mot · H9023270 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabellen i motionen. Tabell Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Internationella arbetsorganisationen () Anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Coronapandemin har slagit hårt mot svensk ekonomi och arbetsmarknad. varslades rekordmånga om uppsägning, arbetslösheten steg kraftigt och antalet långtidsarbetslösa ökade. har utsikterna för svensk ekonomi och arbetsmarknad förbättrats, men återhämtningen är ojämn mellan näringsgrenar och grupper av arbetslösa. som antalet arbetslösa successivt minskar är långtidsarbetslösheten fortsatt mycket hög. Närmare hälften av de inskrivna på Arbetsförmedlingen, 188 000 personer, är långtidsarbetslösa. Mer än hälften av dem har varit arbetslösa . Utan kraftfulla åtgärder är risken uppenbar att långtidsarbetslösheten biter sig fast på en hög nivå med stora kostnader för såväl individ som samhälle. är Arbetsförmedlingen under stark press till följd av nedskärningar, uppsägningar och pågående reformering. ska kunna hantera den höga arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa vägledning, stöd och utbildning krävs mer resurser. Regeringens satsningar på området är otillräckliga. Till följd av de kraftiga nedskärningarna inom Arbetsförmedlingen saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor på många orter. På flera av dessa orter är långtidsarbetslösheten mycket hög. Långtidsarbetslösa behöver ofta betydligt mer stöd än arbetslösa som varit utan arbete . Fysiska möten och kontinuitet är avgörande. Det är uppenbart att nuvarande ordning, där det saknas fasta bemannade arbetsförmedlingskontor i en majoritet av de kommuner som har högst andel långtidsarbetslösa, inte fungerar. För att motverka långtidsarbetslösheten föreslår att det inrättas särskilda arbetsförmedlingskontor i de kommuner där andelen långtidsarbetslösa är högst och där det saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor. Satsningen beräknas kosta . Därutöver tillför vi ytterligare i syfte att förstärka Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Sammanlagt föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. Anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Så har det inte varit , till följd av högerregeringens nedmontering av a-kassan 2006–2008. Under förra mandatperioden genomförde och regeringen vissa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. För att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring måste dock fler åtgärder vidtas. och förbättrade kvalificeringsvillkor som infördes är ett viktigt steg på vägen. Regeringen föreslår att de tillfälliga förbättringarna av a-kassan som infördes ska kvarstå och upphöra att gälla . vill i stället tills vidare permanenta dessa regler och nivåer. Vi menar dock att nedsättningen till ett lägre tak vid dag 101 ska slopas. Till detta ändamål anslås 2022. föreslås anslagshöjningen bli . Statens ökade utgifter på detta utgiftsområde kompenseras av ökade skatteintäkter. Den offentligfinansiella effekten blir 2022, 2 400 miljoner 2023 och 2 200 miljoner 2024. Därtill vill vi återinföra ett studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen för att göra det möjligt att kvalificera sig till försäkringen för den som studerat och aktivt söker arbete. Vi föreslår därför en ökning av anslaget med . Den offentligfinansiella effekten av förslaget beräknas vara . avvisar regeringens satsning på s.k. matchningstjänster, dvs. upphandlade förmedlingstjänster via externa aktörer, och minskar därmed anslaget med 2022. Vi anser att dessa resurser bör läggas på att rusta och stödja arbetslösa – inte på att berika privata välfärdsprofitörer. Vi avvisar även regeringens förslag om att återinföra karensdagarna i a-kassan . Detta medför en ökning av anslaget dessa år med . föreslår förändringar i regelverket kring etablering av nyanlända. Vi vill förlänga den tid nyanlända kan delta i etablerinsprogrammet och därmed ta del av etableringsinsatser och etableringsersättning, så att tiden bättre motsvarar den tid det tar att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi vill också höja etableringsersättningen och ge kommunerna bättre möjlighet att samordna etableringsinsatser. Vi menar att staten behöver ta ett större ansvar för etableringspolitiken och finansieringen av den, för att undvika att kommunerna tvingas bära orimligt stora kostnader för ett i grunden nationellt ansvar. Förslaget innebär minskade utgifter för ersättningar kopplade till anslaget som därmed föreslås minskas med 2022, 2023 och 2024. förslag för en starkare etableringspolitik återfinns i motionen Stärkt statligt ansvar för nyanländas etablering (2021/22:V240). Den samlade kostnaden för vårt förslag uppgår till 2022, 2023 och 2024 och bygger på beräkningar från (dnr. Kostnaden för att ge kommunerna bättre möjlighet att samordna etableringsinsatser återfinns på utgiftsområde 25. föreslår ett förändrat arbetsmarknadsbegrepp i sjuk- och aktivitetsersättningen. Förändringen påverkar även Utgiftsområde 10 och beskrivs närmare i motionen En fungerande sjukförsäkring (2021/22:V250) och motionen Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (2021/22:V255). Anslaget föreslås minskas med 2022 och 2023 och 2024. