mot · H9023840 · 2021-10-05 00:00:00 — En målstyrd och långsiktigt hållbar migrationspolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett volymmål för asylmottagandet på nordiska nivåer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en permanent migrationslagstiftning i allt väsentligt ska innebära en faktisk miniminivå enligt EU-nivå och övriga internationella åtaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska ställas krav på grundläggande kunskaper i det svenska språket samt krav på kunskaper om det svenska samhället för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt försörjningskrav för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt vandelskrav för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsade undantag från kraven för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett strikt regelverk och skärpta försörjningskrav vid familjeåterförening och anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en humanitär skyddsgrund i en permanent migrationslagstiftning ska vara i nivå med de lägst ställda kraven i svenska konventionsåtaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för familjemedlemmar som sammanbott med en svensk medborgare att ansöka om uppehållstillstånd och avvakta besked på ansökan i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet gränskontroller kraftigt ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör undersöka möjligheten att begära stöd från Frontex för gränskontroll vid yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en lagstiftning som gör det möjligt att i en krissituation avvisa asylsökande till ett annat säkert land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i lag tydligt ska anges vilka skyldigheter en asylsökande har och att det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigt bör ge asylsökande information om svenska lagar och regler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en revision gällande verksamhet och effektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lag kräva styrkt identitet på den som söker uppehållstillstånd i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheterna att omhänderta pass och andra identitetshandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kunna söka igenom person, egendom och elektronisk utrustning och med tvång uppta biometri om det krävs för att utreda identitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en möjlighet att vid inresa och i samband med inre utlänningskontroll och verkställighet kunna omhänderta och tömma digitala medier i syfte att utreda en utlännings identitet och medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fingeravtryck bör kunna tas vid inresa, ansökan om uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, förvar samt inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av utlänningslagens och utlänningsförordningens regler om uppgifts- och underrättelseskyldighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelserna om främlingspass för skyddsbehövande måste skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges effektivare verktyg och utökade befogenheter för inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för polisen att ta dna-prov vid inre utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en möjlighet att göra husrannsakan i samband med inre utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelsen om att ta fotografi och fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll ska vara tvingande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver säkerställa att det inte finns en diskrepans mellan det utrymme för biometrisk behandling som framgår av och det stöd som framgår av nationell rätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ha ett rättssäkert och väl fungerande system för medicinska åldersbedömningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en hög nivå av rättssäkerhet i det svenska asylsystemet och genomföra en oberoende studie av kvaliteten i den svenska asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återkallelse av uppehållstillstånd och skyddsstatusförklaring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av informationsöverföring och en informationsplikt till i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till eget boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa krav på anmälan vid planerad frånvaro från asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödboenden och schablonersättningar vid mottagande av ensamkommande barn och ungdomar ska användas i ökad utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Statskontoret ska ges i uppdrag att snabbutreda om takpriset för boenden bör sänkas och om avtalstiderna för dessa boenden bör förändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i HVB- och familjehem samt stödboenden ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tak om max åtta timmars ersättning för offentliga biträden i asylärenden i första instans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för ett förstärkt europeiskt gränsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande för att dagens EU-gemensamma asylsystem ska ersättas med ett nytt