mot · H9024121 · 2021-10-05 00:00:00 — Flyget knyter ihop orter och länder och är en förutsättning för företagande och boende i hela landet. Flyget står för en mindre del av utsläpp av växthusgaser och flygplanen blir allt mer energieffektiva. En liknande utveckling ser vi inom sjöfarten, med allt mer bränslesnåla fartyg och bättre bränslen. Vi anser att både flyget och sjöfarten ska bära sina miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. Det är av största vikt att nationella och internationella regelverk samverkar i denna omställning. råder kapacitetsbrist på det svenska stambanesystemet och därför finns behov av nya stamlinjer som väl integrerar med befintlig infrastruktur. Trängseln omöjliggör att i någon större utsträckning lyfta över långväga godstransporter på järnväg. En väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. Det leder också till att möjligheten att ta en anställning längre från bostaden ökar, vilket möjliggör för fler hållbara transporter, minskad klimatpåverkan och att nya jobb och bostäder kan växa fram. Snabbare tåg skapar dessutom möjlighet till enklare och effektivare pendling. Det handlar om modern och grön infrastruktur som knyter samman och som därför har en positiv inställning till. Ett samlat grepp för posten inom ramen för har det skett en rad förändringar i det svenska postväsendet. Ett exempel är att Postnord inledde varannandagsutdelning i hösten och kommer att rulla ut denna distributionsmodell över hela landet . vill se en samlad hantering av hur posten och PostNord ska utvecklas framöver. har regeringen tillsatt en utredning, (Dir. 2020:101), som ska jobba fram . anser denna utredning bör få arbeta i lugn och ro, i syfte att undvika att privatpersoner och företagare oroas över om deras brev och paket kommer fram när verksamheten reformeras på flera fronter. Se över regler och lagar för A-traktorer förenklades de tekniska kraven vid ombyggnation av en bil till . Förändringen genomfördes för att det skulle vara möjligt att också bygga om automatväxlade bilar till A-traktorer. Efter förändringen har antalet A-traktorer ökat kraftigt. Enligt vägtrafikregistret har cirka 7 800 A-traktorer registreringsbesiktats efter och totalt finns mer än 36 000 A-traktorer i landet. Tyvärr är regelefterlevnaden på sina håll bristfällig. Detta kommer sig sannolikt av att regelverken är krångliga och att hastighetsgränsen /h upplevs som obegriplig, när en EU Mopedbil får gå i /h. Att se över, förenkla och anpassa regelverket för fordon för ungdomar och göra regelverken för och EU Moped mer enhetliga är angeläget. Inför en enklare förvaltning för enskilda vägar Av det svenska vägnätet består av enskilda vägar, medan endast är statliga och 4 kommunala. Ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, exempelvis enskilda markägare, vägföreningar eller samfällighetsföreningar. Av dessa får 7 statsbidrag som ska bidra till att vägarna är allmänt tillgängliga, tillgodoser behoven och håller hög transportkvalitet. beslutade att tillkännage regeringen att utreda frågan om en enklare förvaltning för landets samfälligheter. Beslutet – följt av en regelförenkling – kan innebära att landets tusentals samfälligheter, vägsamfälligheter med flera, själva ges mandat att besluta om förändrade andelstal med mera. Bredband skapar förutsättningar för tillväxt och trygghet Globalisering och digitalisering för människor närmare varandra och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. För är IT ”det femte transportslaget”, som vid sidan av väg, järnväg, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. Tack vare teknikutvecklingen ökar användningsområden för telefoner och surfplattor. Ökad täckning och allt högre överföringshastighet efterfrågas för att möjliggöra att de internetbaserade tjänsterna ska kunna användas överallt. Framförallt i glesbefolkade områden kan trådlös infrastruktur bli ett mer ekonomiskt sätt att nå ut till alla bostäder och verksamhetsställen i avvaktan på att fast fiber byggs ut. En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni- och bredbandstjänster är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att bo kvar, driva företag, delta i undervisning, utöva kultur och sociala kontakter också på landsbygden. Det offentligas data ska som utgångspunkt vara öppen. Samtliga myndigheter ska arbeta konsekvent med publicering av öppna data. Så skapar vi fler jobb och en samhällsvinst i miljardklassen enligt flera rapporter och erfarenheter från andra länder. Myndigheten för digital förvaltnings (DIGG) bör ges i uppdrag att förbereda statliga myndigheter för publicering av öppen data inför genomförandet av öppna