mot · H9023216 · 2021-10-04 00:00:00 — Samhällets motståndskraft – en stärkt krisberedskap och ett stärkt civilt försvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla svensk räddningstjänst på ett sätt som gör att människors tillgång till trygghet och säkerhet är likvärdigt runt om i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en specialistutbildning för brandmän och räddningsledare i skogsbrandsbekämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behörighetskrav och anpassa brandstationer så att kvinnor i större utsträckning vill söka sig till brandmannayrket, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MSB bör få i uppdrag att sprida goda exempel på hur kommuner lyckats rekrytera deltidsbrandmän för att fylla vakanser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla byråkratin för räddningstjänster att använda drönare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s civilskyddsmekanism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av klimatanpassning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska hålla informerad om vilka förändringar de avser genomföra för en ny struktur för ökad motståndskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ändamålsenligheten och vid behov revidera ansvars- närhets- och likhetsprinciperna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens yttersta ansvar för vårt lands säkerhet behöver synliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder som innebär att underregleringen av den fredstida krisberedskapen upphör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt säkerhetsråd under statsministern ska inrättas som innehåller regeringens egen krisledningsorganisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den statliga krisledningen måste bli både tydligare och snabbare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MSB:s roll i det civila försvaret bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MSB:s tvärsektoriella operativa samordningsroll bör tydliggöras i krisberedskapsförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ny struktur för ansvar, ledning och samordning måste innehålla tvärsektoriell och nationell samordning och ledning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuners och regioners roll i ett nytt system för ansvar, ledning och samordning måste tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta krisberedskapens samverkansområden med en planering utifrån sektorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om personalförsörjning vid stora kriser och civilt försvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för näringslivets roll i en stärkt krisberedskap och stärkt civilt försvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de gröna näringarna kan stärka vårt samhälles grundläggande motståndskraft och bidra till ett hållbart samhälle, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ökad självförsörjningsgrad av viktiga förnödenheter bör utgöra en viktig komponent i den fortsatta uppbyggnaden av totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en god försörjningsförmåga när det gäller samhällsviktiga varor och tjänster i händelse av kris och krig där individer, offentliga aktörer och näringslivet har en viktig uppgift utifrån sina respektive roller, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedelsberedskapen bör bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv där självförsörjningsgrad, jordbrukets konkurrenskraft, logistik och lagerhållning av nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror samt individens egen beredskap utgör viktiga ingångsvärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en läkemedelsförsörjning som är decentraliserad och tillgänglig över hela landet där staten, hälso- och sjukvården och näringslivet tar ett gemensamt ansvar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av tillgänglig och robust digital kommunikation runt om i landet i vardag, olyckor, kriser och ytterst krig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivillighet och frivilliga försvarsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att minska antalet myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om verksamhet och tillkännager detta för regeringen. har uppmärksammat att svensk räddningstjänst behöver utvecklas för att alla som bor i , i stad och på landsbygden, ska ha samma rätt till trygghet och säkerhet, tillgång till ett likvärdigt skydd. varierar det beroende på var i landet man bor. Vi var först