mot · H9024001 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny portalparagraf i hälso- och sjukvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att valfriheten i hälso- och sjukvården bör omfatta även slutenvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel åldersgräns i överflytt från barnvård till vuxenvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda skillnaderna i sjukskrivningar mellan kvinnor och män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om vårdens framtida prioriteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen strategi för hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra hälsa till ett delmål i svensk integrationspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbyggd primärvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjecentraler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av ungdomsmottagningars verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommuners rätt att anställa behandlande läkare och skyldighet att anställa medicinskt ledningsansvarig läkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fast omsorgskontakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för barn och vuxna att vårdas hemma i stället för på sjukhus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt specialistregister bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Ivos uppföljningsuppdrag bör utökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändringar av sjukskrivningssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklade läkarintyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag att bli en samarbetspartner för sjuka människor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om roll i att motarbeta fusk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en minskad administrativ börda i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om peer review i svensk sjukvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt prioriteringscentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt beredskap i hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt högspecialiserad vård bör koncentreras i europeiska specialistcentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den nationella kunskapsstyrningen av vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Nationella vårdkompetensrådet i särskilt uppdrag att utreda hur det framtida kompetensbehovet inom diagnostiken ska kunna tillgodoses och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa vårdgarantin inom rättspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att korta vårdköerna genom ekonomiska styrmedel, bättre arbetsorganisation och utökad samverkan mellan och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högkostnadsskyddets sammantagna konstruktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en och samma aktör inte ska tillåtas ha ekonomiska intressen på flera ställen längs vårdkedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en form för idéburet offentligt partnerskap på nationell nivå som kan säkra långsiktig samverkan med civilsamhället och ge möjlighet att permanenta viktiga organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för idéburna verksamheter att erbjuda välfärdstjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all vård som är lämplig för vårdval ska bedrivas enligt LOV, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformerad valfrihetslagstiftning med patientens behov i fokus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändamålsbaserad utredning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett skärpt förbud mot dubbla intressen i vårdkedjan och regleringar av ägarförhållanden mellan exempelvis läkemedelsföretag, vårdinrättningar och apotek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på regioner att bedriva forskning, utveckling och innovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nationella avtalsformer för digifysisk vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tekniskt generationsskifte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frizoner för vårdinnovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om innovations- och funktionsfrämjande upphandlingar och småskaliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skräddarsydd vård i samråd med patienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge en statlig myndighet ansvaret för bedömning av säkerhet, integritetsaspekter och etik i ny medicinsk teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt palliativ vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om dödshjälp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre villkor för organdonation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa regionala och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barns och ungas hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fastläkarreform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mottagningshotell för specialistvård på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av ambulanssjukvård i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kulturkompetens i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av lagstiftningen om läkarlegitimation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förslag bör påskyndas och genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om