mot · H9024061 · 2021-10-05 00:00:00 — Det finns en uppenbar risk att djurens intressen sätts på undantag när de står i konflikt med de näringar som myndigheten har i uppgift att främja, ungefär som om miljöfrågorna skulle hanteras av en “industrimyndighet”. Djurskydd bör behandlas som en fråga i sin egen rätt och därför bör djurskyddsfrågorna – för viltlevande djur såväl som för djur som hålls av människan – samlas under en ny djurskyddsmyndighet. En djurskyddsmyndighet med ett tydligt uppdrag att verka för en förbättrad djurvälfärd, genom bland annat regelutveckling och genom att öka kunskapen om djurskydd och djurhållning. Myndigheten skulle också ha en viktig tillsynsvägledande uppgift för att främja en enhetlig och rättssäker tillsyn av djurskyddet hos de regionala tillsynsmyndigheterna och i detta ligger också att föreskriva om minimiintervall för djurskyddstillsynen. En ny djurskyddsmyndighet bör med stöd av det vetenskapliga rådet för djurskydd vid systematiskt gå igenom djurskyddsföreskrifterna så att de är uppdaterade utifrån modern kunskap om djurs behov och beteenden och speglar djurskyddslagens intentioner, inte minst vad gäller bestämmelserna om naturligt beteende. Djurs skydd i lagen Djurskyddslagen syftar bland annat till att främja respekt för djur, vilket i förarbetena innebär att varje djur erkänns egenvärde oavsett det värde djuret har för människan. Moraliskt ses djur därmed som kännande varelser som samhället ska ta hänsyn till. I artikel 13 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt erkänns djur som kännande varelser till vilka full hänsyn ska tas vid utformning och implementering av unionens politik gällande bl.a. jordbruk, transporter, fiske, inre marknad och forskning. Att skriva in djurens egenvärde i den svenska grundlagen skulle ligga i linje med artikel 13 samt tydliggöra att djurskydd är en viktig del i statens ansvar. Det tydliggör också att det åligger staten att väga in djurens välmående i sina beslut. skydda djurens intressen i grundlagen införa en djurombudsman och öka möjligheterna för djurskyddsorganisationerna att föra talan i djurskyddsmål placera djurskyddsfrågorna - för viltlevande djur såväl som för djur som hålls av människan - under en ny djurskyddsmyndighet att myndigheten med ansvar för djurskydd ska revidera samtliga djurskyddsföreskrifter så att de är i enlighet med ambitionerna i den nya djurskyddslagen stärka resurserna för länsstyrelsernas djurskyddstillsyn. I de lagar som reglerar handel är djur en vara vilken som helst. Likställd med en tv eller en tvättmaskin. Den fria rörligheten för varor är en grundbult för EU;s inre marknad. Detta får följder för djuren som vi människor handlar med, ibland följder vi inte vill ha. Hundsmugglingen är ett sådant exempel. Djur är individer och de påverkas enormt mycket av hur de blir behandlade dagligdags. En köpare kan därför relativt fort skada ett djur, ibland . Det kan handla om att de tränar för hårt så leder blir skadade eller att djuret utsätts för traumatiska upplevelser som sedan påverkar hela livet ut. Det måste till en förändring i lagarna så att djur inte regleras som vilken vara som helst. Det är ur en etisk synvinkel helt förkastligt att jämställa en häst med en dator. Djur kräver mer av oss människor än en tvättmaskin gör. Vi borde ha en särskild lag som innefattar köp och försäljning av olika djurslag. Vi vill att det tillsätts en utredning som ser till försäljning av djur som helhet, vilket inte har gjorts . Smuggling, köpar/säljaransvar, djurskydd, nationellt, internationellt, konsument/näringsidkare och djurens välfärd. Transporter av djur innebär ofta ett stort stressmoment och anser att både antalet transporter och den tid djuren transporteras måste minimeras. Grundregeln ska vara att djuret alltid slaktas på det slakteri som ligger närmast, och allra helst vill vi se en utveckling av mobila slakterier. dör ett stort antal djur vid transport, ca 200 000, främst fåglar som är mycket temperaturkänsliga där