ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021306 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga inrättandet av ett världsbevakningscenter på klimatförändringsområdet med datainsamling via satellit och tillkännager detta för regeringen. Klimatförändringarna förändrar vår planet i sin helhet. Risken för naturkatastrofer ökar, befintliga hotbilder ökar, landytor försvinner med massiv migration som följd. Inom EU fokuserar man mycket på klimat som en ökad riskfaktor till befintliga risker, som exempelvis torka i redan ostabila områden. Men klimatförändringarna kommer med stor sannolikhet även medföra helt nya hotbilder allt eftersom världskartan ritas om, naturresurser försvinner och människor tvingas emigrera när områden blir obeboeliga. För att kunna hantera dessa förändringar måste vi veta mer om vilka förändringar vi kommer möta. Med hjälp av satelliter och 3D-kartor kan vi genom i bygga ett ”jordens öga”. Ögat skulle då sammanställa olika informationskanaler för att ge oss en daglig uppdatering av läget på jorden, vilka förändringar vi ser och vad de kommer innebära. Tekniken för att skapa dessa kartor finns redan. Om vi verkligen ska förstå vad som händer med vår planet och vilka konsekvenser det får behöver vi information. Det här är ett sätt att samla in den informationen. Det skulle dessutom ge en världsledande ställning som gör att vi har möjlighet att vara med och påverka hur rymden används såväl som vara med och säkerställa att den här typen av information inte missbrukas. För att kunna samla in nödvändiga data bedömer sakkunniga att ytterligare satelliter med sensorer och mätutrustning behövs i omlopp runt jorden. saknar tillräcklig kapacitet för detta och skulle behöva en ny satellitramp. Att införa den här typen av system som samlar in information på den här nivån innebär risker om det hamnar i fel händer. Att underställa ett dylikt bevakningscenter FN:s överinseende vore därför önskvärt.
mot · H9021307 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att utveckla sjöfarten i och Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. Sjöfarten är ett miljövänligt sätt att transportera varor och därför viktig att utveckla för att minska utsläppen från vägtrafiken. Sjöfarten är också samhällsekonomiskt lönsam, då den minskar slitaget på vägar och därmed minskar behovet av nyinvesteringar för att klara tunga transporter. Därför har Vänersjöfarten stor miljöpolitisk betydelse. Vänersjöfarten är också viktig ur turistsynpunkt och ur regionalpolitisk synpunkt. Den är en betydande näring tillsammans med hamnarna runt . Det transporteras omfattande volymer gods till och från företag kring sjön. Den har också stor betydelse för alla företag som är beroende av väl fungerande transporter i regionen och är därför en viktig transportled. Vägnätet och järnvägen skulle inte klara den ökade belastningen om Vänersjöfarten upphörde. Det finns stor kapacitet att utnyttja i vattenleden och i hamnarna runt , och kostnaderna för ytterligare ett fartyg i trafik är mycket låga. Vi gläds åt att regeringen har beslutat i sin långtidsplan att bygga nya slussar i . Investeringen ska påbörjas . Det är viktigt att projektet kommer igång beroende på att livslängden för slussarna snart är slut och för att värna Vänersjöfarten. Regeringens ambition är att fler långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Det tycker vi är bra. I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela anför regeringen att ett väl fungerande och effektivt transportsystem innebär att trafikslagen samverkar och rätt transportsätt används för varje del av transportkedjan. Överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart innebär att transporteffektiviteten ökar och att utsläppen av växthusgaser kan minska. För att godstransporter i ökad utsträckning ska kunna ske med järnväg och sjöfart krävs fler intermodala transporter. Detta förutsätter en hög grad av effektivitet och kostnadsmedvetenhet i mötesnoder mellan trafikslagen, t.ex. i terminaler och hamnar, och en väl fungerande samverkan mellan godstransportörer inom samtliga trafikslag. Staten bör samla aktörerna och se över kopplingen hamnar med järnväg och väg inom Vänersjöfarten. måste staten, kommunerna runt och regionerna och gå vidare med att utveckla Vänersjöfarten och hamnarna för att öka godsvolymerna, inte minst för miljöns skull. De nya slussarna måste utformas så att det går att köra fartyg som kan frakta containrar. Det är nästa utvecklingssteg så att inlandssjöfarten kan öka igen. En annan fördel med nya slussar är att det måste fram mer sten till nödvändiga skredförebyggande åtgärder i älven som man kan få vid byggande av nya slussar. är också en särskild form av inlandssjöfart med speciella typer av fartyg tillåten på , och . Detta skulle kunna öka utnyttjandet av vatten som transportväg. På den europeiska kontinenten är inlandssjöfart ett vanligt sätt att frakta stora mängder av gods, inte minst bulkgods.
