mot · H8023834 · 2021-01-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för 1 Framgång föder framgångsrikt ny framgång 2 Regeringens forskningspolitik försvagar som kunskapsnation 3 Reformer för ökad kvalitet och excellens i forskningen 3.1 Regeringens förslag till ökad kvalitet i forskningen bör inte genomföras 3.2 Ökad kvalitet och excellens genom att premiera den bästa forskningen 3.3 Höjd kvalitet i forskningen genom högre anslag till 4 Stärk styrningen och ledningen vid landets lärosäten 5 Ökad mobilitet – mellan lärosätena och mellan lärosätena och näringslivet 6 Ökad profilering av universitet och högskolor 7 Attrahera toppforskare och experter 8 Öka det ömsesidiga internationella utbytet 11 En ökad säkerhet i det svenska forskningssystemet 12 Öppen vetenskap och replikerbar forskning 13 Jämställdhet och genusperspektiv inom forskning och akademi 14 Digitalisera den högre utbildningen 15 Entreprenörskap, innovation och jobbskapande 15.1 Forskning och innovation kräver ett livskraftigt näringsliv 15.2 Reformer för att främja forskning och innovation i näringslivet 15.3 Digitalisering är avgörande för näringslivet 16 Bättre samverkan mellan civila och militära forskningsaktörer och beställare 17 Kommentarer till regeringens forskningsprogram 17.1 Forskning om säkra samhällen 17.2 Forskning om informations- och cybersäkerhet 17.3 Samhällsutmaningen hälsa och välfärd 17.4 ökar anslaget till det nationella forskningsprogrammet om klimat 17.5 ökar anslagen till rymddata för miljö-och klimatforskning 17.6 ökar anslaget till det nationella forskningsprogrammet om hav och vatten 17.7 Forskningsprogram om hållbart samhällsbyggande 17.8 ökar anslaget till det nationella forskningsprogrammet om livsmedel 17.9 Forskningssatsning om hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin 18.1 Forskning om rymdbaserade system till gagn för civila och militära aktörer 18.2 prioriterar djurfri forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av excellens och högsta vetenskapliga kvalitet i forskning och innovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning av hög kvalitet och excellens ska premieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ursprungliga prestationsbaserade delen av resurstilldelningen bör återinföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitet och samverkan i forskning bör premieras och bör av tillförda direkta anslag fördelas baserat på prestation enligt en modell där alla lärosäten konkurrerar i samma grupp, inklusive och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvaliteten i forskningen bör stärkas genom att höja anslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra och utveckla ledningen av universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lärosätenas styrkedja, från styrelse till rektor, prefekt och dekanus, behöver präglas mer av linjestyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppen vetenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningsfinansiärerna bör få i uppdrag att återkommande redovisa hur de arbetar för att nå målsättningarna om omedelbar öppen tillgång till publicerad vetenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av styrningen och målen för jämställdhet på landets universitet och högskolor samt hos forskningsfinansiärerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till ett ökat samarbete mellan lärosäten och att bilda utbildningskluster för att kunna få forskningsfördelar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad mobilitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en mobilitetspremie och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underrättelsemyndigheterna får ett regeringsuppdrag att utveckla en strategi kring hur svenska universitet och högskolor ska stärka sin säkerhet och minska risken för spionage och stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett tydligt och välfungerande regelverk avseende icke-materiella tillgångar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om cybersäkerhet och cyberförsvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ackreditering av cancercenter ska ske i syfte att stärka kvalitet och forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att etablera en nationell infrastruktur i syfte att kunna tillgängliggöra och analysera hälsodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ges i uppdrag att förnya och uppdatera den nationella läkemedelsstrategin avseende nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi med fokus på forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ett nationellt kliniskt utvecklingscenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de nationella program som forskningsrådet Formas är ansvarig för samt de kommentarer och ändringsförslag som framgår, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nationella forskningsprogrammet för klimatet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nationella forskningsprogrammet för livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nationella forskningsprogrammet om hav och vatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande till förmån för andra satsningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Rymdstyrelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurfri forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskningssatsningen på bioekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om rymdbaserade system till gagn för civila och militära aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att etablera ett nationellt och tillkännager detta för regeringen. 