mot · H9024217 · 2021-10-05 00:00:00 — Enligt en studie från IFAU fördubblades inflödet till nystartsjobben när subventionen höjdes från 1 till 2 arbetsgivaravgifter . När det gäller de långtidsarbetslösa finns det alltså anledning till att förstärka subventionen för att fler ska finna det attraktivt att anställa via nystartsjobb. Vi beräknar att ca 16–20 000 fler får ett nystartsjobb. Utgifterna för nystartsjobben beräknas öka med ca 3 miljarder kr2022 och därefter. Det utökade stödet föreslås ges för tillkommande anställningar. Företag ska inte kunna säga upp personal som har ett nystartsjobb för att tillgodose sig en större subvention för samma anställning. Därutöver ska företag som har aktiva subventionerade anställningar inte tillåtas att säga upp dessa för att anställa andra med högre subventionsgrad. För den nya gruppen som får 1 arbetsgivaravgift redan vid 6 månaders arbetslöshet införs ett maxtak på utbetald lön som uppgår till , vilket därmed omfattar bland annat de tio yrkesgrupper som har lägst medianlön. införs för att stödet ska bli mer träffsäkert. Den förra rödgröna regeringen försämrade villkoren i nystartsjobben, genom att både sänka lönetaket och göra det mindre förmånligt för arbetsgivaren. föreslår i sin budgetmotion att lönetaket i nystartsjobben höjs från dagens till . Detta kostar 2022 och gör att nystartsjobben kan användas något bredare. presenterades en utredning med förslag på förändringar i 3:12-reglerna, ”Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag”, exempelvis höjning av löneuttagskravet och höjd skattesats för utdelning/kapitalvinst inom det lågbeskattade utrymmet från . Efter att ha mött massiv kritik mot den ursprungliga utredningen, drog den dåvarande regeringen tillbaka förslagen om ändrade skatteregler. anser att 3:12 reglerna ska ta hänsyn till småföretagarens situation och att förenklingsregelns belopp ska ta särskild hänsyn till det. Att möta samhälls- och hållbarhetsutmaningar på nya sätt, med ny affärslogik eller nya affärsmodeller kan vara viktiga element i hur företagande kan bidra till ekonomisk, social och ekologisk hållbar utveckling. Det kan t.ex. ske genom sociala innovationer och socialt entreprenörskap som syftar till att skapa social nytta eller möta specifika samhällsutmaningar genom nya eller förbättrade hållbara tjänster, varor eller arbetssätt. I förlängningen kan sådana idéer, som ofta är skalbara, bidra till ett mer inkluderande samhälle. Ett sådant exempel var starten av kooperativa rörelser runt om i och världen redan för , när människor gick samman för att kunna få del av varor och tjänster lokalt. Framväxten av nya affärsmodeller som delvis omkullkastar traditionellt företagande kan bidra till en mer hållbar utveckling genom utvecklingen av t.ex. delningsekonomi, kollaborativ konsumtion, social franchising eller företagande inom cirkulär ekonomi eller ekosystemtjänster. Sådana affärsmodeller minskar inte bara den negativa påverkan på miljö och klimat utan kan även bidra till innovationskraft, ökad konkurrenskraft och fler jobb. Arbetet med att främja hållbar innovation, samhällsentreprenörskap och nya affärsmodeller sker exempelvis genom att genomför ett flertal insatser för att främja hållbart företagande som både direkt riktar sig till små och medelstora företag och syftar till att påverka institutioner och ramverk. får vi konstatera att företag som Uber och AirBnB som spridit sig över världen med nya sätt att styras, få kunder och tjäna pengar, inte har självklara och utarbetade sätt att passa in i befintliga skattesystem, ha tydliga arbetsvillkor och redovisning av intäkter. Flera exempel runtom i världen, har tyvärr visat på problem med redovisning och att få människor att hålla sig till lagar och regler inom dessa verksamheter. Det är viktigt att nya affärsmodeller kan visa på en trovärdighet inför den lagstiftning som finns – och om så behövs, verka för att den i så fall förändras i en annan riktning – inte att negligera den. kom den utredning som har kartlagt olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar eller erbjuder tjänster etc., och analyserar olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner. Antalet delningsekonomiska transaktioner blir fler. Vissa känner dock osäkerhet om vad det innebär att handla med andra privatpersoner och plattformarna är inte så bra på att informera om rättigheter, skyldigheter och skattekonsekvenser. Utredningen föreslår att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Vidare föreslås att och i samråd med andra berörda myndigheter ska följa delningsekonomins utveckling i ett användarperspektiv. Detta är förslag som instämmer i. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för vårt lands utveckling. Vi har traditioner och unika tillgångar som ska vårdas och utvecklas på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. Gruv- och mineralbranschen sysselsätter 13 000 personer, och genererar många fler jobb därtill. Ihop med stålindustrin står man för en tiondel av vår bruttoexport. Mineralpolitiken hänger också samman med visionen om att hela landet ska leva. I är över hälften av investeringarna direkt eller indirekt kopplade till gruvnäringen. För talar vi om . har tillkännagivit för regeringen att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv– och mineralnäringen och därefter återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits. ingår i den riksdagsmajoriteten som stod bakom beslutet. har fallit som en sten i rankingen över de mest attraktiva gruvländerna i lista och återfinns nu först på plats 36. Svenska gruvor betyder arbetstillfällen, skatteintäkter, finansiering av välfärd och är även en viktig pusselbit i den nödvändiga klimatomställningen. Placeringen på rankingen skickar signaler till företag världen över om det är en god idé eller inte att investera i ett land. Gruvnäringen borde betraktas som en framtidsbransch och förtjänar en lagstiftning som underlättar detta. anser att ett Natura 2000-tillstånd inte ska vara en förutsättning för att en bearbetningskoncession ska kunna beviljas. Vi var även med och tog ett utskottsinitiativ i om Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession som innebär att det görs tydligt att prövningen i de fall det krävs ett Natura 2000-tillstånd ska göras i samband med prövningen av tillstånd enligt . Regeringen ska återkomma . Tiden hastar och detta beslut är ett sätt att i viss mån minska dagens osäkerhet vad gäller tidsutdräkt och kostnader vid tillståndsgivning. När det gäller avgifterna som gruv- och mineralnäringen betalar för prövningsprocesser och tillsyn finns det anledning att göra en översyn. beslutade regeringen att höja tillsynsavgifterna för att få en bättre kostnadstäckning. Man bör dock beakta att en höjning alltid slår relativt hårdare mot de mindre företagen. Vi anser att regeringen bör överväga att införa differentierade avgifter för tillsyn som bättre tar hänsyn till företagens storlek och i större utsträckning också reflekterar statens faktiska kostnader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vi menar att behöver en aktiv politik som syftar till att stärka vårt lands konkurrenskraft, utveckla vår position som gruvnation, som erforderlig respekt och tyngd ges åt miljöfaktorer, sociala faktorer och äganderätt. Utvecklingen av en elektrifierad fordonsflotta går väldigt fort vilket naturligtvis är väldigt positivt. Men en akilleshäl är att efterfrågan på batterimineraler såsom litium, koppar och kobolt ökar kraftigt på ett sätt som är svårt att möta. är försörjningskedjan av dessa inte hållbar när det gäller etik eller miljö. Stor del av produktionen kommer från länder med villkor som inte är acceptabla sett med kristdemokratiska ögon. Uttrycket ”blodsbatterier” sammanfattar smärtsamt effektivt frågans etiska dilemma. Detta är något som EU har uppmärksammat och det finns planer för hur en hållbar och säker försörjningskedja för ett antal kritiska metaller och mineraler där inriktningen är att EU ska öka sin självförsörjning när det gäller batterimineraler. Ambitionen är att öka återvinningen och detta är ett absolut nödvändigt men inte tillräckligt steg mot bakgrund av den kraftigt ökade efterfrågan som en följd av den efterlängtade elektrifieringen. De länder som har tillgångar av dessa har därför ett ansvar – inte bara för de egna behoven – utan också för EU som helhet. är ett av dessa länder och vi har en hel del att bevisa på denna punkt. Våra långa och tidsödande tillståndsprocesser gör att många projekt stupar av utmattning på vägen. menar att gruvnäring måste ses i ett EU-perspektiv och att vi måste öka vår ambition att göra vår del för att säkra tillgången till batterimineraler. Med de traditioner har av att vara en gruvnation borde det vara fullt möjligt att ta täten för att skapa en hållbar försörjningskedja för en elektrifierad fordonsflotta. Men för att det ska bli verklighet måste det finns en helhjärtad dedikation från den lagstiftande makten att detta verkligen är något man vill. har det inte öppnats en enda helt ny gruva i vilket är ett problem av flera skäl. Minerallagen har varit föremål för diskussion och väcker frågor utifrån flera aspekter. Ett skäl till kritik som lyfts fram är att markvärdet och affektionsvärdet för mark påverkas negativt när undersökningstillstånd beviljats inom ett område. Ett annat är oro bland närboende som inte är direkt berörda markägare. Den