mot · H9021308 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att marknadsföringen av sjukvårdstjänster bör regleras och tillkännager detta för regeringen. Marknadsföringen från företag som erbjuder läkarkontakter via mobilappar, s.k. nätläkare, har exploderat . Annonserna som figurerar titt som tätt i stadsbilden och på sociala medier handlar om kräksjuka, pollenallergi och förkylningar. Företagen uppmuntrar dig att söka läkare när du hostar, har ont i halsen eller riskerar att få mens på semestern. Vården ska vara tillgänglig, inte bara när du är allvarligt sjuk, utan även för rådgivning och stöd när du inte vet hur du ska tolka dina eller ditt barns symtom. Men nätläkarföretagens reklam ökar människors oro över normala tillstånd som inte kräver läkarvård och skapar på så sätt vårdbehov som inte är reella. Det försvårar arbetet med att ta hand om alla de som har behov av att träffa en läkare. Att företag som inte ansvarar för helheten i sjukvården skickar notan för telefonrådgivning om allergimedicin och förkylningar är problematiskt, inte minst som du allt som oftast kan få hjälp med kliande ögon och rinnande näsa på närmaste apotek. 1177 är dessutom öppet dygnet runt och ger kvalificerad rådgivning av utbildade sjuksköterskor. En rådgivning som syftar till att hjälpa dig – inte tjäna pengar på dig. Sjukvård är inte vilken tjänst som helst. Eftersom dessa nätläkare påverkar hela sjukvården och dess kostnader är det rimligt att sjukvårdstjänster omfattas av hårdare regler kring marknadsföring än andra tjänster och varor.
mot · H9021309 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hastighetsbestämmelserna för A-traktorer och mopedbilar och tillkännager detta för regeringen. har A-traktorer och mopedbilar ökat i popularitet och det har blivit en stor hobby och livsstil för många ungdomar. Det ger också många ungdomar en möjlighet att lättare ta sig till aktiviteter och träffa kompisar och bor man där kollektivtrafiken inte finns att tillgå så är det en frihetskänsla att slippa be om skjuts av bland annat föräldrarna. Oavsett om du har en eller en mopedbil måste man vara fyllda och ha ett AM-körkort (eller annan behörighet). Men när det gäller hastigheten gäller det olika. A‑traktorer som är mer som en ombyggd bil får köra i en hastighet av max /h och en mopedbil får köra i max /h trots att den inte är uppbyggd på samma säkra sätt som en bil. Att få köra en mopedbil fortare som inte är uppbyggd på samma säkra sätt som en bil, än en A‑traktor som ofta är en ombyggd bil och som får köra saktare, än ett mindre säkrare fordon – detta bör man se över, för att förhindra olyckor men också irritation i trafiken, men också ta hänsyn till att det är ungdomar som ofta använder dessa fordon. Regeringen bör se över hastighetsbestämmelserna för A‑traktorer och mopedbilar.
mot · H902131 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda möjligheten att återinföra som helgdag och tillkännager detta för regeringen. var som var helgdag i . skulle fira nationaldagen som helgdag. För att landet som helhet inte skulle förlora för mycket på att få ytterligare beslutades att en annan helgdag skulle strykas. Därmed fick stryka på foten. Då var det inte bara pingstafton, och , utan även tredje- och fjärdedag firades. är en helg som av tradition använts för konfirmationer och bröllop i när naturen står i sin vackra försommargrönska. Jag får många påstötningar av människor som vill få tillbaka som helgdag. De säger att pingsthelgen ”blev förstörd” i och med att annandagen togs bort. Det är också lättare att arrangera större fester såsom bröllop en helg när du får en extra ledig dag som annandagen var.
mot · H9021312 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga hur möjligheten till barnomsorg på obekväm arbetstid kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. Rätt till barnomsorg är en förutsättning för att både kvinnor och män ska kunna arbeta och delta på lika villkor på arbetsmarknaden. Det gäller även för de som arbetar tidiga morgnar, kvällar, nätter och . arbetade totalt av alla sysselsatta helt eller delvis på obekväm arbetstid. För kvinnor var andelen och för män . En granskning som Skolinspektionen gjorde visar att av landets kommuner tillhandahåller barnomsorg . Dessutom saknas beredskapen att erbjuda barnomsorg om ett behov skulle uppstå hos flertalet kommuner enligt Skolinspektionen. Skolinspektionens granskning visar vidare att de kommuner som erbjuder barnomsorg på obekväma tider kan ha begränsade öppettider som inte alltid överensstämmer med föräldrarnas behov. Även i dessa kommuner kan det alltså finnas brister som gör att föräldrar inte kan förvärvsarbeta fullt ut. Eftersom det inte finns lagkrav att tillhandahålla barnomsorg kan kommuner prioritera bort frågan. Det här skapar stor oro för familjer och ensamstående som har behov eller länge stått i kö för plats. Många hänvisas till släkt och vänner, att gå ner i arbetstid eller – i värsta fall – att säga upp sig från sitt arbete. Det bör därför övervägas hur möjligheten till barnomsorg på obekväm arbetstid kan förbättras.