både för hög och för låg temperatur är dödande. För slakttransporter i gäller en maximal transporttid . Om transporttiden till närmaste slakteri överstiger , får transporttiden i enstaka fall förlängas med högst . ser den höga dödligheten vid slakttransporter av slaktkyckling och höns som oacceptabel och något som måste åtgärdas. Ökad dödlighet är enligt EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet, EFSA tydligt kopplad till ökad transportlängd och en transporttid på max för fåglar minskar antalet dödsfall. Förbättrad ventilation av fordonen minskar också risken att fåglarna kvävs eller dör av värmeslag. införa en maxtid för transport av fåglar och tillse att transporterna har tillräcklig ventilation upprätta en funktion med särskilt utbildade kontrollanter som kontrollerar djurtransporter på vägarna Även i livets slutskede har djuren rätt till en god hantering. Tyvärr är det inte alltid så det ser ut . Många djur får resa långt för att komma till slakteriet och det är alltför vanligt att djuren dessutom får övernatta i slakterimiljön. vill minimera slakteritransporterna och utveckla en decentraliserad slakterinäring så att transporterna kortas. Vi vill också se en utveckling av mobila slakterier och gårdsslakt. Slakteriet är en ny miljö för djuret och vid utlastning måste hänsyn tas till det. Drivningen ska ske lugnt utan att stressa djuren och slakteriets drivgångar ska vara utformade på ett sätt som gör att det är naturligt för djuret att röra sig framåt. Vi anser att djur inte ska övernatta på slakteri utan ska slaktas som de kommer till slakteriet. I råder strikt krav på att ingen slakt får ske utan föregående bedövning. Detta gäller även vid religiös slakt. Bedövningen är det sista momentet innan slakt och varken bedövningen eller hanteringen av djuret i anslutning till det får innebära något lidande för djuren. Tyvärr finns det för vissa djurslag stora brister här. De slaktkycklingar som bedövas genom att huvudet sänks ner i ett strömförande vattenbad (cirka hälften av alla kycklingar) hängs först upp, vid fullt medvetande, upp och ner i fötterna innan bedövning sker och ibland undkommer de elbadet. Merparten av grisarna bedövas med gasen koldioxid, en gas som visat sig vara mycket irriterande för grisens andningsvägar och skapar stor ångest innan grisen förlorar medvetandet. Vid slakt av fiskar orsakar koldioxidbedövningen stor stress hos fiskarna. Eftersom koldioxidbedövningen är ineffektiv för fisk finns det risk att fiskarna utsätts för avblodning och urtagning vid fullt medvetande. Det finns en bestämmelse från som måste följa, som säger att nödslakt av fiskar inte får ske med hjälp av koldioxid. Men vid vanlig slakt är koldioxid fortfarande den vanligaste bedövningsmetoden. Koldioxidbedövning av fiskar är förbjudet i . slog EFSA (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) fast att koldioxidbedövning orsakar fiskarna stort lidande och inte bör användas. att mobila slakterier och ny teknik för gårdsslakterier ska fortsätta utvecklas. ha kameraövervakning i slakterier för att möjliggöra kontroll av förhållanden vid slakt att bedövning av alla djur före slakt ska vara snabb och smärtfri. Metoder som inte lever upp till detta, t.ex. nuvarande elbedövning av slaktkyckling och koldioxidbedövning av grisar och fiskar, ska fasas ut. drabbas många djur, såväl tama som vilda, av fyrverkerier och smällare. går det riktigt illa, hundar dör av skräck, ston kastar sitt föl, kor spränger staket och fläker sig på halt underlag och fåglar ramlar döda från skyn är bara några exempel på konsekvenser. För att minimera dessa för djuren så skrämmande upplevelser och undvika skador på oskyldiga djur anser vi att endast offentliga fyrverkerier ska förekomma och att hantering av smällare, raketer och fyrverkerier ska förbjudas för privatpersoner. ● att hantering av smällare, raketer och fyrverkerier ska förbjudas för privatpersoner. Djur för sällskap och hobby Antalet hemlösa katter i uppskattas till över 100 000 