ersättningsskyldighet som åläggs verksamhetsutövaren gäller endast gentemot markägaren. Från ett kristdemokratiskt ideologiskt perspektiv, som håller äganderätten högt, har äganderätten en tämligen svag position i lagstiftningen. Markägarens inställning har ingen egentlig betydelse vad gäller om gruvbrytning ska påbörjas på marken eller inte. Markägaren äger heller inte mineralen. Vidare kan konstateras att behovet av flera av de mineraler som omfattas av minerallagen ökar i och med omställningen till ett hållbart samhälle. Framtiden ställer krav på en rad avvägningar. är av uppfattningen att en utredning bör tillsättas som ser över minerallagen. Utredningen ska bland annat ta ställning till om det finns anledning att ändra äganderättens utsträckning under markytan. Utredningen ska också ge förslag på hur frågan om säkerhet för återställande av skador ska lösas tillfredsställande. ska den beakta samhällets behov av olika slags mineraler för att klara omställningen till en klimatneutral energianvändning och upprätthålla konkurrenskraft och sysselsättning. har vi med förvåning och frustration tvingats se hur cementproduktion hamnat i ett akut krisläge. I proposition 2021/22:15 ”Regeringsprövning av kalkstenstäkter i undantagsfall” gavs förslag som syftade till att skapa en möjlighet att få till stånd en regeringsprövning av en ansökan om tidsbegränsat tillstånd att bedriva en verksamhet som avser täkt av kalksten och drift av därmed sammanhängande anläggningar och anordningar. Detta mot bakgrund av att vårt land annars skulle komma att stå inför en allvarlig situation där bristen på cement skulle orsaka omfattande byggstopp som skulle kunna vara förödande för tillväxt, jobb och välfärd. Förslaget väckte kritik, inte minst ifrån Lagrådet som påpekade att regeringens hantering av ärendet riskerade att skada tilltron till rättssystemet. Detta är mycket allvarlig kritik och förtjänar att tas på största allvar. På grund av regeringens sena och svaga agerande var propositionen närmast att betrakta som ett lagstiftningsmässigt nödläge. Men givet konsekvenserna för svensk cementproduktion var det nödvändigt att fatta ett beslut som löste det akuta läget. Därför gav även stöd till förslaget för att säkerställa fortsatt tillgång till cement. För framtiden är det viktigt att ges en översyn. Till exempel var förslaget till lagändring i propositionen onödigt komplicerad och skulle kunna förenklas. Det föreslagna kapitel 17a skulle kunna ersättas med ett nytt andra stycke i 24 kap 13 § med lydelsen: ”Regeringen får efter ansökan från tillståndshavaren förlänga ett tillstånds giltighetstid, om tillståndet har lämnats med stöd av och verksamheten behövs för att tillgodose väsentliga allmänna intressen och dessa intressen inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt annat tillfredsställande sätt”. En sådan mer generell skrivning öppnar större möjligheter att kunna fatta liknande nödvändiga beslut om liknande olyckliga situationer skulle uppstå för fler verksamheter än kalkstenstäkter. Miljönyttan av att ha tidsbegränsade villkor överhuvudtaget kan starkt ifrågasättas. Om en verksamhet har blivit prövad och en viss volym har godkänts tillför inte tidsbegränsningen något värde men kan komma att orsaka problem i vissa situationer. Den akuta situationen med kalkstensbrytningen är dessvärre inte en isolerad olycka. Det finns många exempel på där den nuvarande riskerar att suboptimera samhälls- och klimatnytta av pågående verksamheter och nya investeringar. Det kan röra sig om småskalig vattenkraft, det kan vara grustäkter eller stenbrott. Det kan handla om gruvnäring. Exemplen skulle kunna mångfaldigas där vi ser hur näringslivet blir bromsat i sina försök att göra en klimatomställning på grund av det regelverk som finns . Det behövs en genomgripande helhetsöversyn av så att den kan bli ett verktyg för bättre klimat och inte en bromskloss. näringsliv är en nyckelfaktor i arbetet för att ställa om till ett fossilfritt samhälle och vi behöver en lagstiftning som möjliggör snabbare och mer träffsäkra beslut . Därutöver kan vi konstatera att propositionen inte är en lösning på för när det gäller tillgången till cement. Därför behöver den följas upp med åtgärder som löser den fortsatta utmaningen med att säkra en långsiktig tillgång på cement i . Regeringen bör därför återkomma till med förslag till åtgärder hur en mer långsiktig lösning för behov av cement kan säkras. är ett av världens bästa länder på innovation men tyvärr är vi inte fullt lika framgångsrika på att kommersialisera dessa. vill stärka samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov och där staten deltar som betydande finansiär. Hela det totala innovationssystemet