mot · H9021313 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om Skolinspektionen behöver tydligare styrning och utökad uppföljning och tillkännager detta för regeringen. I Skolinspektionens rapport om sin trygghet och studiero – förändringar under , redovisas resultatet från skolenkäter som 980 000 barn svarat på . Eleverna i svensk skola känner sig trygga i sin skolmiljö men siffrorna går ned. Över tid har den upplevda tryggheten gått i negativ riktning även om skillnaden är liten. har andelen elever i årskurs nio som känner sig trygga i skolan sjunkit från . I årskurs fem och årskurs nio är det allt färre elever som uppfattar att de vuxna reagerar om någon elev blir kränkt. uppgav av eleverna i årskurs nio att de vuxna reagerade vilket ska jämföras . Även grundskolelärarnas svar visar att utvecklingen går åt fel håll. En av tre grundskolelärare uppgav 2020 att en stor del av undervisningstiden gick till att upprätthålla ordningen i klassrummet, mot tidigare, en av fyra 2012. Detta till trots har den upplevda studieron bland elever inte förändrats mycket under dessa år. Detta visar återigen att skolans huvudmän inte har förmåga att leva upp till lagstiftningen om en trygg och säker skolmiljö. För Skolinspektionen är det inte en nyhet, men frågan är då om myndigheten har för avsikt att ta ytterligare initiativ för att komma till rätta med problemen. Det är en sak att skicka ut enkäter och redovisa statistik men är en helt annan sak att ta initiativ för verklig förändring. granskning av Skolinspektionens verksamhet har visat på flera brister. skriver följande: Skolinspektionen avslutar många ärenden utan att kontrollera om bristerna verkligen är avhjälpta. Det gäller framförallt när skolor haft problem med otrygghet och stökig studiemiljö. I dessa fall har färre än hälften av ärendena följts upp med återbesök på skolan. konstaterar också att uppföljning av tillsynsbeslut inte alltid görs tillräckligt snabbt. Myndighetens riktlinje är att beslut ska tas från inkommen redovisning från huvudmannen, men i ungefär en tredjedel av de ärenden där det finns tillgänglig statistik så efterlevs inte detta. Det är alltså inte bara skolans huvudmän som inte klarar sitt uppdrag utan inte heller den myndighet som har som uppgift att granska huvudmännen klarar uppenbarligen inte sitt uppdrag. Då är det inte så konstigt att problemen i skolan fortsätter år . I har vi skolplikt och det innebär att barn och ungdomar är skyldiga att gå i skolan. År visar rapporter från organisationer som Friends på missförhållanden som mobbning och kränkningar. gråter barn sig till sömns för att vakna med magont, ännu med elaka kommentarer, knuffar och ryktesspridning. Vissa går till skolan och genomlever ”helvetet”. Andra blir så kallade hemmasittare. Inget av det skulle behöva ske om gällande lagstiftning följdes. Om Skolinspektionen levde upp till det uppdrag de blivit givna så skulle vi kunna komma en ordentlig bit på vägen. Därför bör det övervägas om Skolinspektionen, som på vissa sätt misslyckats med sitt uppdrag, behöver tydligare styrning och utökad uppföljning.
mot · H9021314 · 2021-09-30 00:00:00 — Religiösa och etniska minoriteter i och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN bör ta initiativ till att den religiösa och etniska mosaiken bevaras i och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minoriteters, exempelvis syrianers, assyriers och kaldéers, religions- och övertygelsefrihet bör säkras och att en religionsdialog bör föras mellan olika religiösa och etniska grupper i och , och detta tillkännager för regeringen. Det är av stor vikt att via FN uppmärksammar den svåra och utmanande situationen för religiösa och etniska minoriteter i hela . Särskilt besvärlig är situationen i och där de som tillhör etniska minoriteter, exempelvis syrianer, assyrier och kaldéer, varit utsatta för förföljelse. I och med de radikala extremisternas ingång i och har situationen för dessa grupper förvärrats och förföljelserna har tagit en ny vändning i form av utdrivning från sina hem, konfiskering av egendom och ständiga hot. De som tillhör religiösa och etniska minoriteter behöver skydd och likaså behöver de etniska minoriteternas språk och kultur respekteras och bevaras. Det är av yttersta vikt att den religiösa och etniska mosaiken bevaras och att fokus ligger på dialog mellan företrädare för de olika religionerna och etniciteterna.