och är ett utbrett djurskyddsproblem. Hemlösa katter bildar ofta kolonier och kan drabbas av svält, ohyra och infektionssjukdomar. Grundproblemet är bristande ägaransvar i kombination med katters låga status. Katters status kan höjas genom krav på id-märkning och registrering. Ägaransvaret för katter måste skärpas. Smugglingen av hundar är ett omfattande problem. Djuren utsätts för stort lidande och människor som vill hjälpa genom att köpa dem, blir lurade. Hundarna föds ofta upp i sk valpfabriker i främst, där miljön för hundarna är mycket dålig. De säljs i genom att annonseras ut på olika säljsajter. Ofta är hundsmugglingen kopplad till annan grov brottslighet, ex. falska ID-handlingar och narkotikasmuggling. att det upprättas ett system för att kunna spåra hundars ursprung införa obligatorisk id-märkning av katter och ett register för detta. Hästen var länge oerhört viktig som arbetskamrat i skogs- och jordbruk. är de allra flesta hästar hobbyhästar. hästpopulation uppgår totalt till cirka 360 000. Hästsport är en av största folkrörelser, och inte minst något som är viktigt för många ungdomar. Att tidigt lära sig hantera djur, med all den respekt, omtanke och ledarskap som krävs, är utvecklande och lärande för barn och unga. I en sund miljö är det också något som gagnar hästarna och gör att de lever friska liv med god omvårdnad. Hästen har också, liksom hunden och katten, under senaste århundradet avlats fram för att ha de specifika egenskaper som människan efterfrågat. De flesta hästar lever i ett nära samspel med människor i sin vardag, men måste ändå ha rätt att få utlopp för sina naturliga behov. Hästar ska ha god tillgång till fri utomhusvistelse med sällskap och gott om utrymme för rörelse och lek. Ridning och andra aktiviteter med häst kan vara ett respektfullt samspel mellan ryttare/kusk och häst, men nyttjandet av och tävlande med häst kan också leda till att vi pressar djuren långt över deras förmåga. Det gäller inom alla hästsporter, även i de lägre klasserna. All typ av utrustning som tvingar hästen att prestera mer än den klarar av blir till våldsmedel i händerna på okunniga eller empatilösa ryttare eller kuskar. Det gäller smärtlindrande mediciner eller annan doping, såväl som felaktig spöanvändning eller ren mekanisk utrustning som tvingar in hästen i en form som kan vara skadlig för den. att hästar inte ska stå uppbundna annat än vid hantering främja hållande av häst i lösdrift och att alla hästar ska ha tillgång till hagar med utrymme för fri rörelse och lek året runt att skadliga tvångsmedel ska vara förbjudet inom all hästsport. Listor över de djur som är olämpliga och förbjudna att hålla som sällskapsdjur är svåra att hålla uppdaterade eftersom handeln med exotiska sällskapsdjur och akvariefiskar tenderar att ständigt förändras med införande av nya arter. far många av dessa icke-domesticerade, exotiska djur illa då förutsättningar och kunskap oftast saknas för att hålla dem i fångenskap. Medan en negativ lista, som vi har , betyder att alla djurarter som inte uttryckligen finns på listan är tillåtna, innehåller en positiv lista de arter som utifrån en vetenskaplig bedömning kan få sina behov uppfyllda i fångenskap. En positiv lista ger ett större skydd för djuren, som den underlättar myndigheternas kontroll. ● införa en positiv lista över de djurarter som är tillåtna att hålla som sällskapsdjur. vill att den svenska djurhållningen ska fortsätta att utvecklas och vara ett föredöme då det gäller djurvälfärd och låg antibiotikaanvändning. Även om ligger långt framme i sin djurhållning utifrån ett internationellt perspektiv, finns det fortfarande brister som behöver åtgärdas. Särskilt tydligt är detta inom de områden där djuren nyttjas för att fylla en ekonomisk funktion, som t.ex. lantbruksdjuren. Det är inte tekniska möjligheter och kortsiktiga ekonomiska intressen som ska vara styrande i hur djuren hålls. Människan har en moralisk plikt att, när vi nyttjar djur ska de få leva ett liv som ger dem möjlighet