mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Utöver sänkta drivmedelsskatter avisar det förslag som finns i budgetpropositionen om att skärpa bonus-malus. skjuter även till ytterligare medel för ett renoveringsstöd för till följd av nya säkerhetskrav. Ökat väg- och järnvägsunderhåll förslag: satsar 2022 på ökat vägunderhåll varav avsätts för stöd till enskilda vägar. Medlen till enskilda vägar avsätts permanent. satsar också på järnvägsunderhåll 2022 så att tågen ska gå i tid Underhåll och investeringar för vägtrafikens behov har negligerats . En effekt av detta är att hastighetsgränserna sänks på många vägar. planeras statlig väg få sänkt hastighet. De nordliga länen är särskilt drabbade till följd av tjälskador. En infrastruktur av hög kvalitet är viktigt för jobb och tillväxt i alla delar av landet. Men det är särskilt viktigt i de delar av där avstånden är stora. Därför behövs särskilda satsningar på att förbättra infrastrukturen i de delar av där befolkningstätheten är lägre. Hastigheten på alla statliga vägar där hastigheten sänkts på grund av bristande underhåll bör återställas. Dessutom behöver viktiga vägstråk stärkas så att de klarar tyngre lastbilar. De ökade resurserna möjliggör ökat underhåll på såväl större vägar som enskilda vägar. Tågtrafiken präglas alltjämt av förseningar och flaskhalsar. förslag syftar till att tågen ska gå och att vägarna ska hålla hög kvalitet istället för låg hastighet. Säkra de regionala flygplatserna förslag: För att de regionala flygplatserna ska överleva tillför i direkt stöd . De ickestatliga flygplatserna med reguljär flygtrafik är centralt för tillväxt och att hela ska leva. Redan innan Coronakrisen kämpade dessa flygplatser med ekonomiska underskott. Regeringen har agerat rent konfrontativt gentemot de icke statliga flygplatserna med stöd som varit för litet och . Beskedet om förtida nedläggning understryker bilden av en flygfientlig regering. Denna politik hotar de regionala flygplatsernas överlevnad. tillför i direkt stöd till regionala flygplatser med reguljär flygtrafik. förslag: avsätter lika stora resurser på bredbandsutbyggnad som anges i budgetpropositionen för att alla ska ha samma möjligheter att vara uppkopplad oavsett var man bor. Alla ska ha samma möjligheter att koppla upp sig mot en vårdcentral eller att jobba hemifrån. Och företagsetableringar ska inte begränsas på grund av otillräcklig bredbandsutbyggnad. tillför därför resurser för utbyggnad av bredband. förslag: avsätter i stöd till kollektivtrafiken. Den regionala kollektivtrafiken har drabbats mycket hårt av coronakrisen. Antalet resenärer har minskat och kraven från folkhälsomyndigheten om distansering har inneburit bibehållen turtäthet. anser att kollektivtrafiken är viktig för jobb, sysselsättning och miljö. Alternativen för regionerna att kunna kompensera för bortfallet är minskad turtäthet eller kraftigt höjda biljettpriser. Samtliga dessa alternativ vore skadligt för svensk ekonomi i behov av en rejäl återstart efter krisen. förslag: stärker landsbygdsprogrammet med . satsar även på bland annat nedsättning av slakteriavgifter, underlättande av vildsvinsjakt och ersättning vid rovdjursangrepp satsar också 2022- 2024 på regelförenklingar, insatser för skogsbruket och för att stärka arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin. För är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Det ska ske genom en utveckling som är hållbar ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Vi vill stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i de gröna näringarna. Det finns stor potential för jordbruket att öka livsmedelsproduktionen, förädlingsvärdet och stärka exporten. Svenskt jordbruk ligger i framkant när det kommer till djurskydd och miljö- och klimathänsyn. Ju mer som produceras i , desto bättre. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället både genom att binda stora mängder kol och genom att fossilbaserade bränslen och produkter byts mot ut mot biobaserade. De svenska lantbrukarna ska behandlas respektfullt, som företagare som förtjänar långsiktiga och rimliga spelregler och konkurrensvillkor. Skogspolitiken ska bygga på en stark äganderätt. Avsättningar till formellt skyddade områden skall vara frivilliga efter samråd mellan myndigheter och markägare. All typ av intrång skall leda till skälig ersättning. De förslag i skogsutredningen som pekar ut skydd av fjällnära skog skall inte genomföras. vill inte att andelen skog som är tagen ur produktion skall öka. Den bästa garanten för skogens naturvärden och brukandet är det långsiktiga familjeskogsbruk som byggt upp de höga naturvärdena. Skogsbruk skall inte likställas med miljöfarlig