ute och krävde att skulle köpa in flygande brandsläckningsresurser för att stärka beredskapen mot stora skogsbränder. Vi välkomnar att vårt förslag har blivit verklighet och att resurserna också används, i men också som förstärkningsresurs vid stora bränder utomlands såsom exempelvis . Med ett förändrat och varmare klimat är det troligt att behoven och användningen kommer bli än större framöver. ska fortsatt bidra till EU civilskyddsmekanism med tillgängliga resurser då andra länder drabbas av stora katastrofer. På samma sätt ska vid behov också kunna få stöd av EU-länderna då vi har behov. Det handlar om solidaritet och att göra varandra bättre när det som bäst behövs. har det varit svårt att rekrytera deltidsbrandmän på landsbygden. En delvis förändrad arbetsmarknad där man inte längre bor och arbetar i samma bygd har ofta tillsammans med en traditionell syn på vem som kan vara brandman, bidragit till svårigheterna att rekrytera deltidsbrandmän runt om i landet. Det finns goda exempel på kommuner som lyckats rekrytera bredda sin rekrytering med enkla medel och dessa goda exempel behöver spridas för andra att ta efter. Här bör MSB kunna göra mer och ta fram goda exempel på kommuner som lyckats i sin rekrytering på olika sätt, och sprida till andra som kan ta efter. Förutom att det är viktigt att kommunerna lär av varandras goda exempel i rekryteringen av deltidsbrandmän vill vi att MSB ska få en särskild uppgift att stödja kommunerna i personalrekrytering av deltidsbrandmän. Staten behöver ta ett större ansvar för att se till att kommunerna rättsligt har de verktyg de behöver, att stödet gentemot kommunerna ökar genom fler utbildade brandmän runt om i landet. Utbildningen av räddningstjänstpersonal sker främst genom MSB:s utbildningar. Dessa ges på olika nivåer. Det är viktigt för likvärdigheten i landet att utbildningar inom räddningstjänsten ges i en utsträckning som motsvarar kommunernas behov av utbildad personal, både deltid och heltid. Nödvändiga förstärkningar kan fortsatt behöva göras som svarar upp mot kommunernas behov av utbildning. Inte minst kan specialistkompetensen för brandmän och räddningsledare att bekämpa stora skogsbränder behöva utvecklas. Detta då stora delar av består av skog med stora värden, men också eftersom stora skogsbränder troligtvis blir fler med ett varmare och torrare klimat. vill därför se en specialistutbildning för brandmän i hur stora skogsbränder bäst ska bekämpas. Genom fler utbildningsplatser för brandmän ökar också den statliga närvaron runt om i landet. Drönare har blivit ett allt viktigare verktyg för räddningstjänsten att använda inför och vid en insats. Genom ökad användning av drönare kan räddningstjänsten snabbare och smidigare skaffa sig en överblick över ett potentiellt insatsområde, kanske lättare lokalisera en skogsbrand och var en olycka på en lång väg utan mobiltäckning har skett. Drönare kan också förses med exempelvis hjärtstartare och potentiellt nå en person med hjärtstopp snabbare än vad en utryckande brandbil hade kunnat. Men det krävs tung byråkrati och dyra abonnemang för att erhålla tillstånd för räddningstjänsten att använda drönare, något som mindre räddningstjänster inte alltid mäktar med. Det kan jämföra med privatpersoner som inte behöver betala någon abonnemangsavgift. Vi vill därför förenkla byråkratin för räddningstjänster att använda drönare. Sammantaget ger det bättre verktyg för ett likvärdigt skydd i hela landet. Förhoppningsvis kan också de förändrade regler kring ersättning för arbetslösa deltidsbrandmän som röstat igenom, och som motionerat om , bidra till en förändring och lättare rekrytering. Ingen ska förlora ekonomiskt på att vara deltidsbrandman. Om de förändringar som gjorts inte visar sig vara tillräckliga, om arbetslösa deltidsbrandmän fortfarande förlorar ekonomiskt på att tjänstgöra som deltidsbrandman jämfört med hur övrig A-kassa fungerar, är öppet för att ånyo se över regelverket. är en stor majoritet av brandmännen fortfarande män. av brandmännen är kvinnor. Men också här har kommunerna kommit olika långt runt om i landet. Många traditionella föreställningar om vad det innebär att vara brandman lever kvar. Den föreställningen kan ha lett till att färre kvinnor sökt sig till att bli brandmän, på hel- eller deltid. Det finns räddningstjänster som genom enkla knep har lyckats bredda rekryteringsbasen och därmed också minskat antalet vakanser i deltidsstyrkorna. Det handlar om att se över kraven inom olika områden. Exempelvis om man måste