att vara både friska och glada. Den förda jordbrukspolitiken och den internationella handeln har premierat att gårdarna blir allt större och allt färre. Det är en utveckling som kommer förstöra förutsättningarna för mer småskaligt jordbruk och leder till en industrialisering av djurhållning som inte är positiv för djuren. vill se en annan utveckling, med en decentraliserad jordbruksnäring där såväl gårdar som förädling av produkter finns över hela landet. Därigenom får vi lättare att sluta kretsloppen, djurtransporterna blir kortare och allt fler konsumenter får vetskap om hur maten produceras, något som är oerhört viktig för att kunna göra medvetna val. se en djurhållning som är anpassad utifrån djurens behov att alla djur ska ha rätt till utevistelse och bete i så stor utsträckning som väder och årstid medger det att djur inte ska hållas permanent uppbundna att produktionssystem som bygger på burhållning avvecklas. I finns ca 1,5 miljoner nötkreatur där drygt 300 000 är mjölkkor och drygt 200 000 är kor för uppfödning av kalvar, resterande djur är främst ungdjur (kvigor, stutar och tjurar) och kalvar. Inom mjölkproduktionen förekommer det fortfarande att djur hålls uppbundna , som i vissa delar av landet kan vara upp . Fler och fler ladugårdar inreds för lösdrift, vilket är ett krav vid nyproduktion, men trots detta står fortfarande av korna uppbundna . Det begränsar inte bara rörelsefriheten utan även de sociala kontakterna – något som är mycket viktigt för sociala djur som kor. Uppbundna system dominerar i skogs- och mellanbygderna och det handlar främst om gårdar med färre än 50 kor. Dessa mindre gårdar är ofta viktiga för såväl hävden av naturbetesmarker och för att bibehålla företagande på landsbygden och för att underlätta för dessa gårdar att ställa om till lösdrift vill de gröna se ett särskilt investeringsstöd för det. Kalvar blir friskare om de får dia som små och ingen kan förneka att födsel, digivning och kontakter mellan ko och kalv är naturliga beteenden, som både ko och kalv enligt djurskyddslagen borde ha rätt till. får de allra flesta nyfödda kalvar av mjölkras sin mjölk i flaska eller hink, och kalven tas bort från kon direkt efter födseln. I har det införts en djurvälfärdsersättning för att möjliggöra att kalven hålls med sin moder , och det pågår just nu forskningsförsök i där ko och kalv hålls tillsammans . Vi anser att åtgärder som främjar att mjölkko och kalv kan hållas tillsammans ska införas. I har alla kor (med undantag för tjurar och kalvar ) rätt till utevistelse och mjölkkor har rätt till bete. finns det många tjurar som hålls i boxar med spaltgolv med minimal strögiva. Vi anser att det är en djurhållning som bör fasas ut, och att alla nötkreatur över 6 mån ålder ska ha rätt till utevistelse och bete . Det är det som gäller i ekologisk produktion enligt . En utveckling mot en större andel stutuppfödning än tjurkalvuppfödning skulle underlätta detta. införa ett investeringsstöd som påskyndar omställningen till lösdrift även på mindre mjölkgårdar främja att även kalvar av mjölkras ska få dia kon efter födseln. stimulera till ökad betesdrift, utöver lagkravet, och därför införa en djurvälfärdsersättning för bete att vi fasar ut den typen av djurhållning där ungtjurar hålls i boxar med spaltgolv och mycket lite strö och ersätter med lösdriftsystem. slaktas ca 2,5 miljoner grisar i . Grisar har ett starkt behov av att kunna vara aktiva och har därför behov av stimulerande miljöer, men de allra flesta av grisar föds upp i bullriga, dammiga och ostimulerande inomhusmiljöer. finns en rekommendation i djurskyddsförordningen om att avelsgrisar ska ges tillfälle att vistas ute om det är möjligt, en rekommendation som inte alls tillämpas i den konventionella grishållningen. Inom grisaveln har det legat ett fokus på ökad kullstorlek, vilket innebär att det i medeltal föds fler kultingar än suggan har spenar för. Detta innebär givetvis att den nyfödda grisen får en tuffare konkurrenssituation och det blir