verksamhet. Utöver de förslag som presenteras i budgeten kommer vi följa upp våra invändningar mot förslag i arbete. Avskaffa det generella strandskyddet förslag: Det generella strandskyddet avskaffas och i stället införs möjligheten att på nivå utfärda lokalt strandskydd där kommunen finner det påkallat. Även vid kommunalt strandskydd ska dock rimliga och tydligare dispensregler gälla enskilda markägare. tillför resurser till för att nödvändig lagstiftning kan tas fram. Strandskyddet utgör ett oproportionerligt stort ingrepp i enskilda markägares möjligheter att kunna bygga exempelvis småhus i natursköna lägen utanför storstäderna. Genom att göra frågan stärks det lokala inflytandet, och vi lämnar därmed också huvudregeln om ett generellt förbud mot byggande i strandnära områden. förslag: tar bort anslaget till Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt anslaget för Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Detta förstärker de offentliga finanserna med 2022, samt . Med ökande krav och förväntningar från fastighetsägare om att staten ska bidra med resurser för energieffektivisering och renovering följer att planerade renoveringar och investeringar riskerar att skjutas upp. När statliga stöd för tillfället uteblir och planeringsprojekt styrs av förväntningar om att få stöd uppstår problemet att fastigheters renoveringsplaner senareläggs. Stödet kan således betraktas som kontraproduktivt. Det skickar även fel signaler till de fastighetsägare som varit proaktiva med renoverings- och energieffektiviseringsarbete att de inte premieras medan de som inte som bedrivit ett lika ambitiöst arbete med att renovera och rusta upp sina fastigheter får ta del av statliga stöd. Därför avvecklas stödet. Det statliga investeringsstödet har haft som syfte att bidra till ökat bostadsbyggande av hyresrätter. Investeringsstödet är dyrt och ineffektivt. Det har inte nämnvärt bidragit till ett ökat bostadsbyggande och löser inte de problem som orsakat bostadsbristen och köerna som präglar den svenska hyresrättsmarknaden. Intresset från byggbranschen för investeringsstödet har varit anmärkningsvärt lågt. Subventionen är dåligt utformad och går i första hand till projekt som ändå skulle ha genomförts. De av regeringen genomförda förändringarna av stödet förändrar inte dessa problem. anser därför alltjämt att investeringsstödet för hyresbostäder och studentbostäder ska avvecklas. har haft en mycket hög invandring , i kombination med en avsaknad av integrationspolitik. Resultatet syns i många delar av samhället: i skolan, utanförskapet, bostadsbristen, kriminaliteten och hopplösheten. En otydlig migrationspolitik – där ett nej i praktiken inte betytt nej – tillsammans med stora brister i folkbokföringen har lett till att tappat kontrollen över vilka som vistas i landet. Följden har blivit ett växande skuggsamhälle där människor utnyttjas och välfärdssystem missbrukas. Ytterst undergräver det den reglerade invandringen och innebär ett hot mot rikets säkerhet när vi inte vet vilka som befinner sig här. En större invandring än vad klarat av har lett till omfattande integrationsproblem. Varannan invandrad person i vuxen ålder kan inte försörja sig själv. vill anpassa invandring efter vår förmåga att klara integrationen. Bara om vi får ordning på invandringen kan integrationen lyckas. Då kan invandringen bli bra för . mål för invandringspolitiken är att invandringen ska var bra för . ska vara ett land som tar sin del av ansvaret för att hjälpa människor på flykt i en trasig värld. Men vi måste bära det fulla ansvaret för att de människor som kommer hit blir en del av samhället. Det finns ingen anledning att de ekonomiska och sociala kostnaderna för asylinvandring ska vara större än nödvändigt. Invandringen till måste precis som alla andra politikområden ha en folklig förankring. Antalet människor som kommer till påverkar möjligheterna att lyckas med integrationen. Därför är den svenska migrationspolitiken en avgörande del av integrationspolitiken och den måste behandlas därefter. har haft en hög asylrelaterad invandring, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också ska bli en del av det svenska samhället. är integrationsproblemen uppenbara. Den som invandrat till ska mötas av tydliga krav och förväntningar på att anpassa sig och göra sig anställningsbar, lära sig svenska, försörja sig själv och bidra till det svenska samhället. Utbildningsinsatser är centrala. Men politiken ska också underlätta för klassresor genom att göra det mer lönsamt att arbeta och sänka kostnader för företag att anställa. behöver en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik – som utgår ifrån vår integrationsförmåga. Trots