mot · H8023875 · 2021-03-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:93 om arbete för att motverka intressekonflikter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till att komma till rätta med den höga personalomsättningen hos och tillkännager detta för regeringen. har i sin rapport arbete för att motverka intressekonflikter (RiR 2020:18) granskat arbete för att motverka intressekonflikter inom myndigheten. Granskningen visar att har ett omfattande personalutbyte med finansbranschen, och anför att detta kan undergräva såväl allmänhetens som branschens förtroende för myndighetens förmåga att utföra sitt uppdrag. har pekat på denna risk , bl.a. i ett förslag till utskottsinitiativ som vi, tillsammans med , lade fram i finansutskott . har visat på hög personalomsättning hos . Enligt har den i snitt legat på –2018, vilket är högre än jämförbara myndigheter med liknande risker och betydligt högre än genomsnittet för samtliga myndigheter, som låg på . 2016 toppade personalomsättningen hos på . område Bank är särskilt utsatt – var femte medarbetare lämnade myndigheten , och inom loppet av ett drygt år (mellan och ) förlorade myndigheten sex av de sju anställda experterna på penningtvättavdelningen för andra jobb eller tjänstledighet. I intervjuer med företrädare för framkommer att ”[e]n orsak kan […] vara att vissa anställda har tillägnat sig spetskompetens av något slag som de tillsynade företagen starkt efterfrågar”. konstaterar att personalutbytet mellan finansbranschen och är särskilt stort när det gäller chefer. ”Av de chefer som slutade på gick till företag inom finansbranschen. Motsvarande andel för och Riksgälden var .” ser flera problem med att en myndighet kan ”köpas sönder” på detta sätt. Dels finns stora risker med att personal som haft djup insyn i tillsynsarbete så snabbt och lätt kan övergå till att i stället hjälpa det tillsynade företaget. Dels riskerar myndigheten att ligga steget efter i framtagande och tillämpning av regelverk när den ständigt förlorar sin expertkompetens, dels kan allmänhetens förtroende för myndighetens arbete försvagas. Tyvärr verkar regeringen inte dela denna bild. I sitt svar på , i aktuell skrivelse, framhålls att personalrörlighet från till finansbranschen kan ha en långsiktigt positiv effekt för branschens förmåga att internt förbättra regelefterlevnad och ta till sig kritik från bl.a. tillsynsverksamhet. Regeringen menar också att ”att personalutbytet mellan myndigheten och finansbranschen är förhållandevis högt är […] inte överraskande, och bidrar […] till att värdefull kompetens tas tillvara på båda sidor.” anser att denna inställning till frågan tyvärr är alltför naiv, särskilt i ljuset av att jämförbara myndigheter inte ser samma personalomsättning. I vårt förslag till utskottsinitiativ ingick därför att en utredare borde få i uppdrag att se över hur den höga personalomsättningen hos kan brytas, särskilt gällande expert- och tillsynsroller. Vi menade i vårt förslag att detta kunde handla om förbättrade villkor, men även om stärkta karantänsregler. Tyvärr blev denna del av förslaget väsentligt svagare i det utskottsbetänkande som blev resultatet av vårt förslag till initiativ, och än mer i regeringens direktiv till utredaren, där det endast framgår att utredningen ska ”innefatta en analys av inspektionens kompetensförsörjning”. Regeringens inställning till karantänsfrågan framkommer i aktuell skrivelse. De anser att ”[f]ör hårda karantänsbestämmelser eller krav på att anmäla sondering med ny potentiell arbetsgivare även i tidiga skeden riskerar att skada anseendet för staten som arbetsgivare”. Även om en sådan risk förvisso ligger i ena vågskålen, så anser att riskerna med för slappa karantänsregler i detta fall är stora och bör väga tyngre. Mot bakgrund av ovan föreslår att personalomsättningsfrågan hos nu tas på större allvar. Regeringen bör återkomma med förslag som syftar till att komma till rätta med den höga personalomsättningen hos myndigheten, särskilt vad gäller experter och chefer. I detta arbete bör behovet av stärkta karantänsregler särskilt ses över. Detta bör regeringen ges till känna. En möjlighet för regeringen att ta fram sådana förslag är att ge utredningen om stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Fi 2019:08), som ska slutredovisas , lämpliga tilläggsdirektiv.