en högre risk för en ökad smågrisdödlighet. Stora kullar är också utmanande för suggan, att föda upp en kull snabbt växande smågrisar är ofta något som tär på hullet. Ett dåligt hull är en tydlig riskfaktor för bogsår, ett lidande som drabbar alldeles för många suggor i . anser att en rimlig kullstorlek ska vara en viktig parameter i avelsarbetet så att suggan inte föder fler kultingar än hon klarar av att föda upp utan ökade risker var sig för kultingar eller sugga. ändrade 2017 djurskyddsföreskrifterna för gris vilket möjliggör för avvänjning av smågrisar redan vid tre veckors ålder. Detta är en alldeles för låg ålder då varken immunförsvar eller tarmfunktion hos de små kultingarna är helt utvecklade, och innebär en ökad risk för avvänjningsdiarré. anser att här tydligt avviker från Djurskyddslagen, och dess krav på att hålla djur så att djurvälfärden främjas och djuren skyddas mot sjukdom. att alla grisar ska kunna böka och beta att griskultingarna inte får avvänjas från suggan förrän tidigast . Får är flockdjur och ska hållas i par eller i grupp i lösdrift. De är idisslare och lever framförallt av grovfoder. De hålls ute minst halva året, och ska övrig tid ha tillgång till hö, halm eller annat grovfoder som tillgodoser deras sysselsättningsbehov. har förhållandevis få får och små besättningar i jämförelse med många andra länder. Den svenska fårnäringen har dock stadigt ökat i omfattning . Antalet får ökar och besättningarna blir större. Antalet tackor är nu cirka 250.000 och medelbesättningen är nu drygt 30 tackor. Tackorna visar vanligtvis brunst under sen höst- tidig vinter, betäcks och lammar och de lamm som inte behålls för att stärka upp besättningen slaktas efter sommarens betessäsong. finns också gårdar som gått in för att föda upp lamm , inomhus, för att kunna tillgodose efterfrågan på färskt svenskt lammkött året runt. I en del fall innebär det att hormonell brunstsynkronisering används, trots att det fungerar bra att brunstsynkronisera med hjälp av teaser-bagge. Den traditionella fårhållningen, med lamning , betesuppfödning och lammslakt är en djurhållning som vanligtvis har en hög djurvälfärd som tillgodoser fårens behov av naturliga beteende. Trots detta är ett av de vanligare djurskyddsproblemen hos får att djuren är magra, vilket ofta hänger samman med bristande kompetens hos djurägaren då det gäller hullbedömning. Det kompetenskrav som finns i den nya djurskyddslagen är en viktig del för att åtgärda detta, liksom den djurvälfärdsersättning för får som finns inom landsbygdsprogrammet, där hullbedömning är ett av villkoren. värna den traditionella uppfödningen av får, som i hög utsträckning är betesbaserad fasa ut hormonell brunstsynkronisering av tackor. Trots att den djurskyddslag som antogs av 1988, innehöll ett tydligt krav på att inga hönor skulle sitta i bur efter 1998, sitter fortfarande , motsvarande över 700 000 hönor, i burar i . De burar som är tillåtna i är så kallade modifierade, inredda burar och ska innehålla ströyta, rede och sittpinnar. Ytan per höna i dessa burar är mindre än ett A4-ark. Här kan hönan inte ens sträcka ordentligt på ben och vingar. Vi vill se ett totalförbud för att hålla höns i bur. Även lagstiftningen för frigående hönor måste ses över, grupperna är ofta väldigt stora och precis som andra djurslag anser vi att även höns ska ha rätt till utevistelse och utrymmet inomhus, per djur, behöver öka. Värphönsraser är framavlade i syfte att värpa ägg, men hälften av äggen innehåller tuppar och eftersom tupparna är av värphönsras har dom inte alls den tillväxt som slaktkycklingar har. Branschen ser därför ingen ekonomi i att föda upp dem och avlivas samtliga daggamla tuppkycklingar som kläcks i kläckerier för värphöns. ser denna hantering som mycket oetisk och vill att metoder som gör att man kan undvika denna massavlivning införs. Sådana metoder har utvecklats i och bygger på att äggen könsbestäms i tidigt stadium och att ägg med en tupp i sorteras bort. Forskning pågår också i för