företagshälsovården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens roll i samarbeten med regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principer för specialdestinerade statsbidrag till regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tandvård och tillkännager detta för regeringen. Liberal hälso- och sjukvård sätter människan i centrum – som patient, som medarbetare och som anhörig. Medicinska framsteg, ökad kunskap och ett aktivt folkhälsoarbete har lett till ett längre liv och fler friska år i befolkningen. Liberalerna är övertygade om att morgondagens sjukvård kan ges på nya sätt, i samspel mellan patienten och vårdens yrkespersoner. Vi strävar efter att stärka patientens ställning och att säkerställa jämlik vård i hela landet. Varje människa ska ha frihet att själv styra sitt liv, sin hälsa och sin framtid. Patienter stärks av makt och kunskap att välja, möjlighet att vara delaktiga och av ett bemötande som gör vården personlig och som ser enskilda behov. Vårdval inom väl avvägda områden ger kortare väntan och ökat patientinflytande. Anställda stärks av att själva kunna välja mellan flera arbetsgivare och få goda chanser att utvecklas. Liberalerna vill också att anhöriga synliggörs, avlastas och stöttas för att orka hjälpa patienten och sig själva, något vi beskriver närmare i vår folkhälsomotion. Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet i internationella jämförelser och ligger i topp när det gäller medicinska resultat. Vi har fyra gånger fler läkare än och fler sjuksköterskor med hög kompetens än , och dessa människor åstadkommer goda resultat: vårdkvalitet och patientsäkerhet är bland de högsta i världen. Resultaten är dock inte alls lika imponerande när det gäller tillgänglighet och bemötande; där är i bästa fall . Vårdköerna hör till de längsta i , inte minst för att administrationstyngd stjäl tid och eftersom brist på kunniga, erfarna medarbetare tvingar sjukhus att stänga vårdplatser. Hälso- och sjukvården måste moderniseras och gott ledarskap och modern teknik nyttjas till fullo för att öka kvaliteten och patientsäkerheten och förbättra arbetsmiljön, som verksamhetens resurser används klokare. Vi beskriver delar av detta närmare i vår motion om arbetsvillkor. Patienter ska kunna vara delaktiga genom hela vård- och behandlingsprocessen. Det behövs ett nytt perspektiv inom hälso- och sjukvården som helt utgår från patientens behov. Därför vill vi att hälso- och sjukvårdslagen, HSL, förändras. Perspektivet i sjukvården behöver förflyttas från hela befolkningen till den enskilda patienten. Varje patient ska ha rätt att få vård efter behov och att fritt välja vårdgivare i hela landet. Vården ska vara evidensbaserad och kostnadseffektiv. Dagens portalparagraf lyfter inte fram individens rätt till sjukvård och ger intryck av ett ransoneringstänkande. Vi menar att den som bedöms behöva vård ska ha rätt att få tillgång till vård och dessutom ha rätt att själv välja vårdgivare. Vi föreslår därför att regeringen arbetar för att en ny portalparagraf, som bör innehålla lydelser i stil med följande: Den enskilda människans hälsa och tillgång till vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen är målet för hälso- och sjukvården. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Alla som bedöms ha behov ska ha rätt till vård. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Individen ska själv ha rätt att välja vårdgivare inom ramen för ett vårdsystem som finansieras gemensamt. Hälso- och sjukvård ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Liberalers utgångspunkt är att människor har olika önskningar och behov. En av liberalers viktigaste uppgifter är därför att värna och utveckla valfriheten. På hälso- och sjukvårdens område har makten förflyttats från politiker och byråkrater till patienterna. Patientlagen som tillkom under alliansregeringen gav patienter möjlighet att välja öppenvård i annat landsting (region) än det egna. Det har inneburit en viktig förutsättning för ökad valfrihet. är inte lagens intentioner tillräckligt väl kända bland allmänheten eller i vården. Vi föreslår därför att regeringen skriver om patientlagen så att patienten får rätt att välja både öppenvård och operationer, slutenvårdsrehabilitering och annan slutenvård i hela landet. Regionerna ska hjälpa patienten genom att informera om, hänvisa till och boka vård i andra regioner. Det privata, offentligfinansierade utbudet av vård har potential att utvecklas. Vi tror att en dynamisk marknad behöver både större företag och småskaliga verksamheter. Den rödgröna regeringens kamp mot valfriheten har varit skadlig för vården och riskerar att ta fart när säkrande av värnande och lika villkor slängs åt sidan. Sammantaget skulle de olika förslag regeringen tidigare lagt fram om vinstbegränsningar, stopplagar och allt krångligare regelverk i praktiken omöjliggöra företagande i välfärden. Även de förslag som inte blev verklighet bidrog till att nyföretagande stoppades och investeringar i välfärden gick förlorade och att drivkraften att förbättra verksamheterna minskade. Även den socialdemokratiska överbyråkratin skadar mångfalden, exempelvis uppdraget till att ta ut höga avgifter för varje liten verksamhetsförändring. Dessa avgifter behöver ses över och bör sannolikt tas bort. Liberalerna