data-lagen. Liksom offentliga data bör ha öppenhet som grund, bör även den kod som betalas av det offentliga bli öppen källkod. Så kan vi minska risken för beroende av andra länder och minska kostnaden för utveckling när myndigheter kan använda samma kod. DIGG och Arbetsförmedlingens rekommendationer på området bör följas av fler myndigheter. Inkludera laddningsstolpar längs kusten för elbåtar i trafikverkets uppdrag För att nå fossilfrihet behöver vi ställa om samtliga våra aktiviteter till hållbara alternativ. Detta inkluderar omställningen av våra fritidsbåtar, vars utsläpp kartlagts av transportstyrelsen. beslutade regeringen om en förordning som ger i uppdrag att utdela statligt stöd för utbyggnad av publika laddstationer för snabbladdning av elfordon i anslutning till större vägar. vill nu bredda detta uppdrag för att inkludera utbetalning av statligt stöd för laddningsstolpar längs kuststräckor, för att påskynda omställningen från motorbåtar till elbåtar. De miljökvalitetsmål som skulle påverkas positivt med denna satsning är Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning, luft och Begränsad klimatpåverkan. Anslag 1:2 föreslås öka med till följd av att anser att underhållet av det finmaskiga vägnätet på landsbygden bör förstärkas. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av en särskild satsning riktad mot enskilda vägar. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Ett viktigt fokus i denna satsning bör vara plogning, men också tjälsäkring och insatser för att stärka bärigheten. Anslag 1:9 föreslås öka med till följd av att föreslår att ges i uppdrag att premiera jämställdhetsaspekter inom trafiksäkerhet. Detta kan exempelvis handla om de testdockor som används, men också andra aspekter av myndighetens verksamhet. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 2:5 föreslås öka med till följd av att vill se en kraftigt ökad och långsiktig finansiering av stödsystemet för utbyggnad av bredband. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . föreslår att ett nytt anslag, 99:1 Upprustning av vägbelysning, skapas. På många mindre orter i släcks allt fler gatlyktor ner. Det är ett reellt problem för de boende, bland annat vad gäller trafiksäkerhet. Men det är också en symbol för hur stora delar av landet lämnas efter och inte prioriteras. ämnar ta över driften av en del av de kommunala ljuspunkterna som står längs statliga vägar. För att möjliggöra ett ökat underhåll av såväl dessa ljuspunkter som de som kommer att kvarstå i ägo krävs stora resurser. I syfte att stimulera kommunernas arbete med att underhålla, byta och behålla vägbelysning även på mindre orter föreslår att ett statligt investeringsstöd för detta ändamål införs. Av den anledningen föreslås anslaget tillföras . Av samma anledning beräknas anslaget anslås 2023–2024. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Anslag 1:1 och 1:2 undantas dock från denna förändring. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel De gröna och blå näringarna är viktiga för att hela ska kunna växa. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna och blå näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. Ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk Svenskt jordbruk står för god djuromsorg, säker mat öppna landskap, miljöhänsyn och arbetstillfällen. Det tillhör de bästa i världen när det gäller låg och ansvarsfull antibiotikaanvändning, liten förekomst av salmonella, god omsorg om djuren samt klimatpåverkan. Förra mandatperioden ställde sig en enig riksdag bakom den nationella livsmedelsstrategins mål om en ökad livsmedelsproduktion. För att nå de högt uppsatt målen behöver konkurrenskraften stärkas inom hela livsmedelskedjan. Kostnaderna behöver sänkas för företagen och det behöver undanröjas krångliga regler och långa handläggningstider. Även kompetensförsörjningen behöver stärkas. Som exempel kan nämnas att vartannat trädgårdsföretag avstått från att rekrytera på grund av att de inte hittar rätt typ av kompetens och att det råder stor brist på individer med praktisk erfarenhet inom djurhållning. Svenskt jordbruk styrs i hög utsträckning av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det gör det angeläget att är en aktiv röst i de samtal och förhandlingar som förs på europeisk nivå. På nationell nivå behöver det finnas tillräckliga resurser för bland annat jordbrukarstöd och för att investera i jordbrukets konkurrenskraft. Det blir extra angeläget , när en ny jordbruksreform tar vid och en betydande andel, , av jordbrukarnas inkomststöd ska öronmärkas till miljöersättningar. Jordbrukets miljö och klimatanpassning Det svenska odlingslandskapet