1 Framgång föder framgångsrikt ny framgång Forskning, utbildning, innovation och utveckling har under det senaste århundrandet haft en avgörande betydelse för utvecklingen av som ett av världens mest konkurrenskraftiga och kunskapsintensiva länder. Trots vår ringa storlek har vi genom årtionde efter årtionde och i bransch efter bransch lyckats att producera varor och tjänster av högsta kvalitet vars efterfrågan finns långt utanför vårt lands gränser. Välstånd, jobb och välfärd har byggts upp genom banbrytande innovationer som har sitt ursprung i svenska företag och lärosäten och hos problemlösande innovatörer, forskare och entreprenörer. visar forskning och utveckling att idéer saknar nationsgränser och att ny kunskap alstrar ny kunskap, oavsett dess ursprung. Med de senaste decenniernas tilltagande globalisering och digitalisering har förutsättningarna för detta ständigt pågående kunskapsflöde tilltagit än mer. Forskningsresultat och innovationer tillgängliggörs i snabbare takt än någonsin och kan därför också byggas på, förfinas, anpassas, och inte minst: kommersialiseras. har ett stort antal förenklingar och harmoniseringar gjort att kompetens enkelt kan flöda mellan nationsgränserna. Forskare, innovatörer och företag har hela världen som potentiell arbetsplats och företag kan relativt snabbt förlägga och flytta forskningsverksamhet dit förutsättningarna är som bäst. För innebär detta att spelreglerna för vår högteknologiska, specialiserade och öppna ekonomi förändras. Kunskap, innovation och genombrott blir alltmer av en färskvara som när som helst kan byta ägare och uppstå i en ny förfinad och mer konkurrenskraftig vara eller tjänst. När fler länder hungrar efter ett ökat ekonomiskt välstånd gör det också att den vetenskapliga konkurrensen tilltar. har exempelvis forskningen i ökat såväl i volym som i vetenskaplig kvalitet. I praktiken har den forskningspolitiska agendan varit stillastående . Reformer som exempelvis införande av strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden, en ny men relativt låg prestationsbaserad ersättning till lärosätena, ledningsreformer och renodling av institutssektorn har förvisso haft goda effekter men egentligen enbart på marginalen. Forskningspropositionerna 2012 och 2016 innebar stora tillskott till forskningen. menar att dessa resursförstärkningar till stor del har använts för att anställa fler forskare och anställda inom lärosätena men att förstärkningarna inte har lett till en ökad kvalitet och excellens i forskningen. Sedan Socialdemokraterna tillträdde regeringsmakten har inte heller mycket gjorts för att i grunden stärka forskningskvalitet. Den utredning som skulle se över styr- och resurstilldelningen till högre utbildning och forskning (Strut) blev inte den hoppfulla förändring som många hade hoppats på. Det som skulle skapa kraftsamling och enighet bland forskningsaktörerna (lärosäten, näringsliv, forskare och branschorganisationer) om vägen framåt blev i stället en besvikelse som lämnade stora och viktiga frågor om resurstilldelningen till lärosätena obesvarade. Svensk forsknings- och innovationspolitik behöver en ny agenda som sätter vetenskaplig kvalitet och excellens främst. En sådan agenda kommer att behöva styra bort från forskning som leder till ”more of the same” för att i stället styra mer mot genombrottsforskning. Vi behöver också en djupare förståelse för vad det innebär att av all världens forskning sker utanför vårt lands gränser. Detta faktum ställer stora krav på oss som forskningsnation. Inte bara måste våra lärosäten och forskare bygga starkare och tätare internationella nätverk genom ökad rörlighet och utbyte. För att klara en alltmer påtaglig konkurrens om talanger, experter och kompetenser, måste bli en mer attraktiv forskningsmiljö som med magnetisk kraft lockar till sig världens främsta kompetens. Med ett avsevärt större fokus på att bygga excellenta forsknings- och innovationsmiljöer kring våra styrkeområden kan våra lärosäten och näringsliv konkurrera med världens främsta vetenskaps- och innovationsmiljöer. , MIT, och är exempel på hur framgång framgångsrikt föder ny framgång. De förutsättningarna har också. I den nya forsknings- och innovationspolitiska reformagendan behöver tanken om att en ökad forskningsvolym leder till mer och bättre forskning överges. I stället behöver de ekonomiska förutsättningarna för excellenta miljöer och forskningsslag stärkas. Incitamenten i forskningssystemen, i såväl direktanslagen till lärosäten som den finansiering som ges via de statliga forskningsråden, måste därför förändras. Parallellt behöver landets lärosäten en styrnings- och ledningsreform. Dagens kombination av linjestyrning och kollegial styrning har resulterat i en lamslagning, där lärosätenas ledningar har svårt att prioritera och fokusera utefter förutsättningar, målsättningar och strategiska områden. 