EU-gemensamt asylsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strama upp reglerna för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra ytterligare kvalificering till bidrag och andra sociala förmåner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra registreringsplikten för EES-medborgare med uppehållsrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ansvara för förteckningen över säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet vidarebosättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid vidarebosättning ställa krav på integrationsförmåga, alternativt prioritera kvinnor, flickor eller hbtq-personer, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda en fastlagd ordning för skydd för lokalanställda, såsom tolkar, som ställer sig till svensk försvarsmakts förfogande, och detta tillkännager för regeringen. En av 2020-talets allra största uppgifter i svensk politik är att lösa de stora integrationsproblemen. Det är avgörande för vår framtid som land. Invandring kan vara löftesrik och har bidragit till att skapa några av världens mest Hundratusentals människor har kommit till och berikat vårt land med kultur, kunskap, entreprenörskap och skattepengar. Men invandring är också alldeles uppenbart något komplicerat som kan skapa ojämlikhet och stora motsättningar. Få länder har fått erfara det lika mycket som När invandringen – och integrationen därefter – fungerar bra, så berikar den invandrarlandet och ger goda förutsättningar för den som invandrar att skapa en bättre framtid för sig och sina barn. Men så blir det inte om landet dit många söker sig tar emot fler än man mäktar med, eller slarvar med integrationen av dem som kommer. Det är lätt att blunda för det som i grunden är riktigt svårt och fyllt av målkonflikter. Den framgångsrika invandringen – eller den framgångsrika internationaliseringen av ett land - kommer inte med automatik. Under har gått från att vara ett land som präglas av en betydande homogenitet till att vara ett invandrarland. är var femte person född utomlands, och bara har över 400 000 asylrelaterade Trots det har svensk politik aldrig tagit invandring eller integration på det allvar som krävs. Det har aldrig funnits ett genomtänkt förhållningssätt till hur många som bör få komma hit och på vilka villkor. Inte heller vad vi som land måste göra för att lyckas integrera människor in i den svenska gemenskapen, om de kommer hit från länder med helt andra lagar, regler och kulturer. Än mindre vad vi är beredda att kompromissa med om vi inte lyckas med Eller hur vi ska möta de problem som uppstår, framförallt när integrationen inte lyckas. och (2020) konstaterar att en majoritet av de utrikes födda i arbetsför ålder –2016 inte uppnådde självförsörjning. var cirka 675 000, eller , av invandrarna i arbetsför ålder inte självförsörjande, och utländska kvinnor är i hög grad marginaliserade på den svenska arbetsmarknaden. Enligt beräkningar som baseras på kommer de människor som invandrade till under den förra mandatperioden (2014–2018) få olika bidrag istället för arbetsinkomster till en kostnad av under sina första i . Endast en av tre av de som asylinvandrare till under flyktingkrisen jobbade . Bland kvinnorna var det färre än en av fem som hade förvärvsarbetat . Barn till föräldrar som försörjer sig genom bidrag har sämre skolresultat, mår i större utsträckning psykiskt dåligt och riskerar själva ett livslångt utanförskap. Var tredje utrikes född elev lämnar utan behörighet till gymnasiet. Integrationskrisen är särskilt påtaglig i utanförskapsområden där trångboddheten, hedersförtrycket, kriminaliteten och hopplösheten breder ut sig. Nästan hälften av kvinnorna i socialt utsatta områden uppger att de är otrygga på kvällstid i sitt eget bostadsområde. av de boende i samma områden uppger att det finns kriminella personer eller grupperingar som har en inverkan på området i något avseende. Många anger att de påverkar personer i området att inte vittna. Parallella samhällen växer fram när rättsstaten inte klarar av sitt uppdrag. För att bryta och vända denna utveckling krävs en lång rad reformer och åtgärder som rör bland annat arbetsmarknad, utbildning, bidragssystem, socialtjänst och rättspolitik. Men en förutsättning för att en sådan reformpolitik ska lyckas är att förmår införa och upprätthålla en restriktiv migrationspolitik. Det humana är inte att låta så många som möjligt komma innanför gränser. Det humana är att låta alla de som redan sökt och fått skydd här få en verklig möjlighet att komma in i samhället. I ska ett nej vara ett nej – men ett ja måste också bli ett ja på riktigt. En lyckad integration är också en förutsättning för att vi ska kunna ta emot människor från andra delar av världen. Med den tillfälliga lagen stramade åt det migrationspolitiska regelverket. Trots det har asylinvandringen till fortsatt varit oproportionerligt hög. Antalet asylansökningar i uppgick till knappt 22 000. Det var det sjätte största asylmottagandet, sett både till andel och antal, av EU:s samtliga 27 medlemsstater. Det är också så många asylansökningar som registrerades i , och tillsammans. Därutöver tillkommer invandring genom familjeåterförening. Det är