omsätter mycket offentliga medel och det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Den ekonomiska krisen i pandemins spår har inte varit orsakad av strukturella obalanser i ekonomin, utan av ett virus. Men har vissa strukturella samhällsförändringar, som påverkar ekonomin, nu påskyndats eller påbörjats. Många företag befinner sig nu i av omvandling som – om den tas tillvara – kan bidra till mer tillväxt . I en sådan omställning är det viktigt att få reformer på plats som stärker de generella förutsättningarna för innovation och tillväxtföretagande, så att en jobbskapande tillväxt och omvandling kan ske i ekonomin. För att en innovation ska komma till stånd behövs det kunskap, ett företag eller en entreprenör som kan omsätta kunskapen och idéerna till produkter, tjänster eller förbättringar, samt en marknad där en kund köper produkterna och tjänsterna. Att ha ett tillåtande klimat i samhället där idéer uppskattas, tas omhand till uppfinningar och kan vidareutvecklas är en del av syn på personlig utveckling som medverkar till ett medskapande , där allas unika och lika värde är grunden för samhällsbygget. Hela kedjan av aktörer i det entreprenöriella ekosystemet kan säkert motivera sin existens och påvisa ett gott arbete. Detta till trots, startas många företag utan kontakt med företagsrådgivare för att man inte vet var man ska leta efter någon som kan ge råd och stöd, eller att befintliga företag saknar kontakter med akademi och forskning likaväl som hur man söker medel för utveckling av företagen. Att ge uppfinnare stöd i sina idéer och ekonomisk support för ansökan om skydd för immateriella rättigheter eller att söka patent är även det angeläget och viktigt. Statistik visar att små och medelstora företag som har minst en registrerad rättighet (upphovsrätt, patent, mönsterskydd, varumärkesskydd) har i genomsnitt högre intäkter per anställd. Eftersom de flesta är beroende av både privata och offentliga medel på lokal, regional och nationell nivå, behövs en översyn av processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling, inkubatorverksamhet med mera, fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. anser att en översyn av innovationssystemet är nödvändigt då mycket offentliga medel läggs på alla nivåer. Statliga medel fördelas genom myndigheter som till exempel och , andra typer av stöd genom forskningsinstitut och företagsrådgivarorganisationer. EU har tagit fram Intellectual Property Action plan och detta är ett dokument som många av våra grannländer har tagit fram nationella speglingar av. Vårt land har en förmåga att ofta överimplementera EU-direktiv men på denna punkt har vårt land halkat efter och saknar en nationell tolkning, vilket är en brist som borde åtgärdas . bör skaffa en samlad strategi om immaterialrätt. Det handlar bland annat om att skapa ett nationellt , säkerställa att rätt krav finns i utbildningsväsendet, se till att stödsystem är rätt rustade och att immaterialrättsfrågor blir en del av forsknings- och innovationspolitiken. Test- och demonstrationsenheter, så kallade testbäddar, är viktiga för näringslivets möjligheter att öka innovationstakten kring produkter och tjänster. Testbädden blir en miljö där lösningar inom utvalda områden kan arbetas fram och finslipas. Ett gynnsamt regelverk behövs för ska stå sig i konkurrensen med andra länder. I studier framkommer att regelverk kan vara en utmaning vid testbäddsverksamhet. Därför är det viktigt att regeringen kontinuerligt ser över och säkerställer att lagar och regler inte är onödigt hindrande för testbäddsverksamhet under kontrollerade former. Ett verktyg för att lösa specifika samhällsutmaningar, inte minst inom områden där marknaden inte kommit så långt, är utlysandet av innovationstävlingar. Rätt utformade kan tävlingar ha potentiellt stor utväxling i relation till kostnader. ser positivt på sådana initiativ. För att skapa ett mer stimulerande innovationsklimat vill se följande förändringar : Höjd omsättningsgräns för momsfrihet . Förlängd tidsperiod som expertskatt bör höjas från 5 till , med nedtrappning efter halva tiden. Sänkt stämpelskatt för inteckning av fastigheter för juridiska personer till samma nivå som stämpelskatt vid inteckningar i företag. Borttagen stämpelskatt på inteckningar i skepp och luftfartyg. Beskattade styrelsearvoden som inkomst av näringsverksamhet. Utveckling av nya företag och produkter inom Life Science eller företag med högt teknik- och kunskapsinnehåll har en annorlunda utvecklingsprocess jämfört med andra företag. Tiden för utveckling av nya produkter och företag ser olika ut för olika sektorer och branscher. När det gäller Life Science; ett brett område som bland annat