2 Regeringens forskningspolitik försvagar som kunskapsnation Sedan Socialdemokraterna tog över regeringsmakten har reformtakten i forskningspolitiken varit stillastående. Trots alarmerande rapporter från och , därtill ett stort antal väl avvägda inspel till forskningspropositionen, som sammantaget visar stora kvalitetsproblem i det svenska forsknings- och innovationslandskapet, lyser regeringens intresse för att komma till rätta med problemen med sin frånvaro. Inte heller i forsknings- och innovationspropositionen Forskning, frihet, framtid adresseras problemen. I stället för att förbättra och stärka förutsättningarna för som kunskapsnation väljer regeringen att enbart förvalta och konservera rådande situation. Förvisso välkomnar de höjda basanslagen till forskningen, men utan en idé om hur denna satsning ska leda till stärkt kvalitet i forskningen riskerar de positiva effekterna att utebli. Regeringens oförmåga återspeglas också i att regeringen inte klarar av att nå sina egna uppsatta mål för forskningspolitiken. Regeringen ger forskningsfinansiärerna en mängd uppdrag och detaljstyrande forskningsprogram, men tunna anslag till den fria och kvalitetsdrivande forskningen. konstaterar att regeringen saknar förmåga att se svensk högre utbildning, forskning och innovation som en resurs för att stärka som vetenskaps- och kunskapsnation. 3 Reformer för ökad kvalitet och excellens i forskningen 3.1 Regeringens förslag till ökad kvalitet i forskningen bör inte genomföras I propositionen aviserar regeringen ett skissartat förslag till ny modell för att premiera kvalitet i forskningen. Förslaget betyder ett avsteg mot dagens konstruktion där av forskningsanslagen omfördelas utifrån kvalitetsindikatorerna citeringar och externa medel. I stället ska kvalitetsindikatorerna ersättas med en sakkunnigbedömning i enlighet med Styr- och resurstilldelningens förslag. Fördelningen ska göras genom s.k. profilområden i form av strategiska forskningssatsningar som ska bidra till ökad kvalitet i forskningen. anser att förslaget inte bör genomföras. Även om vi välkomnar ansatsen till en ökad profilering ser vi att förslaget kommer att vara alltför kostsamt och resurskrävande utan att helt objektiva bedömningar kan göras. 3.2 Ökad kvalitet och excellens genom att premiera den bästa forskningen Dagens modell för att premiera forskning av högsta kvalitet har sitt ursprung i forskningspropositionerna som lämnades av de dåvarande alliansregeringarna. Erfarenheterna av modellen pekar på ett blandat resultat. I rapporten vilka grunder fördelas de direkta statsanslagen till forskning (/Svenskt näringsliv 2013) konstateras att den dåvarande modellen med en omfördelning av av anslagen fick genomslag i lärosätenas interna resurstilldelning. Trots att reformen bara avsåg omfördelning mellan lärosäten, och inte inom lärosätena, fick reformen denna indirekta effekt. Detta visar hur incitament kan styra mot en ökad kvalitet och excellens utan att detaljstyra forskningen. I (SOU 2016:72) redogörs för omfördelningsmodellens effekter från starten. Utredningen konstaterar att modellen har haft marginell effekt och att en förhållandevis låg omfördelning har skett. Orsaken anges vara en garanterad basfinansiering och att andelarna, först 2008 och sedan 2012, var för låga. Utredningen föreslog att en ökning av den konkurrensutsatta delen av universitets och högskolors basanslag från och att förändringen skulle göras gradvis . Därtill föreslog utredningen att indikatorerna bör göras mer transparenta. instämmer i förslag om att den konkurrensutsatta delen i resurstilldelningen till forskningen ska öka till . Det är viktigt att indikatorerna är transparenta och lättförståeliga som alla forskningsområden kan konkurrera på lika villkor. Eftersom modellen bl.a. bygger på citeringar blir modellen en indirekt blandform mellan bibliometri och panelgranskningar. Detta eftersom att forskningsresultat som publiceras i vetenskapliga tidskrifter granskas av sakkunniga innan publicering sker. bör därför få i uppdrag att utveckla kvalitetsindikatorerna, vilket bör slutredovisas . Lärosätena bör också verka för att premiera forskning av högsta kvalitet och excellens i den interna resurstilldelningen. 