den tillfälliga begränsningslagen har det svenska asylmottagandet fortsatt varit en av de högsta i EU, sett både till absoluta antal och utifrån befolkningsmängd. uppfattning är att antalet asylansökningar behöver minska från det antal om cirka 19 000 asylsökande som kan antas söka sig till efter pandemin till cirka 5 000 , och därmed ligga på en liknande nivå som asylmottagandet i våra nordiska grannländer. Ett skärpt regelverk för anhöriginvandring kommer även det leda till färre ansökningar och uppehållstillstånd på grund av anknytning. Med de förslag har lagt fram skulle invandringen till hamna på betydligt lägre nivåer. vill införa ett volymmål för invandringen till som utgår från integrationsförmåga. Om volymmålet riskerar att överskridas kommer politiska åtgärder behöva vidtas. Det handlar exempelvis om att anpassa de regler och förmåner som gör attraktivt som asylland till vad som gäller i andra jämförbara europeiska länder. Sådana åtgärder skulle medföra att färre personer väljer att söka sig till just . Volymmålet är avsett som ett kraftfullt styrmedel och är förenligt med internationella konventionsåtaganden och respekterar asylrätten. Ett överskridet mål kan aldrig i sig vara avslagsgrund för en enskild asylansökan. Anpassning till det svenska samhället De allra flesta kan och vill bidra – men måste våga ställa krav för att öppna dörrar. Vi föreslår språkkrav både för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap. Det ska också krävas godkänt prov i samhällsorienteringen för medborgarskap. Vi vill avskaffa bidragen till etniskt definierade föreningar. Det krävs krafttag mot hedersbrott, och vi föreslår att fler hedersbrott leder till utvisning. Minskat mottagande av kvotflyktingar Sedan migrationsöverenskommelsen tar emot 5 000 kvotflyktingar , genom FN:s kvotflyktingsystem. Det gör till ett av världens största mottagarländer. Det gäller både sett till befolkningens storlek och i absoluta tal. Kvotflyktingarna tillhör några av världens mest utsatta människor och ska fortsatt ge dessa människor en från förföljelse och förtryck. vill därför se en övergång till ett renodlat kvotflyktingmottagande. I väntan på att ett mer ordnat kvotflyktingssystem bör återställa nivån på kvotflyktingmottagandet till 1 900 kvotflyktingar . Nivån ska gälla till dess att volymmålet för svenskt asylmottagande är på plats och tillräckliga åtgärder vidtagits för att det ska kunna nås. bör, likt flera andra länder, ställa krav till i vilket underlag kvotflyktingarna ska väljas från. Det gäller krav på integrationsförmåga samt att i större utsträckning ta emot kvinnor, flickor och HBTQ-personer. Politiken för familjeåterförening och anhöriginvandring behöver vara restriktiv. föreslår bland annat att försörjningskravet ska höjas. vill också införa krav på deltagande i språk- och samhällskunskapsutbildning samt aktivt arbetssökande för att en utländsk medborgare ska anses ha välgrundade utsikter för ett varaktigt uppehållstillstånd och därmed vara berättigad till familjeåterförening eller anhöriginvandring. Vi vill dessutom införa ett vistelsekrav . Vår restriktiva politik för anknytningsärenden bedöms minska antalet ansökningar samt antalet anhöriga som kommer till . Ett nej ska vara ett nej återvändandepolitik syftar till att ett nej också i praktiken ska förbli ett nej. Det handlar bland annat om utökade befogenheter till polismyndigheten vid inre utlänningskontroller, en översyn av sekretesslagstiftningen, försvåra för personer att leva utan tillstånd i , ge kommuner och myndigheter en skyldighet att meddela polismyndigheten och/eller om de kommer i kontakt med en person som saknar tillstånd att vistas i landet, samt införa nya tvångsåtgärder som boendeskyldighet och elektronisk övervakning. Vi vill dessutom att den föreslagna förteckningen över säkra länder ses över och att reglerna stramas upp så att arbete med uppenbart ogrundade asylansökningar blir effektivt. Vi säger dessutom nej till möjligheten till spårbyte och andra förslag som motverkar ett effektivt återvändande. Sammantaget innebär politik att invandringen till kommer minska och därmed kan också statens kostnader för migrationen minska. finns det cirka 520 förvarsplatser fördelade på sex förvar, varav det nordligaste ligger i . tar cirka 75 – av dessa platser i anspråk. Bristen på förvarsplatser leder till att människor avviker. Enligt och bedömning ligger behovet i på 1 100 – 1 200 platser. Brist på förvarsplatser ska inte få till följd att personer som borde tas i förvar inte gör det eller att förvarstagna personer släpps för att lämna plats till andra mer prioriterade ärenden, vilket nu förekommer. har bedömt att återvändandearbetet