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med . Anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I ett läge med hög arbetslöshet och en historiskt hög långtidsarbetslöshet är behovet av en aktiv arbetsmarknadspolitik mycket stort. Regeringens satsningar på området motsvarar inte de omfattande behoven. vill se en betydligt mer ambitiös arbetsmarknadspolitik för att rusta och stödja dem som står utan jobb, i synnerhet den växande gruppen långtidsarbetslösa. Vi vill bl.a. inrätta särskilda arbetsförmedlingskontor i de kommuner där andelen långtidsarbetslösa är högst och där det saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor. På dessa kontor ska de långtidsarbetslösa erbjudas riktade arbetsmarknadspolitiska program och insatser. För detta ändamål avsätter vi 2022 inom ramen för detta anslag. Därutöver tillför vi till anslaget i syfte att förstärka arbetsmarknadspolitiken också i övrigt och stegvis börja nå de nivåer som är lämpliga för en effektiv och heltäckande, aktiv arbetsmarknadspolitik. avvisar regeringens satsning på s.k. matchningstjänster inom ramen för anslag 1:3 och minskar därmed anslaget med 2022. Vi anser att dessa resurser ska läggas på att rusta och stödja arbetslösa – inte på att berika privata välfärdsprofitörer. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med . Anslag 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare För att finansiera våra förslag för en starkare etableringspolitik, som beskrivs ovan, föreslås en höjning av anslaget med 2022, 2023 och 2024. har en central roll i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Myndigheten utövar tillsyn, tar fram föreskrifter och genomför analyser. Under förra mandatperioden tillförde och regeringen mer resurser till , bl.a. för att öka antalet inspektörer. Detta arbete behöver fortsätta. välkomnar regeringens förslag om att tillföra till anslaget perioden –2024 i syfte att stärka arbetet mot arbetlivskriminalitet. Vi välkomnar även regeringens förslag om att tillföra 2022, 2023 respektive 2024 till utökad tillsyn av arbetsmiljön. Vi kan dock konstatera att regeringens satsning är otillräcklig. behöver få ökade resurser till, och prioritera upp, arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. För att upprätthålla, utveckla och förstärka myndighetens viktiga arbete förstärker vi anslag. Därigenom kan fler inspektörer anställas och fler inspektioner genomföras. På så sätt garanteras långsiktigheten i arbetsmiljöarbetet. behöver även ges mer resurser till särskilda uppdrag i form av tillsynsinsatser, analyser och kunskapssammanställningar m.m. Uppdragen ger möjlighet att genomföra riktade insatser och analyser av specifika branscher och företeelser på arbetsmarknaden. För att myndigheten ska kunna genomföra dessa uppdrag krävs extra resurser. Resurserna till skyddsombuden, som har en central roll i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet, behöver öka. För att skyddsombuden ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges goda förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning. För att stärka utbildningen av skyddsombud behöver mer resurser avsättas. Sammantaget föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. Anslag 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet De regionala skyddsombuden gör ett viktigt arbete dels för att stödja lokala skyddskommittéer, dels för att täcka upp där det inte finns någon skyddskommitté. Det senare är särskilt vanligt där behoven av skyddsarbete är som störst. De fackliga centralorganisationerna behöver ett större ekonomiskt stöd än för att stärka detta arbete. Vi föreslår därför en ökning av anslaget med . Nytt anslag (99:1): Flyttbidrag En historisk satsning på fossilfri industri genomförs nu i . Satsningarna sker primärt i tre kommuner: , och . I byggs en batterifabrik som förväntas ge ca 6 000 arbetstillfällen. I planeras ett fossilfritt stålverk som förväntas ge ca 1 500 arbetstillfällen. I byggs världens största vätgasanläggning m.m., vilket förväntas ge ca 2 500 arbetstillfällen. Totalt beräknas satsningarna ge ca 10 000 arbetstillfällen. Regeringen har tillsatt en särskild samordnare för satsningarna i Norr- och . Samordnaren har i uppdrag att främja koordineringen i arbetet med insatser av betydelse för större företagsetableringar och företagsexpansioner i de båda länen. Enligt samordnarens bedömning kommer det att behövas ett tillskott på omkring 100 000 personer i Norr- och . Utöver de ca 10 000 arbetstillfällen som skapas inom den fossilfria industrin tillkommer, enligt samordnarens bedömning, ytterligare ca 50 000 arbetstillfällen hos underleverantörer, servicesektor, nya företag och offentlig sektor. Sammantaget kommer behovet av arbetskraft att vara stort inom flera olika sektorer i Norr- och . För att täcka arbetskraftsbehovet krävs att människor flyttar till Norr- och från andra delar av . föreslår att det införs ett flyttbidrag för personer som får jobb i ett bristyrke i en kommun med arbetskraftsbrist inom stödområde A och B. Förslaget syftar till att dels underlätta för personer att flytta till kommuner med brist på arbetskraft, dels underlätta för kommuner med arbetskraftsbrist att få tag på den arbetskraft som behövs. Bidraget ska omfatta såväl arbetssökande som personer som har en anställning, täcka omkostnader för flytt (transport av bohag m.m.) om max , täcka omkostnader motsvarande 3 månadshyror för en genomsnittlig trerumslägenhet, max , och administreras av Arbetsförmedlingen. Satsningen beräknas kosta , vilket tillförs på ett nytt, särskilt anslag. Nooshi Dadgostar (V)