ha C-körkort eller kan köpa in mindre fordon där det räcker med B-körkort (finns exempel på räddningstjänster som gjort just detta med goda resultat). Men det handlar också om att anpassa stationernas utformning för att passa både tjejer och killar, exempelvis genom separata omklädningsrum. Att hela landet har en väl fungerande räddningstjänst blir viktigt inte minst då vi utvecklar ett nytt civilt försvar då räddningstjänsten i kommunerna kommer ha en viktig roll i detta arbete. Då går det inte bortse från den rekryteringsbas som halva befolkningen utgör. Hela samhället påverkas av det förändrade klimatet. , men kanske alldeles särskilt efter den gångna sommaren, har det blivit tydligt för alla och envar att vårt moderna samhälle är sårbart mot konsekvenserna av ett allt varmare klimat med enorma skogsbränder, skyfall, smältande isar och värmeböljor som följd. Det går inte att värja sig från bilderna från översvämningarna i , och där inte bara värden för miljarder sköljts iväg, det har också kostat stort i mänskligt lidande och död. Likaså är det omskakande att se bilderna från enorma skogsbränder i , och som slukat allt i sin väg och där samhällen utraderats på . Det räcker inte längre bara med att minska utsläppen och bromsa den globala upphettningen, vi måste också anpassa våra samhällen efter det förändrade klimatet. Det innebär att vi behöver vidta åtgärder i för att anpassa alla delar av vårt samhälle, från samhälls- och fysisk planering, vatten och avlopp, energiförsörjning, skogsbruk och jordbruk, industrier och besöksnäring med mera. Vi behöver klimatanpassa både befintlig infrastruktur men också för framtiden, i exempelvis var och hur vi bygger. Här behöver både kommuner och staten göra mer tillsammans. Den nationella klimatanpassningsstrategin behöver uppdateras för att förtydliga ansvarsrollerna mellan styrnivåer och myndigheter. Vi behöver bli bättre på att dela goda exempel från liknande utmaningar, och vill utreda nya former att finansieringsmodeller som säkerställer att det finns tillräckliga medel för detta ändamål. Men det förebyggande arbetet räcker inte. resurser måste också anpassas för mer omfattande och regelbundna katastrofer med översvämningar, bränder och värmeböljor. Samhällets krisberedskap- och ett modernt civilt försvar - behov av förändringar förhandlade inom ramen för det tidigare januariavtalet och budgetsamarbetet med regeringen om utvecklingen av totalförsvaret och det civila försvaret som en del av försvarsbeslutet - 2025. Vi står bakom de ekonomiska förstärkningar som gjorts på . Vi står bakom beslutet, men det betyder inte att det inte finns mer att göra för att utveckla svensk beredskap, nu och . kommer fortsätta driva på för att nödvändiga förändringar kommer på plats och att de beslut som redan fattats av får genomslag och blir verklighet. När ökade krav ställs på kommuner och regioner behöver finansieringsprincipen fortsatt få genomslag. Vårvintern 2020 drabbades världen av en sällan skådad pandemi med mycket stora konsekvenser för människors liv, hälsa och egendom. blottades stora brister i svensk krisberedskap. Brister som emellanåt varit kända men lämnade utan åtgärd. Det är ett underbetyg för svensk krisberedskap att större utvecklingssteg framåt inte tas förrän mycket stora kriser såsom exempelvis Estonia eller trots att otydligheter och brister inte sällan är kända och åtgärder har föreslagits. På samma sätt har översvämningar och skogsbränder visat att samhället är såbart och att mer måste göras för att förebygga konsekvenserna på samhället av klimatförändringarna. Förhoppningsvis leder Coivd-19 och de klimatrelaterade katastrofer som blir allt vanligare också till en reformerad krisberedskap där beredskap står högre upp på agendan generellt i samhället, inte minst det förebyggande och robusthetsskapande arbetet. Svensk beredskap behöver bli mer långsiktig och problem och svårigheter som är väl kända tas tag i på ett tidigt stadium. Annars kommer de fortsätta utgöra svagheter under en faktisk kris och försvåra förutsättningarna för en effektiv krishantering, vilket ytterst alltid drabbar enskilda individer. Det är viktigt också för att uppbyggnaden av ett nytt civilt försvar ska stå på en solid grund så att systembrister som finns i krisberedskapen inte följer med och blir brister i ett nytt civilt försvar. Styrningen av krisberedskapen behöver bli bättre Krisberedskapen är underreglerad i och utgår från tre allmänt hållna principer, ansvarsprincipen, närhetsprincipen och