är övertygade om att mångfald stärker patienter, anhöriga och anställda och ger ett starkare skyddsnät. Vi anser också att non-profitverksamhet som idéburna organisationer och stiftelser behöver utgöra en större andel av svensk vård och att de därmed behöver bättre chanser att verka. Detta beskrivs i detalj nedan under rubriken ”Privat-offentlig samverkan”. Lagen om valfrihet (LOV) infördes under alliansregeringen. Den har ökat utbudet av vårdgivare, framförallt inom primärvården, och skapat möjligheter till aktiva val av vård för patienterna. I delar av landet finns ett brett utbud av öppen specialistvård som erbjuds genom LOV. Det har inneburit en avgörande maktförskjutning från regionerna och vårdgivarna till de enskilda patienterna. Detta är en utveckling som gynnar enskilda patienter genom att stärka deras egenmakt och kontinuiteten i vården. För att skapa jämlik vård i landet måste alla patienter få större makt över sin vård. Privata vårdgivare bidrar till ett brett vårdutbud och ska uppmuntras att erbjuda vård i hela landet. Principen ska vara att all vård som är lämplig för vårdval också erbjuds i den formen, så att patienten själv får välja. Avvikelser från detta måste motiveras särskilt. Efter mer än ett decenniums erfarenheter är det tydligt för oss liberaler att LOV behöver uppdateras och kompletteras. En brist som behöver åtgärdas är att dagens LOV inte tillräckligt tar hänsyn till att förutsättningar, möjligheter och behov skiftar även inom en och samma region. Regionerna behöver kunna utforma vården med hänsyn till sådana skillnader, till exempel i en region med ett fåtal städer och en vidsträckt glesbefolkad landsbygd. Därför behöver LOV reformeras så att valfrihetssystem kan bli möjliga i en del av en region. För att underlätta entreprenörskap för legitimerade yrkespersoner som vill driva eget, men utan den storskalighet som ofta krävs i LOV, vill vi även pröva möjligheten till en alternativ vårdvalsform i liten regi. En sådan modell, som behöver utredas närmare, bör ersätta dagens ersättningsmodeller för så kallade taxeläkare samt för fysioterapeuter. Ökad valfrihet ställer stora krav på att det finns relevant information lätt tillgänglig via nätet så att var och en kan jämföra olika vårdgivare och göra väl grundade val. Rigida artonårsgränser i sjukvården måste suddas ut. Barn blir, juridiskt sett, vuxna över när de fyller , men det innebär inte att en helt ny vårdform är vad de behöver. Liberalerna vill därför att gränsen för överflytt från barn- till vuxensjukvård ska vara flexibel och att den, i samråd mellan läkare och patient, ska justeras efter varje individs behov. Jämställdhetsperspektivet behöver utvecklas i hälso- och sjukvården. får kvinnor färre provtagningar och undersökningar och fler biverkningar. En rapport från som baserad på en undersökning av 60 000 patienter visar att kvinnor sjukskrivs mer än män med motsvarande aktivitetsbegränsning och funktionsnedsättning. Regeringen behöver uppdra åt lämplig myndighet att analysera dessa skillnader och föreslå åtgärder. Ingen människas hälsa ska äventyras av ojämställd vård. får dock kvinnor färre provtagningar och undersökningar och fler biverkningar. Vården vid en mans hjärtinfarkt är dyrare och mer avancerad och fler kvinnor dör efter akut hjärtinfarkt. Mäns blindtarmar opereras å andra sidan med öppen bukoperation, men kvinnors med titthålskirurgi, som är betydligt skonsammare. Vi vet inte om skillnader är medicinskt motiverade, förrän vi analyserat dem. Liberalerna anser därför att vårdrelaterad statistik ska analyseras ur ett genusperspektiv. Många tillstånd och sjukdomar som främst drabbar kvinnor förblir okända, som endometrios, dyspareuni, benskörhet, fibromyalgi och lipödem. Kunskapen om underbeforskade tillstånd måste öka, liksom den om skillnader mellan kvinnors och mäns sjukdomsbilder. Vi vill att medel avsätts för att sluta de identifierade kunskapsluckorna. Ytterligare en jämställdhetsfråga är mödravård samt stöd och eftervård efter förlossning. Såväl förlossningsavdelningar som mödrahälsovård behöver bättre fånga upp kvinnor med förlossningsskador och fysiska och psykiska problem efter förlossning och ge snabb och tillräcklig hjälp. Mor och barn ska alltid kunna vårdas tillsammans när det är det bästa för de två. Den bristande jämställdheten slår åt båda håll. Mäns blindtarmar opereras med öppna bukoperationer, men kvinnor opereras med titthålskirurgi, som är betydligt enklare för patienten. Förbättrat arbete för att förebygga självmord är ett annat område som först och främst skulle ge stora mänskliga vinster men är även skulle vara viktigt ur jämställdhetssynpunkt, i det fallet där-för att män är kraftigt överrepresenterade i riskgrupperna för suicid. All vårdrelaterad statistik ska analyseras ur ett genusperspektiv. Skillnader i behandling kan vara medicinskt motiverade, men det vet vi inte förrän vi analyserat dem. Även kunskapen om skillnader mellan kvinnors och mäns sjukdomsbilder måste förbättras. Den som inte har sin fulla hälsa har sin frihet begränsad. För att fullt ut främja hälsa behövs en helhetssyn där sjukvård och förebyggande folkhälsoarbete hänger samman. Därför arbetar Liberalerna för en sammanhållen nationell strategi för hälsa. En central faktor är en väl utbyggd primärvård, så nära som möjligt och även digitalt. Här