riskerar att bli dyrare och svårare på grund av begränsade möjligheter att använda förvar. Antalet förvarsplatser i måste bli fler och det behövs en förvarsanläggning i norra . Arbetskraftsinvandringen har varit ett värdefullt tillskott till svensk ekonomi, och högkvalificerad arbetskraftsinvandring kommer fortsatt vara viktig för . En viktig del i att ska vara attraktivt, särskilt för högkvalificerad arbetskraft, är att handläggningstiden är kort. En 30 dagarsgaranti bör därför införas. Den som invandrat ska lära sig svenska och försörja sig själv För att lyckas med integrationen är det avgörande att fler invandrare arbetar och försörjer sig själva. Den svenska välfärdsmodellen bygger på att de allra flesta arbetar. Det är varken ekonomiskt eller socialt hållbart att mindre än hälften av dem som invandrat och som är i arbetsför ålder är självförsörjande. Att personer som skulle kunna arbeta inte gör det är kostsamt för både individen och samhället. politik ställer högre förväntningar och krav på den som invandrat – men erbjuder också bättre verktyg och incitament för att fler ska komma i jobb. Nyanlända har tillgång till ersättningar på samma villkor som övriga personer som arbetar eller bor i . Det enda undantaget är etableringsersättningen. I ljuset av den misslyckade integrationen på arbetsmarknaden och den stigande långtidsarbetslösheten behöver incitamenten för nyanlända att ta ett jobb förstärkas. vill att ersättningen i sänks genom att etableringstillägget och rätten till kompletterande försörjningsstöd avskaffas som etableringsersättningen förlängs till . Det ska även krävas kvalificering genom arbete eller permanent och laglig bosättning till en rad bosättningsbaserade bidrag som till exempel flerbarnstillägget. Ungefär en tredjedel av de nyanlända som kommer till saknar grundskoleutbildning från sitt hemland. En tillräcklig utbildning är en förutsättning för att få ett arbete och klara sin egen försörjning. För att kunna försörja sig själva måste alla som kommer till göra sitt yttersta för att bli anställningsbara utifrån arbetsmarknadens behov. Den utbildningsplikt som finns fungerar inte. Endast av de som omfattas av plikten deltar i reguljära studier. Inte ens en av fem ungdomar som saknar gymnasiebehörighet och som omfattas av plikten deltar i reguljära studier. Det behövs en utbildningsplikt som verkligen fungerar, och dagens form av plikt bör därför skärpas. Kunskaper i svenska är viktigt för invandrares möjligheter att arbeta och försörja sig själva. i läser nyanlända svenska för invandrare (sfi) som en del av etableringsplanen. är det vanligt att studierna avbryts eller att man läser utan att göra tillräckliga framsteg. vill ställa högre krav på deltagare i sfi så att fler lär sig svenska snabbare. Varje person som påbörjar sfi ska få en individuell prestationsplan som uppskattar tiden det kommer att ta att slutföra varje kurs och studieväg. Vid avbrutna studier eller studier som inte fullföljs med godkända studieresultat inom den angivna tidsramen aktualiseras ett åtgärdssystem som innebär att individer kan få en varning och ytterst delvis eller helt indragen etableringsersättning. För individer som har försörjningsstöd bör full ersättning beviljas endast om samtliga vuxna i hushållet läser sfi i enlighet med sin individuella prestationsplan eller uppfyller språkkraven för permanent uppehållstillstånd. förslag: satsar för , för och på förvarsverksamhet, och andra typer av tvångsåtgärder. Brist på förvarsplatser ska inte få till följd att personer som borde tas i förvar inte gör det eller att förvarstagna personer släpps för att lämna plats till andra mer prioriterade ärenden, vilket nu förekommer. satsning möjliggör betydligt fler förvarsplatser, säkrare förvar samt möjligheten att anlägga en förvarsanläggning i norra . förslag: En 30-dagarsgaranti inför hos för att korta handläggningstiderna vid arbetskraftsinvandring. Krav på kort handläggningstid för arbetstillstånd bör dessutom skrivas in som ett särskilt uppdrag i regleringsbrevet för . En viktig förutsättning för att attrahera kompetent arbetskraft är en förutsägbar och snabb tillståndsprocess. När systemet var nytt var handläggningstiderna också korta. har de mer tidskrävande förlängningsärendena tillkommit, kontrollen utökats och handläggningstiderna succesivt blivit längre. Problemen med långa handläggningstider förvärrades och på grund av flyktingtillströmningen som tog resurser från arbetstillståndshanteringen. har den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar legat på mellan 81 och förlängningsärenden på 97 . Det är av stor vikt med korta handläggningstider i fråga om arbetstillstånd. En 30-dagarsgaranti hos vid komplett ansökan, det vill säga vid en ansökan som inte kräver kompletteringar, bör införas. 