likhetsprincipen. Redan efter de stora skogsbränderna i föreslog MSB att närhets- och likhetsprinciperna ersätts med en samverkansprincip och en handlingsprincip. FHS ansåg i sin utredning av skogsbränderna att ansvarsprincipen inte var ändamålsenlig. Regeringen har inte vidtagit någon åtgärd utifrån dessa myndighetsrekommendationer. Styrningen av samhällets krisberedskap baserar sig alltjämt i grunden på tre vaga principer som utvärderingar har velat revidera och tydliggöra. Principerna ska vara vägledande för hur samhällets aktörer ska förebygga och hantera olyckor, kriser och samhällsstörningar men hanteringen av större händelser har det visat sig att principerna inte riktigt fungerar, dom verkar ibland hämmande på krishanteringen. Också i ljuset av kan det ifrågasättas om ansvarsprincipen är eller tolkas ändamålsenligt, om den kan anses vara en helt fungerande princip. Några aktörer har fått nya ansvar under rådande krishantering och när aktörer inte tagit ansvar fullt ut för sin pandemiberedskap har det varit svårt för andra aktörer att täcka upp. Exempelvis ser vi att under rådande krishantering fick ett nytt ansvar att vara nationell inköpscentral för sjukvårdsmateriel och fördela mellan regionerna. Det var inte ett ansvar de hade i vanliga fall och det var troligtvis nödvändigt under rådande omständigheter. Det går dock att anta att uppgiften hade lösts smidigare och enklare om hade haft uppgiften från början så den hade kunnat planeras och övas för. Inte minst hade i sådana fall haft bättre chans att också stödja kommunernas inköp vilket hade kunnat gynna äldreomsorgens tillgång på skyddsmateriel. En utbildad och övad organisation är en grundförutsättning för en god krisberedskap. av läkemedels- (och livsmedels-) försörjningen har redan tidigare identifierat att just samordnande roll vid större kriser har varit otydlig och att man behöver förtydliga styrande ingångsvärden, bl.a. när det gäller ansvarsförhållanden. Detta är ett tydligt exempel på att kunskap om brister har funnits i systemet men inte åtgärdats av ansvariga i regeringen . Givet tidigare års utvärderingar och rekommendationer av både MSB och FHS samt observationer från Covid-19 anser vi att det är rimligt ändamålsenligheten i de 3 principerna utvärderas och vid behov revideras för att få till en tydligare styrning av samhällets krisberedskap som också är hållbar i ett nytt civilt försvar. Struktur för ökad motståndskraft Krisberedskapen styrs inte bara av tre allmänt hållna principer enligt ovan, också sektorsansvaret inom krisberedskapen saknar formell reglering även om begreppet om sådant inte är ovanligt i propositioner, skrivelser eller utbildningar. I brist på reglering, skriver FOI i en rapport, tolkar olika myndigheter sitt sektorsansvar utifrån sin myndighetsinstruktion eller krisberedskapsförordningen. Här finns ett problem eftersom förekomsten av beredskapsaspekter och -uppgifter skiljer sig mycket beroende på vilken myndighetsinstruktion som studeras. Vissa instruktioner har starka element av beredskap, medan andra inte har det. Detta faktum riskerar ge en ojämn beredskapsutveckling både över landet och hos olika myndigheter. Det är inte bra ur ett sårbarhetsperspektiv. Krisberedskapsförordningen tolkas inte sällan heller lägre än myndighetsinstruktionerna. Utifrån detta vill att beredskapsuppgifter tydliggörs i myndigheters instruktioner och att sektorsansvaret definieras i ett beredskapsperspektiv i myndighetsinstruktionerna. Också samverkansområdena är definierade i krisberedskapsförordningen men har varit ständigt utsatta för kritik, för otydlighet och för att de inte har någon given roll. MSB har också försökt att revidera och ändra hur de arbetar för att få ut mer av dem. Det är dags att denna struktur därför lyfts ur och ersätts av planering utifrån sektorer mer operativt. Det vore mycket olyckligt om de brister och sårbarheter som finns i styrningen av krisberedskapen följer med och blir brister i styrningen av det civila försvaret. Grundpremissen är att det civila försvaret så långt som möjligt ska bygga på strukturer och processer som används inom krisberedskapen. Det civila försvaret kräver mer än en fredstida krisberedskapen, bl.a. eftersom man i ett krig möter en strategisk motståndare men vår uppfattning är att strukturerna för fredstida händelser och kriget i stor utsträckning behöver kunna hantera både fredstida kriser och en situation av höjd beredskap i så stor utsträckning som möjligt. I den mån dessa strukturer och processer behöver