finns brister som måste åtgärdas. behöver stärka primärvården och ge den ett tydligare uppdrag för hälsofrämjande och förebyggande arbete i sitt lokalområde. Folkhälsa ställer också krav på jämlikhet, delaktighet, språkkunskaper, jämställdhet och mycket annat. Särskilt ljus ska sättas på dem som oftare drabbas av ohälsa och för tidig död, såsom personer med lägre utbildning och människor födda utanför EU. Strategin för hälsa måste med andra ord ha ett brett samhällsperspektiv. I områden med fattigdom, lägre utbildningsnivå, där fler har invandrat och arbetslösheten är högre, där är folkhälsan sämre och sårbarheten för sjukdom större. Där människors behov är som störst behövs insatser för att stärka hälsan som mest. Mödrahälsovård och föräldrautbildning, vaccinationer, hembesöksprogram för familjer med spädbarn samt familjecentraler är några exempel där det behövs mer skräddarsytt arbete utifrån sociogeografiska förutsättningar. Hälsa behöver också vara ett tydligt delmål för svensk integrationspolitik. Region och kommuner behöver ta fram en gemensam målbild för vården som utgår från individens behov. Anställda ska kunna delta i gemensamma utbildningar och hemsjukvårdspersonal ska auskultera/hospitera (genomföra professionell praktik) i regioners öppen- och slutenvård och vice versa. elevhälsa ska stärkas och hållas samman med barnens övriga vård. Samverkansavtalens utformning måste få bero av geografi och demografi. I glest befolkade områden ska bygdesjukvårdshuvudman kunna införas, där regional och vård och omsorg (förutom slutenvård/sjukhusvård) läggs samman till en gemensam organisation. För att nå hela vägen i mål med detta krävs lagändring. Många samverkansformer är dock möjliga och kan innefatta akutvårdsbesök med biståndsbedömning, virtuellt hemsjukhus med specialistläkarsamtal, kommunala korttidsplatser på sjukhus och planerade hemläkarbesök i team med hemtjänst och hemsjukvård. Erfarenheterna från framgångsrik samverkan – såsom , (Tiohundra), (Hälsostaden) och (Vårdsamverkan ) – behöver tas tillvara. En socialliberal grundprincip är att vård ska ges efter behov, inte efter ekonomisk styrka. Därför behövs en offentligt finansierad vård av hög kvalitet som är tillgänglig för hela befolkningen. Regionerna ska ha ansvaret för sjukvården som det behövs ett tydligare statligt ansvarstagande för att säkerställa en likvärdig vård i hela landet, från primärvård till högspecialiserad vård. Att det finns en mångfald av aktörer, både offentliga, privata och civilsamhällsdrivna, är avgörande för valfrihet och innovation. Liberalerna vill bygga en mer dynamisk vård, där de som behöver vården får den , där åldersgränser inte är huggna i sten, där det offentliga och privata tillåts samverka på fler sätt och där politiskt förtroendevalda kompletteras med medicinsk expertis. Stigande livslängd och snabb medicinsk och medicinteknisk utveckling ger stora mänskliga vinster, men kommer också att sätta sjukvårdens finansiering på hårda prov. Det behövs en fördjupad diskussion om vilken vård som borde prioriteras högre och vilka insatser som kanske inte är lika viktiga att rikta skattemedel till. Vi står bakom gällande principer (se Vårdens svåra val, SOU 1995:5 och prop. 1996/97:60) att vård i rangordning ska prioriteras efter människovärdesprincipen, behovs–solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen, och vi menar att kostnadseffektivitet är relevant när det gäller vårdens organisation och som prioriteringsprincip vid val mellan olika behandlingsmetoder, men inte för att ställa patientgrupper mot varandra: små patientgrupper som behöver kostnadskrävande insatser för behandling av sina sjukdomar ska inte behöva stå tillbaka till förmån för behandling av stora patientgrupper med lindrigare sjukdomar. Vi anser därutöver att det är otydligt hur förebyggande vård ska prioriteras och var gränsen bör dras till sådan vård som kräver sjukvårdens kompetens, men inte nödvändigtvis ska finansieras gemensamt. Liberalerna anser därför att en det är dags för en ny och fördjupad parlamentarisk utredning om detta svåra ämne, en blocköverskridande överenskommelse i nära samråd med vårdens och omsorgens professioner. Vi vill se en gedigen fördjupning i hur prioriteringsplattformen bör tolkas, komplett med diskussioner om finansiering och behovet av justeringar av patientavgifter. De förtydligade prioriteringarna bör sedan regleras i hälso- och sjukvårdslagen samt i socialtjänstlagen. I linje med detta vill vi även att Prioriteringscentrums framtid utreds. Detta för regioner, kommuner, myndigheter och kliniska verksamheter bildades och har varit betydelsefullt inte minst i utvecklingen av nationella riktlinjer. inom hälso- och sjukvården framhölls som ett tydligt exempel där centrumet varit en betydelsefull samarbetspart. Uppdraget har bedömts vara otydligt och spridningen fortfarande alltför begränsad. Vi anser därför att Prioriteringscentrum bör få ett uttalat nationellt uppdrag för hela landet och för statliga myndigheter. Vi vill lägga samman högkostnadsskydden för läkemedel, sjukvård och slutenvård, för att skydda de människor som har det allra största vårdbehovet. Behandlingar som ingår i högkostnadsskyddet ska baseras på vetenskaplig grund. För att stärka finansieringen vill vi att avgifter ska kunna tas ut för kompletterande intyg.