att ta fram motsvarande metoder och den forskningen behöver intensifieras. För vanliga ägg som konsumenten köper i affären (sk. skalägg) finns det krav på märkning, som visar om ägget kommer från en ekologisk gård, en gård som håller hönsen frigående eller om hönsen hålls i bur. Men när ägg ingår som ingrediens i en produkt, som t.ex. i halvfabrikatet pannkakssmet, finns inte den informationen. anser att märkningskravet ska gälla alla livsmedel som innehåller äggprodukter. införa obligatorisk märkning på ägg som ingrediens, på motsvarande sätt som redan finns för skalägg att hönor som hålls på frigång får större yta per höna att leva på än som är lagstadgat att metoder som gör det möjligt att sortera ut ägg med tuppkycklingar i, så att dessa inte går vidare till kläckning, utvecklas inom svensk värphönshållning. Slaktkycklinguppfödningen är en mycket intensiv djurhållning. föds nästan 100 miljoner kycklingar upp för slakt i . Den genomsnittliga kycklinggården i har per uppfödningsomgång över 100 000 kycklingar. Livet för en slaktkyckling av de snabbväxande raser vi har i varar . växer den från en liten nykläckt individ på till en slaktkyckling på upp till . Kycklingen kläcks i maskin på kläckerier och transporteras under sitt första levnadsdygn, till den kycklinggård där den ska spendera sitt korta liv. Temperaturen är hög, och ljuset är på upp till för att stimulera kycklingarna att äta. Slaktkycklingen har en mycket snabb tillväxt, vilket gör att det är stor risk för benproblem och rörelsestörningar. Aveln är starkt centraliserad med endast två bolag med varsin avelslinje. För avelsdjuren är den snabba tillväxten ett mycket stort djurvälfärdsproblem. Dessa djur når ju vuxen ålder och för att undvika att de blir gravt överviktiga och får fertilitetsproblem så utfodras de restriktivt – vilket innebär att de i princip alltid är hungriga. I takt med att kycklingarna växer blir det också mer ont om utrymme. I säger föreskrifterna att man som uppfödare får ha kyckling per kvadratmeter. Är man med i ett kontrollprogram kan man ha kyckling per kvadratmeter. Det betyder ca 24 kycklingar per kvadratmeter mot slutet av kycklingens liv, golvyta per kyckling. Konventionella slaktkycklingar hålls väldigt trångt och dessutom på en permanent ströbädd. Båda dessa faktorer innebär en hög risk för att drabbas av parasitsjukdomen koccidios. Därför ges ett medel, koccidiostatika, i fodret till konventionellt uppfödda slaktkycklingar för att förebygga koccidios. Koccidiostatika har även viss bakteriehämmande effekt, men klassas trots detta som en fodertillsats och inte läkemedel av . I används koccidiostatika fram innan slakt. Det är inte tillåtet att använda koccidiostatika i ekologisk produktion. I beslutade slaktkycklingbranschen att fasa ut koccidiostatika vid utgången av 2016, efter en stor samhällsdebatt om dessa substansers eventuella koppling till antibiotikaresistens. anser att alla substanser som ges till djur för att förebygga sjukdom ska betraktas som läkemedel, och inte klassas som fodertillsats. att slaktkycklingproduktionen minskar beläggningsgraden så att kycklingarna har tillgång till betydligt större utrymme och att krav på olika typer av miljöberikningar införs att uppfödningen ställer om till långsamväxande raser för mindre hälsoproblem att koccidiostatika ska betraktas som läkemedel och fasas ut i all kycklinguppfödning ge kycklingarna tillgång till utevistelse under de årstider väderleken tillåter det att kontrollprogram alltid ska ha som syfte att förbättra djurvälfärden och inte användas för att kompromissa bort viktiga djurskyddsparametrar så som exempelvis utrymmeskrav. Frågan om smärta hos fiskar har väckt mycket debatt , men det är väl visat att fiskar kan känna smärta. Nuvarande fångst och slaktmetoder behöver anpassas utifrån detta. Av människan uppfödda fiskar omfattas av djurskyddslagstiftningen. Det finns specifika föreskrifter från som gäller hållandet och transport av fiskar som föds upp och hålls av människan.