mot · H9021316 · 2021-09-30 00:00:00 — Integrationsinsatser genom bildning och kunskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga insatser där sociala företag får ersättning för att i samverkan med andra aktörer genomföra bildningsinsatser för demokrati och historia och tillkännager detta för regeringen. I målgruppen som står längst bort från den reguljära arbetsmarknaden är utrikesfödda överrepresenterade. När det kommer till den målgruppen finns det ett stort behov av bildning när det gäller det svenska samhället och ofta när det gäller demokrati, historia, barnuppfostran, jämställdhet och så vidare. Det behövs bildning för att öka kunskaperna om rättigheter, möjligheter och skyldigheter i landet. Den samhällsorientering som sker för många nyanlända är alldeles för kort. De flesta som kommer till vill vara med och bidra men måste också ge möjligheter att öka kunskapen om landet. En modell som man skulle kunna kolla på för att uppnå detta är de kombinationsutbildningar som redan finns, men att målet skulle vara tydligare att öka människors kunskap. Därigenom skulle också bli rikare som land. Ökad bildning kan leda till ökad integration, folkhälsa och delaktighet i samhället, men kan också stärka föräldrar på ett sätt som kommer hjälpa deras barn.
mot · H9021317 · 2021-09-30 00:00:00 — Fortsatt stöd till idrotten genom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödet till svensk idrott ska vara fritt och starkt och tillkännager detta för regeringen. Den svenska idrottsrörelsen är största folkrörelse! Att den spelar en viktig roll i vårt samhälle är de flesta överens om. Med över 3 miljoner medlemmar i runt 20 000 föreningar och deras 650 000 ideella ledare bidrar idrottsrörelsen till förbättrad folkhälsa, glädje och gemenskap, social fostran av våra barn och ungdomar och mycket mer. Historiskt har idrottsrörelsen haft ett starkt stöd av det offentliga, inte minst kommunerna, genom investeringar, underhåll och drift av idrottsanläggningar och miljöer. Det har varit ett samarbete som både idrotten och samhället i stort har tjänat på. Under det dryga sekel som idrottsrörelsen har funnits har samhället genomgått en omvälvande förvandling och inte minst har coronapandemin påverkat idrottsrörelsen stort. Det finns en rad utmaningar för idrottsrörelsen för att möta framtiden. Det statliga idrottsstödet spelar en avgörande roll för svensk idrott och är en viktig förutsättning för föreningarnas möjlighet att bedriva och utveckla en barn- och ungdomsverksamhet tillgänglig för alla. Ett stabilt och långsiktigt stöd till idrottsrörelsen gör att man kan behålla den omfattande föreningsverksamhet som bedrivs i alla landets kommuner. Det kompensationsstöd som idrottsrörelsen tilldelats under pandemin har spelat stor roll för landets idrottsföreningar. Idrottsrörelsens utmaningar efter pandemin kommer ta att komma till rätta med. Därför behövs även ett långsiktigt återstartsstöd från staten. Det statliga stödet fördelas via (), som fått större frihet att själv besluta om vilka prioriteringar som bäst gagnar idrottsrörelsens utveckling då antalet öronmärkningar i budgetpropositioner och regleringsbrev successivt minskat. Den synen på idrottens självständighet och kompetens är bra och bör bevaras.
mot · H9021319 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga krav på fastighetsboxar i flerfamiljshus och tillkännager detta för regeringen. har postmarknaden genomgått stora förändringar. Brevvolymerna sjunker kraftigt som e‑handeln växer, vilket ställer höga krav på postföretagen. Postnord som har det nationella samhällsansvaret för postutdelning har ett avkastningskrav från sin ägare svenska staten. I takt med att brevvolymer sjunker och postmarknaden förändras ställs allt högre krav på organisation som i sin tur påverkar arbetsmiljön för de anställda, inte minst vid utdelning i flerfamiljshus. En allt större del av det som ska levereras till hushållen är paket, och de traditionella breven blir allt färre. tekniska föreskrifter har underlättat utdelning av post i fastighetsboxar inte minst i nyproducerade flerfamiljshus och fastigheter som genomgått större ombyggnationer eftersom fastighetsboxar i praktiken blivit normerande. Men det räcker inte. Fastighetsboxar behöver införas i alla flerfamiljshus både som ett sätt att utöka servicen och som ett sätt att avsevärt förbättra arbetsmiljön för brevbärarna. är ett av få länder i där brevbärare fortfarande går upp och ned i trappor för att dela ut post. En särskild utredare har fått i uppdrag att utreda möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten med syftet att klargöra hur den samhällsomfattande posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad. Det är bra att detta arbete pågår. Fastighetsboxar i alla flerfamiljshus kan bidra till både bättre och effektivare service till landets invånare och en bättre arbetsmiljö för brevbärare. Det är därför rimligt att frågan om fastighetsboxar vävs in i den ovan nämnda översynen.