är inte bara oumbärligt för att trygga vår livsmedelsförsörjning och producera djurfoder, det är också hemvist för en rik biologisk mångfald och ett stort antal arter, varav många återfunnits på rödlistan över hotade arter. I hög utsträckning är det människan som över århundraden har format de landskapselement som utgör den kritiskt viktiga hemvisten och det innebär att den biologiska mångfalden där är beroende av att vi förvaltar och vårdar landskapet på ett gynnsamt sätt. Det ska vara möjligt att bedriva en lönsam och hållbar livsmedelsproduktion som vi bevarar och stärker den artrikedom som finns i och kring odlingslandskapet. Klimatförändringarna innebär stora risker för . Torka och översvämningar betyder stora produktionsbortfall för jordbruket. Det visade sig inte minst vid torkan 2018. Därför vill se mer av klimatinvesteringar i jordbruket och kraftfulla och långsiktiga åtgärder för en säkrare och jämnare vattentillgång under växtsäsongen. En grön omställning av svenskt jordbruk förutsätter långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel, som både kan bidra till att nå klimatmålen och målen i livsmedelsstrategin. En stor anledning till att många klimatsatsningar uteblir är att de hållbara alternativen kostar för mycket i förhållande till sin fossila motsvarighet. Med rätt politik kan vi stimulera den inhemska produktionen av biodrivmedel. Det kan skapa många arbetstillfällen på landsbygden och i de gröna näringarna. Ett minskat beroende av importerade fossila drivmedel kan också öka robustheten i livsmedelsförsörjningen och stärker samlade motståndskraft. behöver utveckla sin klövviltsförvaltning. Totalt förstördes spannmål av vilt , vilket utgör av den totala spannmålsskörden. Vildsvinen är det djurslag som orsakar störst skada i alla lantbruksgrödor. Deras skador har fördubblats och visar att det behöver tas fler steg för att minska klövviltets och i synnerhet vildsvinens skador inom jordbruket. En hållbar jakt- och viltvårdspolitik är grunden för det arbetet. Även inom skogsbruket skapar de höga klövviltspopulationerna betydande och omfattande problem. Framför allt är det den stora älgstammen som har störst negativ påverkan. Enligt Älgbetesinventeringen har hela landet, med några undantag, allvarliga eller svåra viltskador och i genomsnitt har varannan svensk ung tall skadats genom bete. I delar av landet kan siffran uppgå till . Det leder inte bara till att stora ekonomiska värden går förlorade utan det är även negativt för miljön eftersom det finns risk för ekologiska konsekvenser när marker ämnade för tallplantor byts ut mot granplantor. Dessutom hämmas en ökad trädslagsvariation och den biologiska mångfalden när rönn, asp, sälg och ek inte klarar betestrycket. Fiskeripolitiken styrs till stor del genom den gemensamma havs- och fiskeripolitiken i EU. Många vatten gränsar till många stater och gränsöverskridande samarbete är därför en förutsättning för att kunna ha en bra fiskeförvaltning. Viktiga reformer har gjorts på EU-nivå men måste fortsätta att driva på för att de fiskekvoter som bestäms av EU ska vara långsiktigt hållbara och att EU varken i sina egna vatten eller i andra vatten i världen bidrar till utfiskning och urholkande av ekosystemen. har med sin långa kust och stora tillgång på vatten goda förutsättningar för att utveckla det hållbara vattenbruket, insjöfisket och det kustnära och regionala fisket. Fisk är ett livsmedel som innehåller många näringsämnen som vi människor behöver för att må bra och från ett sysselsättningsperspektiv har fisket en stor potential för fler arbetstillfällen på den svenska landsbygden, såväl vad gäller odling och produktion som i förädlingsleden. Det småskaliga svenska kustnära fisket är hotat, en del av problematiken ligger i svårigheter med regler kring arbetsredskap, lönsamhet och krånglig byråkrati. Även sälarnas konsumtion av fisk konkurrerar med fisket. Dessutom sprider sälen parasiten sälmask till torsken och förstör fiskarnas redskap. Ytterligare insatser behöver därför vidtas för att begränsa den stora sälpopulationen. Det behövs även insatser för att minska skadorna från skarv. Ökad skoglig tillväxt för ekonomi och klimat Skogen är en nyckel för att klara jobb, tillväxt, biologisk mångfald och klimatomställningen. vill att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. Nästan hälften av den svenska skogen ägs av enskilda privata ägare. För många är skogen som inkomst och säkerhet avgörande för möjligheten att bo och verka i glesbygd och för att hela ska leva. För svensk ekonomi och möjligheten till export av produkter som har sitt ursprung i skogen och för den biologiska