mot · H9024031 · 2021-10-05 00:00:00 — Så får vi ordning på – Brottsbekämpning ställer sig bakom det som anförs i motionen om dubbla straff för gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet till visitationszoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt införa vistelseförbud som en särskild och egen påföljd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara straffbart att vara med i ett kriminellt gäng och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska få kraftigt förstärkta möjligheter till avlyssning och övervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla relevanta myndigheter ska delta aktivt i det brottsbekämpande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler LVU-omhändertaganden för att hindra att barn fostras in i kriminalitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvisning som utgångspunkt ska ske av alla utländska medborgare som begår brott på fängelsenivå, enligt EKMR-minimum, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler gängmedlemmar ska utvisas från oavsett om de dömts för brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system med anonyma vittnen ska införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslagta egendom från gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frihetsberöva aktiva gängmedlemmar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffmyndighetsåldern bör sänkas och innehållet i påföljderna för lagöverträdare under bör ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mängdrabatten i dess nuvarande form bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt helt slopa straffrabatten för unga 18–och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffskalorna i , i synnerhet avseende våldsbrott och sexualbrott, ska ses över i skärpande riktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvaringsstraff för samhällsfarliga brottslingar bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ungdomsfängelse ska införas för personer mellan 15–som dömts för allvarliga våldsbrott eller andra grova brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för häktning av unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa utökade möjligheter till husrannsakan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straff för den som hanterar sprängmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straff för narkotikaförsäljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka polisens kapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på för att återrekrytera poliser och för att anställa administrativt stöd till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att göra polisyrket mer attraktivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser ska arbeta i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens verksamhet ytterligare ska renodlas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för nolltolerans mot brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka polisens tekniska utredningskapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka styrningen av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den externa granskningen av bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens uppdrag tydligt bör definieras vad gäller både brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas ett tydligt ansvar för resultatredovisning och resultatuppföljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om respekt för polis och rättsväsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokal brottsstatistik bör tillgängliggöras och följas upp på ett tydligare sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre skydd av myndighetspersoners identitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av hela rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka domstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa betydligt bättre förutsättningar för polisen att samla in och lagra biometriska uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen så att det framgår att verkställigheten ska påbörjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en enhet för unga inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta över ansvaret för verkställighet av sluten ungdomsvård från till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beloppstaket för föräldrars skadeståndsansvar för sina barns brottslighet bör höjas till ett halvt prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att arbeta för att påtagligt förkorta tiderna mellan dom och verkställighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att häktade bör behandlas snabbare genom att fängelsestraff ska kunna verkställas direkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka brottsofferperspektivet i svenskt rättsväsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för brottsskadeersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en total översyn av stöd till brottsoffer samt om att inrätta en koordinerande funktion från samhällets sida och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödet till brottsoffer bör vara likvärdigt över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkopplingen från polis till brottsoffer ska vara tydlig och noggrann och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över regelverket för förundersökningsbegränsning i syfte att få fler brott utredda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny och mer rättvis modell för straffmätning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att presumtionen för fängelse vid återfall ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av de s.k. billighetsskälen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskärpning vid återfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rätten till självförsvar mot oprovocerade angrepp och tillkännager detta för regeringen. Brottslighetsutvecklingen i kan bara beskrivas som extrem. På har vi gått från ett av världens tryggaste samhällen, präglat av konsensus och låg konfliktnivå, till ett högkonfliktsamhälle. Detta utgör enligt vår analys det allra allvarligaste samhällsproblem som politiken måste hantera. Utvecklingen visar sig bland i ökande otrygghet i princip i alla delar av samhället. Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) nationella trygghetsundersökning 2020 är den upplevda otryggheten i befolkningen större än vid något tidigare mättillfälle. En tredjedel av befolkningen drar sig för att gå ut i sitt eget bostadsområde. Otryggheten är dessutom ojämlikt fördelat, på så sätt att kvinnor känner sig ännu mer otrygga. Otryggheten hos människor är inte bara en känsla utan motsvaras också av en utveckling i verkligheten. har t.ex. den rapporterade utsattheten för sexualbrott tredubblats, medan utsattheten för ungdomsrån har mer än fördubblats. Ett särskilt allvarligt problem, som enligt vår analys driver mycket av den övriga utvecklingen av brottslighet och otrygghet, är att den grova organiserade brottsligheten kopplar ett allt fastare grepp om samhället. Den visar sig bland annat i epidemin av skjutningar och sprängningar. 2020 var det år med flest skjutningar och sprängningar någonsin – i genomsnitt mer än en . Även åren präglades av eskalerande gängkriminalitet Det handlar inte längre om att sticker ut negativt mot våra nordiska grannländer, statistik från Brå visar att ligger i den absoluta Europatoppen gällande dödligt skjutvapenvåld per capita. Ännu mer allvarligt är kanske den tystnadskultur som breder ut sig i gängkriminalitetens spår, som gör att människor inte vågar vittna, och att kommunala och statliga tjänstemän upplever obehag när de utför sitt jobb och drar sig för att anmäla brott. Härigenom naggas både rättsstaten och demokratin i kanten. Vi befarar att denna utveckling kan bli ödesdiger och svår att reparera om den får passera en viss gräns. Sammantaget hotar brottsutvecklingen människors frihet och livsutrymme. Trygghet har blivit vår tids stora frihetsfråga. har drivit en aktiv rättspolitik med det klara målet att återupprätta lag och ordning i hela samhället. Vi har lagt fram ett paket med tio mönsterbrytande reformer för att bekämpa gängkriminaliteten. Paketet inkluderar bland annat att det ska vara straffbart att vara med i ett kriminellt gäng, dubbla straff, visitationszoner, anonyma vittnen och att polisen ska få kraftigt förstärkta möjligheter att avlyssna och övervaka gängmedlemmar. Flera av dessa förslag har redan tillämpats i och vi är övertygade om att har mycket att vinna på att ta efter den danska modellen. Vårt grannland har visat att det är fullt möjligt att sätta hårt mot hårt mot de kriminella och göra samhället tryggare. Genom en kombination av bättre polisiära verktyg och skärpta straff, har lyckats minska antalet personer i de gängkriminella miljöerna. De gängkriminellas våldskapital bidrar också till att skrämma vittnen och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. De gängkriminella har upprättat egna vägspärrar in och ut från områden och kontrollerar människors vardag och på vissa ställen tvingas väktare skydda hemtjänstpersonal. Inom de kriminella nätverken ökar våldsanvändningen i både omfattning och grovhet. De är som inhemska terrorister – och måste därför mötas med den fulla kraften i vår demokrati. Situationen kräver mönsterbrytande åtgärder som verkligen leder till förändring, inte bara justeringar i marginalen. Det är uppenbart att fler skarpa förslag behövs för att bekämpa gängkriminaliteten. som gängkriminaliteten har tagit ett stort fokus har andra problem växt sig större. Svensk polis behöver stärkas avsevärt för att ha förmåga att bekämpa gängkriminella och förebygga, ingripa mot och utreda annan brottslighet. Det kräver både resurser och att polisen moderniserar sin verksamhet – och lär av framgångsrika satsningar vi sett på andra håll i världen. kriminalpolitik handlar om att lag och ordning ska upprätthållas i hela landet, att återta makten från kriminella gäng och nätverk, att skärpa den straffrättsliga lagstiftningen så straffen bättre motsvarar brottens allvar och att förstärka svensk polis. Det syftar också till att fler ska lämna brottets bana efter avtjänat straff, ett bättre förebyggande arbete, att flera brott ska utredas och upp, och öka insatserna för att stärka brottsofferperspektivet. Vi