30-dagarsgarantin ska också gälla vid ansökan om förlängning. Kravet på kort handläggningstid för arbetstillstånd bör dessutom skrivas in som ett särskilt uppdrag i regleringsbrevet för . måste ha ett starkt försvar som kan hävda det svenska territoriet och värna svenska intressen. Det kräver att satsningar på såväl det militära försvaret som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bredden. Säkerhetsläget, både i närområde och globalt, fortsätter att försämras. Det gäller såväl traditionella militära hot som manifesteras i det mot och den stora 2021 som pågående hybridhot som cyberattacker och påverkanskampanjer. dras allt djupare in i den ryska intressesfären genom ryska baser i landet och deltagande i Zapad. och dess allierade försöker även hitta nya sätt att destabilisera sina grannländer. Det senaste draget är att har låtit tusentals flyktingar från främst ta sig till , och för att sätta tryck på EU. eskalerar motsättningarna mellan och – både i form av risken för militära incidenter i , men även i form av risk för handels- och teknikkrig. Coronapandemin medför geopolitiska och geoekonomiska konsekvenser som ännu är svåra att överblicka. Andra hot som kärnvapenspridning, sönderfall, radikalisering och terrorism är fortsatt aktuella. Svensk utrikes- och försvarspolitik ska värna intressen. Trots att Regeringen väljer att skuldsätta svenska skattebetalare utan att lösa de stora problem som har med kriminalitet och hög arbetslöshet väljer man att behålla utbetalningsmålet om en procent av BNI i bistånd. Trots att kontroll och uppföljning av vad pengarna går till är bristfällig. Det är ett oansvarigt sätt att handskas med skattebetalarnas pengar. Det är hög tid att skapa ordning och reda i biståndet, öka kontrollen och göra biståndet mer träffsäkert. En förutsättning för en höjning av den nationella svenska försvarsförmågan är att Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna ges långsiktiga förutsättningar att bygga försvarsförmåga. Politiken måste ge de förutsättningarna. Regeringens agerande i försvarsfrågan har tyvärr gått på tvärs med den ambitionen. Utgångspunkten för regeringen har varit att sänka ambitionen för de ekonomiska tillskotten till försvaret. utgångspunkt är den motsatta. Svensk utrikespolitik och därmed biståndspolitik ska värna intressen. vill minska biståndet och göra det mer effektivt. Utvecklingsbistånd ska gå till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen ska vara mycket god – inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. Ett starkare försvar och bättre krisberedskap För att möjliggöra en substantiell förmågeökning vill att ska gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av BNP. I princip alla länder i närområde har antingen redan nått detta mål eller har en plan för att uppnå det i relativ närtid. Till detta vill se ett svenskt Natomedlemskap. Ett Natomedlemskap skulle innebära att vi ingår i ett samarbete med försvarsgarantier och en gemensam försvarsplanering tillsammans med 30 andra länder. Det skulle även förbättra förutsättningarna för att fördjupa det nordiska försvarssamarbetet. Ryggraden i den europeiska säkerhetsordningen utgörs av Nato och trovärdigheten i de gemensamma försvarsförpliktelserna. Krisledningen måste stärkas. vill därför inrätta ett nationellt säkerhetsråd direkt under statministern. En nationell säkerhetsrådgivare som ska leda det dagliga operativa arbetet. Försörjningssäkerheten när det gäller viktiga varor som läkemedel, livsmedel och drivmedel måste stärkas. Krislagstiftningen ska förändras så att den inte bara fungerar vid höjd beredskap, utan även ger regeringen relevanta verktyg vid större kriser. Hybridhoten mot måste mötas med en bred palett av åtgärder. Det handlar bland om att skärpa lagstiftningen och klassa fler aktiviteter som hybridhot, ge det nationella cybersäkerhetscentrumet mer resurser och ett tydligt mandat, inrätta en särskild beredskapspolis och få ett starkt granskningssystem för utländska direktinvesteringar på plats. är en myndighet som utför viktiga uppdrag när det gäller bland annat gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och deltagande i internationella insatser. kommer påfrestningarna på att öka främst utifrån ett större svenskt bidrag till den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex och dess stående personalstyrka, men även utifrån ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det civila försvaret. Myndigheten behöver därför förstärkas. Vi måste förhållas oss till en allt snabbare teknikutveckling som både innebär möjligheter och hot.