mångfalden är skogsbrukarnas insatser viktiga. Skogsnäringen står för av totala varuexport. Värdet av skogens nyttor som resurs för att ersätta fossila råvaror och stärka den resurseffektiva cirkulära ekonomin, som långsiktig kolsänka samt för ekosystemtjänster kommer att öka eftersom de på olika sätt utgör förutsättningar för att vi ska klara våra klimatmål, inte minst genom substitutionseffekter när fossila råvaror ska ersättas med förnybara. Naturvård med respekt för äganderätt och de som berörs Äganderätten med egendomsskyddet är inskriven i grundlag och FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, men dess genomslag i myndigheternas hantering och prövning av enskilda ärenden behöver stärkas så att enskildas rättigheter värnas och enskilda inte drabbas av orimliga konsekvenser. vill främst skydda skogar med höga naturvärden från avverkning genom att utveckla de frivilliga certifieringar av skogsbruk och produktkedjor som redan finns, i syfte att stärka trovärdigheten för svenska biobaserade produkter. En mycket stor del av miljöskyddet bygger på frivilliga åtgärder och avsättningar. Vi ser det även som prioriterat att de naturskyddsområden vi redan har, på såväl land som till havs, återfår livskraftiga ekosystem och en större artrikedom innan vi bildar nya naturskyddsområden som med tiden även de degraderas – kvalitet ska gå före kvantitet vad gäller naturskydd. Anslag 1:2 föreslås öka med till följd av att vill se en extra satsning på skötsel av biotopskyddade områden. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:17 föreslås öka med till följd av att vill skjuta till ökad svensk finansiering av landsbygdsprogrammet under pågående övergångsperiod. Det är rimligt, inte minst mot bakgrund av de extra EU-medel som beslutats om tidigare men som inte använts additionellt. Anslaget beräknas därutöver öka med 2023–2024. anser att finansieringen av den strategiska planen, över hela perioden, bör vara högre än det regeringen föreslår. Medlen bör användas för angelägna insatser som stärker jordbrukets konkurrenskraft, klimatanpassning samt miljö- och klimatarbete. Detta inkluderar bland annat ersättningar för betesmarker, kompensationsstöd och stöd för välbehövliga investeringar 2023–2027. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om företagsklimat i gles- och landsbygdskommuner avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslag 1:26 föreslås öka med till följd av att avvisar regeringens föreslagna neddragning på detta anslag, med koppling till nedsättning av slakteriavgifter. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Investeringarna i basindustrin i norra som aviserats från näringslivet är mycket glädjande. Dessa projekt sätter fokus på behovet av en rad reformer inom en rad områden, reformer som velat se länge men som blivit än mer aktuella Exempelvis behövs investeringar i utbildningsväsendet, en översyn av inkomstbeskattningen, bättre vägar, järnvägar och flygplatser och en översyn av och en förenkling och effektiva tillståndsprövning för miljöpåverkande verksamheter. Från statligt håll borde man säkerställa att det blir mer attraktivt för utrikesbaserad spetskompetens att söka sig till . I denna internationella kontext spelar inte minst inkomstbeskattning en relativt stor roll och risken är betydande att relativt höga skatter på arbete, inklusive de höga marginalskatterna, gör mindre konkurrenskraftigt. bostadsmarknad, där det är svårt och dyrt att bygga nytt som hyressystemet inte fungerar tillfredsställande, utgör på samma sätt ett problem för konkurrenskraft. Bygg stark och hållbart välståndsutveckling har i mångt och mycket sin grund i växande basindustrier. Tillväxten i basindustrin bidrog till att den genomsnittliga svenska invånarens välståndsnivå tiofaldigades under de som följde efter 1870. har industrier som förädlar naturtillgångar varit en central del av landets näringsliv. Basindustrier (gruv- och mineralnäring, träindustri, pappersindustri, metallindustri, framställning av fabricerade metallprodukter samt framställning av glas, keramik och andra icke-metalliska mineralprodukter) skapar exportintäkter och arbetstillfällen runtom i landet, inte minst i de mindre tätbefolkade delarna av landet där behovet av arbetstillfällen är stort. När det gäller svensk basindustri kan särskilt nämnas gruv- och skogsnäringen. Av svensk industris totala sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde svarar skogsindustrin för . 