ser en samhällsutveckling där brottsligheten blir allvarligare och kryper lägre ner i åldrarna. Allt yngre barn rekryteras av kriminella gäng. Unga som börjar begå mindre brott måste upptäckas, möta tydliga konsekvenser och stödjas bort från kriminalitet. Det förebyggande arbetet bygger också på att vi har fungerande skolor, tillräckliga resurser till välfärden och fler poliser på våra gator. gör stora satsningar på detta i vår budget. Det går dock inte att betrakta polisen enskilt. Satsningar måste också göras på övriga rättsväsendet. Det gäller bland annat , domstolarna och Kriminalvården. Dels för att åstadkomma en effektiv och rättssäker lagföring, dels för att stärka det viktiga återfallsförebyggande arbete som Kriminalvården bedriver. Allra bäst är givetvis att kunna säkerställa att människor inte utsätts för brott. Men när det ändå inträffar, måste samhället bistå med stöd och hjälp. Det kan handla om allt från att få tillräcklig information till att erhålla skadestånd. har alltid värnat brottsoffers intressen och vi ser att det finns en rad förändringar som bör genomföras i syfte att stärka brottsofferperspektivet i det svenska rättsväsendet. Utöver de förslag som presenteras i denna motion återfinns förslag på kraftfulla åtgärder mot gängkriminalitet och unga som begår brott, sexualbrott, förstärka åtgärder mot terrorism och förslag mot våld i nära relationer och hedersrelaterad brottslighet samt andra kriminalpolitiska områden i våra kommittémotioner i justitieutskottet. Mönsterbrytande reformer för att stoppa gängkriminalitet Det har gått alla riksdagspartier utom samlades till ett första gängsamtal om hur gängkriminaliteten ska stoppas. Vi moderater pekade redan då på behovet av snabba insatser men regeringen fortsätter agera senfärdigt, försiktigt och tillsätter långsamma utredningar, trots att situationen i är akut. Nästintill rapporteras det om sprängningar och skjutningar. Gängvåldet i eskalerar och våldsdåden blir allt mer besinningslösa. Gängkriminella rör sig fritt på våra gator och klaner infiltrerar våra myndigheter, lokalpolitik och näringsliv. Det är en systemhotande lägesbild med gäng som sätter skräck i . Kriminella gäng och nätverk livnär sig på brott och narkotikahandel, och de förfogar över ett stort våldskapital. Både skjutningarna och sprängningarna har också ökat kontinuerligt . Även det dödliga våldet till följd av skjutningar har ökat, gärningsmännen blir allt yngre och vi ser en råare och allt mer våldsam utveckling. Bara har 177 personer dödats i drygt 1 300 skjutningar. Utvecklingen i saknar internationell motsvarighet. Enligt Polisens senaste lägesbild om organiserad brottslighet avviker ur ett europeiskt perspektiv med det höga användandet av automatvapen mellan kriminella. Kriminella gäng och nätverk skapar otrygghet och begränsar vardagen för hederliga människor som lever i områden där gängkriminaliteten är etablerad. Det leder till dödsfall, skador och närstående som drabbas. Men gängkriminaliteten hotar inte enbart enskilda människors liv, utan hela det svenska samhällskontraktet. Genom sin närvaro och sitt hänsynslösa våld, inte minst i utsatta områden, bygger de gängkriminella parallella samhällsstrukturer. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Det utmanar rättsstaten och ytterst vår demokrati. paket med tio mönsterbrytande reformer mot gängkriminalitet inkluderar att det ska vara straffbart att vara med i ett kriminellt gäng, dubbla straff, visitationszoner, anonyma vittnen, att polisen ska få kraftigt förstärkta möjligheter att avlyssna och övervaka gängmedlemmar, införa en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela alla relevant information med Polisen, att det ska införas nya riktlinjer till samtliga relevanta myndigheter att aktivt bidra i det brottsbekämpande arbetet, att fler LVU-omhändertagande för att hindra att barn fostras in i kriminalitet, att fler gängmedlemmar ska utvisas från – oavsett om de dömts för brott samt att de ska bli enklare att beslagta egendom från kriminella. Flera av dessa förslag har redan tillämpats i med stor framgång. Givetvis måste dessa akuta åtgärder också kombineras med ett verkningsfullt brotts-förebyggande arbete, men den mest effektiva brottsförebyggande insatsen här och är att fler ledare inom kriminella gäng och nätverk sätts i fängelse . Dessutom behövs insatser för att stoppa nyrekryteringen till de gängkriminella – att bryta utanförskap och skapa framtidstro, framför allt genom satsningar på skola och utbildning. Dubbla straffen för gängkriminella har länge drivit på för att införa en gängbestämmelse som kan leda till dubbla straff för vissa brott som har ett samband med uppgörelser i kriminella grupperingar. En sådan typ av straffskärpningsgrund finns i . Exempel på brott som skulle kunna aktualisera tillämpning av gängbestämmelsen är misshandel, rån, olaga hot, olaga frihetsberövande, utpressning, hot och våld mot tjänsteman samt övergrepp i rättssak. Även vid vissa andra brott ska gängbestämmelsen kunna aktualisera strängare straff. Polisen har möjlighet att visitera personer bland annat för att söka efter vapen och andra farliga föremål. Det förutsätter dock i regel en konkret brottsmisstanke. För att hitta fler illegala vapen bör de brottsbekämpande myndigheterna ges bättre möjligheter att, och vid vissa platser, visitera personer i syfte att söka just efter vapen. vill ge polisen möjlighet att, efter beslut från åklagare, upprätta visitationszoner där polisen ges utökade befogenheter att söka efter vapen och handgranater på människor och i fordon. Ett beslut om att upprätta en visitationszon får endast fattas när det finns en beaktansvärd risk för att illegala vapen finns i eller kommer transporteras genom ett visst område. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan och fungera ungefär som en trafikkontroll men såväl på en viss väg som exempelvis kring en viss plats. Det ska inte krävas någon konkret misstanke om brott för att kontroll ska kunna ske. Kontrollen får därigenom mer karaktären av en stickprovskontroll. Syftet med visitationszonerna är att skapa ytterligare möjligheter till effektiva insatser för att förebygga olaga vapeninnehav och allvarliga våldsbrott. Inför vistelseförbud som en särskild och egen påföljd För att motverka kriminella grupperingar vill vi införa en ny sanktion för den som har begått brott – vistelseförbud. Vistelseförbud ska kunna aktualiseras för personer som har anknytning till kriminella grupperingar och som har begått upprepad brottslighet. Ett vistelseförbud ska innebära ett förbud mot att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Att överträda vistelseförbud ska vara straffbart. Det ska vara straffbart att vara med i ett kriminellt gäng föreslår att det införs ett straffrättsligt förbud mot att delta i eller ha samröre med en kriminell organisation. Det skulle leda till att fler gängmedlemmar döms till fängelsestraff och dessutom ge Polisen nya möjligheter att agera mot gängkriminella. Med gäng avses grupperingar som begår allvarliga brott, i första hand grova våldsbrott. Men det kan också handla om annan brottslighet, såsom grova narkotikabrott eller systematiska förmögenhetsbrott. Ett exempel på vad som kan utgöra ett deltagande i ett kriminellt gäng är att upprätta vägspärrar eller anordna möten där olika kriminella gäng deltar. Förslaget har bland annat tagit fasta på den nya lag som finns för att stoppa terrorister: förbud mot samröre med en terrororganisation. Kraftigt förstärkta möjligheter att avlyssna och övervaka gängmedlemmar föreslår att det ska vara möjligt att sätta in hemlig avlyssning, dataavläsning och kameraövervakning (så kallade ”hemliga tvångsmedel”) mot aktiva gängmedlemmar innan de begår brott, för att stoppa dem. En sådan möjlighet finns enligt den så kallade preventionslagen. Den begränsar sig dock i huvudsak till terrorist- och spioneribrott. De rättssäkerhetskrav som finns i dagens lagstiftning bör även gälla de nya möjligheter att använda tvångsmedel som nu föreslår. Till exempel ska tillstånd att använda hemliga tvångsmedel normalt prövas av domstol. Tillstånd ska bara ges om det finns en konkret misstanke om att den som tvångsmedlen ska riktas mot är inblandad i organiserad brottslig verksamhet. Den enskildes rätt ska alltid tillvaratas av ett offentligt ombud, som har rätt att ta del av vad som förekommer i ärendet, att yttra sig och att överklaga domstolens beslut. Vidare ska skälen för att bevilja ett tillstånd att använda hemliga tvångsmedel i proaktivt syfte alltid uppväga det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som är föremål för åtgärden. ska utöva tillsyn över de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel. Användningen av tvångsmedel mot kriminella gäng ska även omfattas av regeringens årliga redovisning till om användningen av hemliga tvångsmedel. En lagstiftning som den föreslagna skulle vara långt ifrån unik. I flera västländer finns möjligheten att använda hemliga tvångsmedel proaktivt i motsvarande situationer, efter beslut av domstol. vill vidare sänka gränsen för när hemliga tvångsmedel ska kunna användas i brottsutredningar, genom att den så kallade utredningslagen ska omfatta grova brott som begås inom ramen för gängkriminalitet. Utredningslagen ger de brottsbekämpande myndigheterna särskilda möjligheter att använda hemliga tvångsmedel i samband med utredningar som rör annan typ av systemhotande brottslighet. Dessutom vill sänka kraven för när den så kallade inhämtningslagen får användas. Enligt inhämtningslagen får de brottsbekämpande myndigheterna inhämta uppgifter från teleoperatörer bland annat om vilka mobiltelefoner som funnits i ett viss geografiskt område i syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. krävs som huvudregel att det rör sig om brott med minimistraff om fängelse . vill sänka det till . Inför en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med Polisen Enligt dagens regler får myndigheter som utgångspunkt inte dela information med Polisen, men det finns flera undantag. Dagens regelverk fungerar dåligt, eftersom det råder stor osäkerhet hos myndigheterna om när och hur undantagen kan tillämpas. menar att ribban för när information delas mellan myndigheter i brottsbekämpande syfte måste sänkas.