omfattar utveckling av läkemedel, diagnostik och medicinteknik, är utvecklingsprocessen ibland mycket lång. Det gäller i synnerhet för utvecklingen av nya läkemedel. Detta kräver långsiktig finansiering. Stiftelsen , , Swedish Medtech och SwedenBio med flera organisationer har gjort många olika förslag för att komma framåt i frågan om utveckling av den svenska Life Science-branschen. har varit pådrivande i frågan om en nationell strategi för att de företag som finns i ska finna mödan värd att ha verksamhet i landet, hitta kompetent personal och få utväxling av satsade medel för forskning och kommersialisering av produkter. Life Science-inkubatorer, , har i en rapport lyft fram de särskilda utmaningar som möter utvecklingsprocesser och finansiering inom Life Science i . Tillväxtanalys gav ut en rapport med rubriken ”Towards a Swedish megafund for Life Science innovation”. Den visar på hur en svensk fond, genom att applicera särskilda finansieringstekniker, skulle kunna skapa tillfredställande finansiering för uppstartsföretag i de tidiga skedena. Tillväxtanalys skriver att ”En växande och åldrande befolkning är direkt kopplat till en ökning av kroniska sjukdomar vilket bidrar till ökade kostnader för hälso- och sjukvård. Utan åtgärder kommer hälso- och sjukvårdens del av BNP i och många andra länder öka dramatiskt, vilket kommer att vara ohållbart. Innovation är centralt för att motverka denna utveckling och skapa en bättre och mer kostnadseffektiv hälso- och sjukvård samt äldrevård. har en stark tradition och kompetens inom alla segment av Life Science-industrin men under har tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena minskat, vilket hämmat utvecklingen av nya .” Genom att skapa en megafond som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer, skulle den kunna öppna den upp för investerare som traditionellt sett inte har investerat i tidiga skeden. Något som anser behöver utredas vidare. Snabbare processer för nya produkter har en stolt tradition inom såväl medicinsk forskning som tekniska innovationer inom vården, vilket har skapat såväl jobb som god hälsa och . Men när andra länder flyttat fram sina positioner har tappat innovationskraft inom Life Science-sektorn. Orsaker som brukar nämnas är att ökad tidspress i vården har minskat möjligheter till forskning, konkurrens inom industrin från andra delar av världen som och , samt uppköp och utförsäljning av svenska bolag i branschen. verkar det dock som det håller på att förändras. Antalet kliniska prövningar har ökat något och regeringen har sjösatt ett forskningsprogram för biologiska läkemedel. Det är positivt att till exempel och samarbetar. Men det krävs också en kontakt mellan professionen i vården och de tillverkande företagen och forskningen för att svensk vård ska få del av det nya rön och behandlingar. Det svenska hälso- och sjukvårdssystemets oförmåga till snabbt upptag av innovativa läkemedel är inte bara ett problem för svårt sjuka patienter utan också för de forskande företagen inom industrin som är beroende av klara och enkla spelregler för introduktion av nya innovativa läkemedel; men även företagen som skapar ny medicinteknik, drabbas av oförmågan från landstingen att se fördelen för svenska patienter. Den krassa verkligheten är att om företagen inte får avsättning för sina nya och innovativa produkter minskar incitamenten att satsa på forskning och utveckling i . Det betyder färre jobb, minskad innovationskraft och i förlängningen en allt sämre kvalitet i vården, något som i slutändan drabbar patienterna. Det är paradoxalt med tanke på de goda förutsättningar vi har för forskning med en väl utbyggd högkvalitativ hälso- och sjukvård och en världsunik tillgång i våra svenska register, inte minst kvalitetsregister som följer patienter, diagnoser och behandlingsresultat . Vi måste säkerställa att svårt sjuka patienter får tillgång till goda undersökningar och behandlingar, oavsett bostadsort och det tar för läkemedlet eller andra produkter, att gå från formellt godkänt, till formellt införande. Dagens system är inte etiskt försvarbart. Ingen hade kommit på idén att organisera hälso- och sjukvården i 21 regioner om organisationen skulle satts i sjön . Att föra över ansvaret för sjukvården till statlig nivå skulle skapa en jämlikare vård över landet, med lika tillgång till nya innovativa läkemedel och medicintekniska produkter. En statlig utredning, ”Kunskapsbaserad och jämlik vård – Betänkande av Utredningen om ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården” (SOU 2017:48) konstaterar att hälso- och sjukvården skiljer sig fortfarande åt mellan olika regioner i och strukturella förändringar behövs för att förbättra situationen.