mot · H902132 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det nordiska skatteavtalet i syfte att ta bort de gränshinder som finns för en för viktig arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. har ett fantastiskt läge med närheten till . Vi njuter gott av den norska gränshandeln som ger oss många arbetstillfällen och goda skatteintäkter till vår gemensamma välfärd. Dessutom har vi närheten till den norska arbetsmarknaden. Många från de västra delarna av pendlar eller veckopendlar över till arbete på norska sidan. Detta är en enormt stor tillgång för oss. Tyvärr har vi många gränshinder som måste röjas bort för att vi ska få en väl fungerande arbetsmarknad över gränsen. Gränsgångare är en person som under inkomståret är bosatt och betalar skatt i en gränskommun och pendlar till sitt arbete i en gränskommun på andra sidan gränsen. Dessa betalar sin vanliga skatt i . Utöver detta betalar man in en ”trygdeavgift” i , en socialförsäkringsavgift som ger rätt till norsk pension och sjukpenning. Denna får man göra avdrag för när man deklarerar i . Det innebär dock att man i realiteten inte får tillbaka hela summan. Man ”beskattas” alltså högre än om man jobbat i . Formellt ska ”trygdeavgiften” just ses som en avgift och inte en skatt. För att få lägre skatt visar det sig att några av gränsgångarna skriver sig i en annan svensk kommun som inte är gränskommun. Då skattar man till och får därmed lägre skatt, trots att man använder sig av den svenska välfärden. Det svenska utjämningssystemet som ska hjälpa kommuner med lägre skattekraft än genomsnittet kompenserar till viss del skattebortfallet, men tyvärr inte fullt ut. Gränskommunerna på svensk sida blir också förlorare, inte bara arbetstagaren. Det visar sig alltså att det nordiska skatteavtalet inte håller måttet. Vi måste få ett nytt skatteavtal! Även deklarationer är en utmaning då du som gränsgångare måste deklarera i både och . Detta borde kunna förenklas så att endast ett av länderna kräver in deklaration och att utbytet av information sker mellan myndigheterna. Du som tredje part ska inte behöva göra detta.
mot · H9021320 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om (Sis) och tillkännager detta för regeringen. Regeringen presenterar i sin budgetproposition höjda anslag till Sis, vilket är mycket bra och välkommet. För att ge Sis bättre förutsättningar att klara sitt uppdrag måste också fler åtgärder på plats. har ett antal fritagningar/rymningar skett från Sis-institutioner. En sak som förtjänar särskild uppmärksamhet är på vilket sätt dessa fritagningar kunde planeras och genomföras. Facket medlemmar menar bland annat att det är problematiskt med rätten till elektroniska kommunikationstjänster. Detta i sig är redan föremål för viss diskussion och det gäller att göra kloka överväganden för att vården av de unga och deras vistelse på Sis ska kunna fungera. För det är så att rätten till informations- och yttrandefrihet är tung. Barn och unga lever sina liv över sociala medier och vården måste vara anpassad till att kunna ges och vara effektiv trots det, eftersom det är så verkligheten ser ut. Rimligtvis borde inte medarbetare inom Sis vara rädda för att använda de verktyg som står till förfogande. För möjligheter finns att besluta om begränsningar i användandet av elektroniska kommunikationstjänster. Men det kräver nya beslut och det beslutet ska fattas av en enskild medarbetare som därmed måste exponera sitt namn mot i värsta fall en intagen med band till organiserad brottslighet. Detta eftersom alla sådana beslut måste journalföras med namn på den som fattat beslutet. Det är inte justa förutsättningar för de medarbetare som finns vid Sis, och det är en svaghet i regelverket som måste ses över. För att komma till rätta med problemen krävs att mycket större hänsyn tas till de anställdas personliga integritet. En väg framåt kan därför vara att införa anonymiserade journalanteckningar samt att myndigheten utreder ytterligare hur de anställdas identiteter kan skyddas vid rättighetsbegränsande beslut för intagna klienter.