revideras, bl.a. utifrån erfarenheterna av Covid-19 och andra inträffade händelser så ska detta göras. Däremot är det viktigt att de arbetssätt och metoder som finns inom krisberedskapen som faktiskt fungerar kan byggas vidare på också i ett civilt försvar. Det är viktigt inte minst eftersom vi inte vill se ett system för en krisberedskap och ett system för ett civilt försvar. Utgångspunkten måste vara att särlösningar i största möjliga mån ska undvikas. Det måste hänga ihop även om höjd beredskap och väpnat angrepp ställer större krav än fredstida krisberedskap. utredning ”Struktur för ökad motsåndskraft” är en bra start för en reviderad struktur för ökad motståndskraft men den är inte tillräcklig, bl.a. tar den inte tillräckligt med hänsyn till behovet av samordning på central nivå och regeringens roll för svensk säkerhet på nationell nivå. Regeringen behöver hålla informerad om hur den omhändertar förslagen i utredningen, inte minst eftersom flera av förslagen inte bedöms kräva lagförändringar. ─ Att ett nationellt säkerhetsråd under statsministern som också innehåller regeringens egen krisledningsorganisation inrättas. Att regeringens krisledningsorganisation finns inom statsrådsberedningen har tidigare föreslagits av tsunamikommissionen, inrättades av alliansregeringen men avskaffades av Socialdemokraterna 2014. Det behöver återigen genomföras. Ett sådant nationellt säkerhetsråd kommer vara regeringens centrala krisledningsorganisation och se till att strategiska frågor som inte har en naturlig hemvist i ett enskilt departement identifieras och hanteras. Ett nationellt säkerhetsråd hade kunnat bidra till att regeringens ansvar för vårt lands säkerhet tydliggörs. ─ Den statliga krisledningen måste vara snabbare och tydligare. Svensk statsförvaltning med sinsemellan likställda myndigheter har fördelar men försvårar för snabba och resoluta ingripanden när kriser uppkommer som spänner över flera myndigheters ansvarsområden. I sådana situationer kan en tydligare hierarki vara nödvändig. föreslår en tydligare hierarki som ger vissa myndigheter föreskriftsrätt vid höjd beredskap vilket är bra. För oss är det viktigt att en aktör har en sådan tvärsektoriell uppgift på nationell nivå och att rätten föreligger i fredstid. På så sätt skapas ett mer sammanhängande system där aktörer ha samma ansvar och roller i fred som under höjd beredskap. Det vore olyckligt om en ny struktur för motståndskraft bygger upp två olika ledningssystem beroende på om regeringen har sagt att det råder höjd beredskap eller inte. Vi lever i en komplex värld där hotbilden inte alltid är så digital och där assymetriska förmågor skapar gråzoner. ─ MSB roll behöver bli tydligare. Vi anser att det är bra att ett system med sektorsansvariga myndigheter tas fram men anser att vi med utredningens förslag riskerar att få en återgång till tidigare sektorstrukturer som övergavs bl.a. för att de inte kunde hantera tvärsektoriell krishantering och planering. Det behövs också på nationell och sammanhållande nivå. MSB roll i krishantering kan inte försvagas på det sätt som föreslår genom instruktionsändringar. Vi föreslår att MSB roll istället lyfts in i Krisberedskapsförordningen så det blir tydligt hos var och en att MSB har en operativt sammanhållande roll. Det bör också finnas med i andra myndigheters instruktion att de ska bidra till samverkan och lägesbild. Det är också oklart hur MSB roll att företräda det civila försvaret på nationell nivå förhåller sig till föreslagna struktur som innebär att de sektorsansvariga myndigheterna kommer att utgöra ett stöd till regeringens strategiska ledning genom att de samordnar sina respektive sektorer. Snarare behöver det tvärsektoriella och samordnande helhetsperspektivet lyftas fram. utredning brister i synen på vad krishantering är, det är en egen profession där metoder och inarbetade arbetssätt och relationer bidrar till positiv hantering av krisen. Det kan inte sakkunskap inom ett särskilt ämnesområde ersätta. ─ Ansvarsprincipen behöver omdefiniera för att tydliggöra regeringens yttersta ansvar för landets säkerhet och de som bor här. Vår uppfattning är att reviderar utan att uttala det (trots att hon säger att det är viktigt att den slås fast) när hon föreslår föreskriftsrätt under höjd beredskap. Ansvarsprincipen måste omformuleras så att regeringens ansvar för att styra landet i kris och krig tydliggörs. Staten har det yttersta ansvaret för vårt lands försvar. Ansvarsprincipen är nödvändig men inte tillräckligt definierad .