sammantaget en asylinvandring på ohållbart höga nivåer, sett till mottagningskapacitet och integrationsförmåga. Det gagnar inte att som regeringen tala om historisk låga nivåer asylsökande genom att jämföra antalet asylsökande vid två extrema situationer som flyktingkrisen och coronapandemin. ersattes den tillfälliga lagen med ett permanent regelverk. Det nya regelverket är långt ifrån det strama regelverk som skulle behöva för att kunna uppnå en kraftigt minskad asylsinvandring. Det saknas krav på kunskaper i svenska och om det svenska samhället för permanent uppehållstillstånd, och försörjningskravet är lågt ställt. Lagen innehåller omfattande undantagsbestämmelser, både vad gäller kraven för permanent uppehållstillstånd och kraven för anhöriginvandring. Dessutom infördes en ny bred grund för uppehållstillstånd som går långt utöver den humanitära ventil som har funnits. Sammantaget riskerar lagen leda till ett alltför stort asyltryck mot , att personer med gällande av- eller utvisningsbeslut försöker hålla sig kvar i landet som den inte bidrar till en stärkt integration på det sätt som den borde göra. För att ska klara av integrationskrisen är det därför helt centralt att den svenska migrationspolitiken utgår från EU:s minimikrav, som söktrycket till minskar. För det krävs en samlad och konsekvent politik som ligger fast framöver. Ett volymmål för en stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik anser att bör införa ett volymmål för asylmottagandet, som innebär ett betydligt lägre mottagande än . asylmottagande ska inte överstiga nivåerna i , och med hänsyn tagen till folkmängd. I fråga om asylsökande innebär det utifrån siffror att asylmottagning behöver minska från 22 000 till cirka 5 000 asylsökanden . Detta enligt statistik från och . Volymmålet är avsett att fungera som ett kraftfullt styrmedel och vara vägledande för den svenska invandringspolitiken. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder i syfte att nå målet och därmed åstadkomma hållbara nivåer. Ett överskridet mål ska däremot inte vara en avslagsgrund för en enskild asylsökande. Var och en har rätt att få sin asylansökan prövad och uppehållstillstånd ska beviljas om det föreligger ett skyddsskäl. Förslaget om volymmål står därmed inte i konflikt med asylrätten, utan ger politiken ett tydligt styrmedel att hantera migrationspolitiken med nödvändig långsiktighet. Vi föreslår att regeringen ska presentera en migrationspolitisk handlingsplan till . Handlingsplanen ska inkludera en utvärdering av den förda politiken och eventuella åtgärder som ska vidtas om volymmålet riskerar att överskridas. Vilken utrikes- och biståndspolitik som regeringen avser att bedriva för att förebygga behovet av flykt och för att säkerställa ett effektivt återvändande bör också redovisas i handlingsplanen. I likhet med den klimatpolitiska handlingsplanen, bör även en migrationspolitisk handlingsplan remitteras i enlighet med beredningskravet i 7 kap. 2 § RF. Regeringen bör dessutom i budgetpropositionen utvärdera den förda migrationspolitiken. Genom att införa motsvarande migrationsplan och migrationsredovisning som finns inom det klimatpolitiska ramverket skulle förutsättningarna för att få en hållbar och genomtänkt migrationspolitisk öka betydligt. Ju mer gedigna underlag som finns, desto bättre underbyggda beslut kan fattas. Skärpta krav för permanent uppehållstillstånd Krav på kunskaper i svenska och om svenska samhället föreslog i betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik att permanent uppehållstillstånd endast ska kunna beviljas om utlänningen uppfyller krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap, kan försörja sig och det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte råder tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. I utlänningslagen saknas krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap, eftersom regeringen i sin proposition valde att inte gå vidare med kommitténs förslag. Vi föreslår att förslaget i betänkandet införs. Det innebär att sökanden ska uppfylla krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för att beviljas permanent uppehållstillstånd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om utformning och kontroll av språk- och samhällskunskapskraven. Den närmare nivån på försörjningskravet anges inte i lagstiftningen, utan har delegerats till förordning. Av utlänningsförordningen (2006:97) framgår att försörjningskravet är uppfyllt om utlänningen har lön som efter avdrag för preliminär skatt uppgår till förbehållsbeloppet vid utmätning av lön enligt 7 kap. 5 § utsökningsbalken. Det innebär för en inkomst på efter skatt samt tillägg för bostadskostnad. Beräkningen ska endast göras med beaktande av vad som behövs för försörjning av utlänningen själv och inte eventuella familjemedlemmar. För att försörjningskravet ska anses vara uppfyllt anges att försörjningsförmågan måste ha en viss varaktighet. anser att lagstiftaren tydligare ska ange nivån för försörjningskravet, och att den ska vara betydligt högre och omfatta dem som utlänningen har försörjningsskyldighet för. Det är inte rimligt att nivån ska utgå från förbehållsbeloppet i utsökningsbalken