshet och frustration som bland annat lägger grund för de kriminella gängens rekrytering. Att minska arbetslösheten och öka självförsörjningen är alltså avgörande för framtid av många skäl. Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland behöver tillväxtförutsättningarna stärkas. är bland de länder som har lägst tillväxt per capita . Tillväxten väntas bli lägre i än i så gott som alla andra EU-länder . Att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det krävs därför en bred palett av åtgärder om ska kunna växa lika snabbt eller snabbare än andra utvecklade länder. med EU:s sämsta jobbpolitik behöver regeringens bidragslinje bytas ut mot arbetslinjen. Drivkrafterna till arbete behöver stärkas – genom sänkta skatter på låga inkomster och bidragsystem som uppmuntrar till arbete. har reformförslag för att halvera långtidsarbetslösheten . Den som menar allvar med att bekämpa arbetslöshet måste också säkerställa en långsiktigt hög tillväxt. vill öka välståndet genom reformer för tillväxt. Det handlar om sänkta skatter på arbete. Men också om att bygga produktiviteten stark igen med investeringar på forskning, digital omställning, infrastruktur, minskade regelbördor och skatter för företagen. Det är dags att få hjulen i ekonomin att snurra snabbare. 4.1.1 Fler som kan försörja sig själva Att så många som möjligt arbetar är avgörande för vårt nuvarande och framtida välstånd, men det är mer än så. Det är också en fråga om vilket samhälle vi vill ha. När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. Utvecklingen med att allt färre försörjer allt fler är ohållbar. Flit och ansträngning måste löna sig bättre, passivitet – inte alls. Därför måste skatter och bidrag uppmuntra till arbete. Mer lönsamt att arbeta Den kanske viktigaste anledningen till den höga arbetslösheten i är just att det inte lönar sig tillräckligt att gå från bidrag till arbete. Det gäller särskilt för låga inkomster, där utbytet av arbete i är lägre än i nästan något annat land. Om utbytet av att arbeta ökar kommer arbetslösheten bli lägre och arbetslöshetstiderna kortare. Det finns det ett robust stöd för inom den nationalekonomiska forskningen och det är den insikten som ligger bakom exempelvis jobbskatteavdraget, som i någon form finns i de flesta länder. Att det lönar sig för dåligt att gå från bidrag till arbete gäller för försörjningsstöd och etableringsersättning, men också för dem som har a-kassa eller aktivitetsstöd. vill sänka skatten för dem som arbetar – med fokus på låga och medelstora inkomster. Vi gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen, och vi gör det för att det är rättvist att ansträngning lönar sig. Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär att utbytet att gå från bidrag till arbete ökar, också . Tillsammans med en bidragsreform med bland annat ett bidragstak är sänkta skatter på låga och medelstora inkomster en central reform för att knäcka arbetslösheten. Det gäller inte minst för utsatta grupper på arbetsmarknaden med mycket hög arbetslöshet, såsom kvinnor födda i eller . För att undvika att arbetslösheten biter sig fast och istället öka självförsörjningen behöver även en tillfällig jobbpremie införas under nästa mandatperiod för de som varit arbetslösa längre än . Jobbpremien har testats med stor framgång i , - 2019 då över 55 000 långtidsarbetslösa fick en jobbpremie när de gick från bidrag till arbete. Detta trots att arbetslösheten är betydligt lägre i än i . Det behöver även bli billigare att anställa. Kostnaden för företag att anställa de som är långtidsarbetslösa behöver sänkas. Anställningsstöd är viktiga för att sänka anställningskostnaderna för grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Nystartsjobben, sänkta arbetsgivaravgifter för arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa, leder till kortare arbetslöshetstider. Längre nystartsjobb och en större kostnadssänkning leder till mer positiva sysselsättningseffekter. Efter att regeringen genomfört flera försämringar av nystartsjobben för att gynna de egna extratjänsterna började antalet nystartsjobb minska. Trots att långtidsarbetslösheten är högre än någonsin har bara hälften så många ett nystartsjobb nu jämfört med innan försämringarna. För att motverka att långtidsarbetslösheten biter sig fast behöver nystartsjobben utökas. bör Extratjänsterna fasas ut eftersom de är dyra och sällan leder till reguljära jobb. Den som ett helt arbetsliv varit med och byggt måste känna att det lönat sig – att pensionen räcker till. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för en högre pension än att sysselsättningen och att antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna bygger på hur ekonomin utvecklas. Det finns ett stort värde av att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop. Det är bra att det finns en politisk överenskommelse om att förstärka grundskyddet i pensionssystemet, men mer måste göras för att stärka pensionärernas ekonomi. Skatten på pension behöver därför sänkas. kan bidrag staplas på varandra så att det sammantaget inte lönar sig tillräckligt att börja jobba istället för att leva på bidrag. Detta är en viktig förklaring till det utanförskap som vi ser. För att arbetsinkomst ska bli mer lönsamt i förhållande till bidrag och för att fler personer ska jobba, behöver – förutom sänkt skatt på arbete – ett bidragstak införas för personer som lever på försörjningsstöd. Socialtjänstlagen bör också tydligt slå fast att den som är arbetsför är skyldig att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet. Om den enskilde utan godtagbart skäl inte deltar i de aktiviteter som krävs ska försörjningsstödet kunna sättas ned. Det samma gäller om den enskilda inte samarbetar kring kontrollerna av hur försörjningsstödet används. Kommunernas möjlighet att ge ett mer generöst försörjningsstöd än vad som är bör begränsas på grund av att det gör arbete mindre lönsamt. I finns ett stort antal bosättningsbaserade välfärdsförmåner. Det betyder i praktiken att den som bor här har tillgång till alla förmåner från dag ett. Det är inte rimligt. Den som är ny i vårt land borde i stället kvalificera sig in till den svenska välfärden genom arbete eller genom permanent uppehåll och medborgarskap. Att ha ett arbete ska alltid berättiga till fler förmåner än att inte ha ett arbete. Det bör även ske en kvalificering in till försörjningsstödet där inriktningen är att den som är nyanländ inte har rätt till fullt försörjningsstöd. A-kassan ska vara skälig för att klara kortare perioder av arbetslöshet. Men bör inte ha en a-kassa som leder till högre arbetslöshet . Som en följd av pandemins effekter på arbetsmarknaden har regeringen tillfälligt, fram , höjt nivån i a-kassan och lättat på kvalificeringsvillkoren. I takt med att restriktionerna lättats förbättras nu läget på arbetsmarknaden. Inflödet till arbetslöshet är tillbaka nivåer. För är det är viktigare med reformer för fler jobb och som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer än att a-kassan är kvar på höga nivåer även 2022. Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet. Men det behöver sedan följas av en tydlig avtrappning och tidsgränser för att människor inte ska fastna i bidragsberoende.