70 000 människor är direkt anställda i skogsnäringen. När man räknar in alla underleverantörer är 120 000 människor sysselsatta i branschen. investerade skogsindustrin för och stod därmed för av svensk industris totala investeringar. Det totala exportvärdet för branschen låg på , varav hälften är hänförligt till export av papper. Gruvnäringen är en bärande del av svensk export och står för cirka 20 000 direkta jobb i . Till detta kommer underleverantörer och andra indirekta effekter som enligt branschen uppgår till sammanlagt ytterligare 20 000 jobb. har det inte skett en enda ny gruvetablering utanför befintliga områden. I fall som Laver, Kallak och , liksom i det principiellt viktiga fallet , ser vi hur statliga myndigheter försvårar etablering av ny gruvverksamhet. Därtill kommer redan krångliga tillståndsprocesser som skapar oförutsägbarhet och stora risker för den som vill etablera en gruvverksamhet. Detta är inte acceptabelt, utan något som regeringen och dess myndigheter måste bejaka och främja om vi ska ha en fortsatt stark gruvindustri i . måste trygga försörjningen av innovationskritiska metaller För att lyckas med klimatomställningen är det av stor vikt att trygga försörjningen av de innovationskritiska metaller och mineraler som behövs i modern miljöteknik. är och EU i hög grad beroende av importer från ett fåtal länder vilket gör tillgången sårbar och säkerhetspolitisk riskabel. har avsevärda fyndigheter av dessa metaller och goda förutsättningar att bedriva en hållbar utvinning av dessa, vilket också skapar betydande exportmöjligheter. Storskalig återvinning är viktigt men kommer inte kunna tillgodose framtidens behov. För att utvinning ska bli möjligt behövs en ökad acceptans hos markägaren och hos lokalbefolkningen. vill att blir ett land som bidrar till den gröna omställningen genom att öka brytning av innovationskritiska metaller. Hantering av miljötillstånd måste förtydligas för att stärka rättssäkerheten, förutsebarheten och effektiviteten Trots att samsynen kring svenska miljökrav är stor, tar handläggningstiderna av miljöprövningsärenden allt . Företag och organisationer i branschen slår larm om omöjliga investeringsbeslut på grund av handläggningstiderna och bristen på effektivitet hos myndigheterna. Oklarheten kring myndigheternas hantering av ärenden är också ett stort problem som kostar det svenska näringslivet pengar. Det är en helt orimlig situation för de företag som väntar på att få investera . För att bryta den negativa trenden med skenande handläggningstider krävs såväl åtgärder här och , för att förtydliga och effektivisera relevanta processer, som en mer långsiktig översyn av potentiella åtgärder för att förkorta handläggningstiderna. Det kan till exempel omfatta införandet av en handläggningsgaranti. I denna budgetmotion föreslår ett omfattande paket av åtgärder för en mer effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Satsningarna omfattar totalt och inkluderar förstärkningar av domstolsväsendet, , länsstyrelserna, och . Insatserna beskrivs i tabellen nedan. Satsningarna på arbete med koncessionsprövning samt arbete med klimatdeklarationer överlappar förslag som återfinns i budgetpropositionen . Se över delar av Oklarheten kring myndigheternas hantering av ärenden är också ett stort problem och ytterst kan detta påverka rättssäkerheten. Att dagens system med ineffektiva processer och brist på helhetssyn påverkar en hel näring står klart. Dessutom gör processen med miljötillstånd och byggtillstånd att det är dyrt och tidskrävande att starta nya produktionsanläggningar. Industrin har själv lyft fram ett antal förslag som är värda att beakta. Det kan handla om att se över delar av så att en tillståndsprocess – vid till exempel en nyetablering av en industri – väger in klimatnytta lika mycket som den eventuella miljöbelastningen. behöver också ses över för att säkerställa att den är samtidsanpassad och återspeglar dagens tekniska möjligheter och utrymme för mer cirkulära materialflöden och samhällsstrukturer. Ett belysande exempel är avfallshierarkin, som till stor del har spelat ut sin roll och till vilken långsiktiga alternativ bör utredas. Investera i elnäten och i ny teknik I enlighet med Energiöverenskommelsen ska producera förnybar elproduktion . Härtill finns goda möjligheter; vi har god tillgång till stora mängder vind-, vatten- och biokraft som förser oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan. Bioenergin är den största energikällan och potentialen att utöka den är hög – både i stor och liten skala. Omställningen till ett förnybart elsystem går snabbt och de förnybara källorna konkurrerar ut de fossila. Det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem, vilket också gör oss oberoende av oroliga förändringar på världsmarknaden eller i omvärlden som blir påtagliga, inte minst under kris.