eftersom syftet med detta är att leva på så kallat existensminimum på grund av skulder. För att garantera en varaktighet i försörjningsförmågan måste det, utöver en framåtsyftande bedömning, krävas att den som ska stå för försörjningen har haft en inkomst under . Vad gäller vandelskravet innebär lagstiftningen att det, utifrån utlänningens förväntade levnadssätt, inte ska råda tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. anser att vandelkravet bör skärpas. Permanent uppehållstillstånd är inte en rättighet, och ett hederligt levnadssätt ska premieras. Även om det finns risker med en för hög detaljeringsgrad bör det uttryckligen framgå att den som begått ett brott med straffvärde på en månads fängelse eller högre inte ska vara berättigad till permanent uppehållstillstånd. Det utesluter inte att det alltid ska göras en helhetsbedömning och att det kan finnas fall där kortare påföljd kan leda till att permanent uppehållstillstånd inte beviljas. Därtill bör den karenstid som gäller för ansökan om svenskt medborgarskap även gälla för permanent uppehållstillstånd. Som exempel innebär det att ansökan kan göras tidigast efter brottet begicks om det resulterade i ett fängelsestraff på en månad. Undantag kan göras från kraven för permanent uppehållstillstånd om det finns särskilda skäl. Genom att införa en möjlighet till undantag vid särskilda skäl i stället för att utgå från förslaget i betänkande om synnerliga skäl vidgas möjligheten till undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd på ett sätt som inte är önskvärt när behöver strama upp migrationslagstiftningen. föreslår därför att utformningen i stället ska utgå från betänkandet, vilket således innebär att undantag endast ska kunna göras när det föreligger synnerliga skäl. Som en följd av att vi anser att det i lagstiftningen ska införas krav på språk och samhällskunskap bör det tydliggöras att kravet på synnerliga skäl för undantag också omfattar dessa krav, dvs. att bestämmelsen får en utformning i överensstämmelse med förslaget i betänkandet. Strikt regelverk och skärpta försörjningskrav vid familjeåterförening och anhöriginvandring Skärpt försörjningskrav för alternativt skyddsbehövande Flyktingar har, enligt familjeåterföreningsdirektivet, rätt att vara undantagna från försörjningskrav om ansökan görs från det att anknytningspersonen fick uppehållstillstånd och/eller förklarats vara flykting. Någon motsvarande rätt finns inte för alternativt skyddsbehövande. Eftersom anser att lagstiftningen bör ligga på miniminivå, menar vi att alternativt skyddsbehövande inte ska omfattas av ett sådant undantag från försörjningskravet för anhöriga. Det finns i sammanhanget anledning att påtala att det inte handlar om rätten till familjeåterförening utan endast möjligheten till undantag från försörjningskravet. Det är en rimlig utgångspunkt att den som vill återförenas med sina anhöriga i också kan försörja dem. Det är dessutom ett nödvändigt verktyg för att öka drivkraften för arbete, lyckad integration och bryta socialt utanförskap. Om anknytningspersonen uppfyller försörjningskraven ökar möjligheten för de anhöriga som kommer efter att få en bra tillvaro i och lättare att integreras. anser därför att det sammantaget finns goda grunder för att alternativt skyddsbehövande ska uppfylla försörjningskravet för att ha rätt till anhöriginvandring utom i de fall det finns skäl att göra undantag i enlighet med ventilen om synnerliga skäl (se mer om synnerliga skäl nedan). Försörjningskrav om familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har särskild anknytning till Av artikel 12 i familjeåterföreningsdirektivet följer att försörjningskrav kan ställas om familjeåterförening är möjlig i ett tredjeland med vilket referenspersonen och/eller familjemedlemmen har särskild anknytning. Regeringen föreslår att familjen ska ha särskild anknytning. För att ska ligga på en miniminivå anser att det ska räcka att referenspersonen eller familjemedlemmen har särskild anknytning till ett tredjeland där familjeåterförening är möjlig. Undantag från försörjningskrav när sammanboende utomlands inte förelegat och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat Vad gäller undantag från försörjningskrav när sammanboende utomlands inte förelegat och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat, har regeringen försökt förtydliga förslaget i betänkande genom det nya stycket 5 kap. 3 d § 3 UtlL. Frågan är dock om regeringens förslag i praktiken utgör ett förtydligande eller om det kommer få andra konsekvenser. Artikel 9.2 i familjeåterföreningsdirektivet ställer inte upp något krav på hur länge relationen ska ha förelegat innan flyktingen reste i in medlemsstaten. Däremot står det uttryckligen i bestämmelsen att det ska röra sig om familjeband som ”har etablerats före inresan”. Mot bakgrund av att behöver ligga på miniminivå är det av vikt att det inte införs skrivningar som riskerar att förskjuta innebörden av begrepp som detta. Nuvarande utformning av bestämmelsen framstår som en komplicerad lösning som riskerar att få oförutsedda konsekvenser. anser mot denna bakgrund att regeringens tillägg i 5 kap. 3 d § tredje stycket UtlL ska strykas.