3.3 Höjd kvalitet i forskningen genom högre anslag till är erkänt skickliga på att finansiera forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. välkomnar att regeringen höjer anslaget till , men trots ett höjt anslag kan vi konstatera att resurstillskottet till stor del är uppbundet. Den överlägset största delen, över två tredjedelar 2021, går till forskningsinfrastruktur och ESS. Utöver detta pekar regeringen ut ett tiotal forskningsprogram och områden som får finansiering för och ska finansiera. får ett mycket blygsamt anslag för fri och forskarinitierad forskning, enbart fram till mandatperiodens slut och totalt 375 miljoner över forskningsperioden. höjer regeringen basanslagen till lärosätena med . Erfarenheterna från tidigare kraftiga resursförstärkningar till lärosätenas forskningsanslag har lett till att forskningen har vuxit i volym men inte i kvalitet. Enligt ökade lärosätenas forskningsanslag med . Men trots detta presterar svensk forskning sämre än andra jämförbara länder. Över tid anser därför att en större andel av finansieringen av svensk forskning bör ske via anslag för fri och forskarinitierad forskning. 4 Stärk styrningen och ledningen vid landets lärosäten högskolor och universitet har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel, men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. en globaliserad och föränderlig värld ställs stora krav på ett strategiskt ledarskap. gäller också för universitet och högskolor. Det finns flera studier som visar att ett väl fungerande och akademiskt ledarskap har stor betydelse för den vetenskapliga kvaliteten i utbildning och forskning. har flera utredningar visat på svagheterna i den svenska styrningen av lärosätena. (SOU 2015:92) slog fast att den svenska modellen med den kombinerade linjestyrningen och den kollegiala styrningen vid lärosätena har svagheter. Såsom styrningen fungerar kan den kollegiala styrningen ha svårt att fatta beslut som rör större och oönskade förändringar. Därför ökar risken för konsensus, status quo och bristande handlingskraft. föreslog att lärosätena skulle klargöra mandatfördelningen mellan linjestyrande chefer och kollegiala organ och ledare. Även (SOU 2016:72) konstaterar att den svenska styrningsmodellen av lärosätena inte fungerar. Utredningen lyfter fram att Kombinationen av linjestyrning och kollegial styrning leder till en byråkratisk och hierarkisk beslutsstruktur inom universiteten. Det bristande ledarskapet bidrar till att många lärosäten inte lyckas genomföra förändringar och prioritera för att framgångsrikt utveckla strategisk forskningskompetens och excellens. Utredningen föreslår att linjestyrningens mandat ökar och att de kollegiala organen ges en rådgivande roll i huvudsak. Det går inte att bortse från att ledarskapet vid landets lärosäten är av central roll för att stärka som kunskaps- och forskningsnation. Därför anser att lärosätenas styrkedja, från styrelse till rektor, prefekt och dekanus, behöver präglas mer av linjestyrning så att målsättningar och prioriteringar får avsevärt större genomslag i forskningen. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. (Iva) har presenterat en rapport som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser. Där föreslås bl.a. att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov, vilket instämmer i. 5 Ökad mobilitet – mellan lärosätena och mellan lärosätena och näringslivet Forskarrörlighet är en av de viktigaste förutsättningarna för ett starkt och dynamiskt forskningssystem. Det stora värdet av rörlighet och mobilitet bland forskare är en ökad tillgång till internationella kontakter och nätverk, tillgång till avancerade forskningsinfrastrukturer och en ökad forskningsskicklighet. Det är därför oroande att mobiliteten bland forskarna på de svenska lärosätena är lägre än i andra jämförbara länder. Exempelvis visar statistik att av professorerna vid de tio största lärosätena i hade en doktorsexamen från samma lärosäte. I flera utvärderingar av den svenska högre utbildningen och forskningssystemet pekas ”inaveln” i det svenska högskolesystemet ut som djupt oroande. Även Linnéutvärderingen identifierar den låga mobiliteten i miljöerna som en svaghet, framför allt när det gäller nydisputerade forskare. Denna oro instämmer i. Därför anser vi att bör få ett uppdrag att ta fram ett analysunderlag med rekommendationer för en ökad forskarmobilitet. Målsättningen ska vara en ökad mobilitet bland svenska forskare, såväl mellan nationella och internationella lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. Det kan handla om förändringar som stärker rekryteringen från andra lärosäten, bättre möjligheter till kombinationsanställningar som möjliggör arbete vid lärosäten och i den privata och offentliga sektorn. Och framför allt bör frågan om internationella rekryteringar och hur vi kan få fler utländska doktorander att stanna kvar i belysas ytterligare. För att stärka incitamenten till rörlighet bör även en möjlighet till mobilitetspremie ses över. 6 Ökad profilering av universitet och högskolor anser att landets lärosäten i högre grad ska renodla sin profil och vidareutveckla sitt strategiska arbete då det gäller såväl grundutbildning som forskning. Under alliansregeringen infördes en stimulanspeng för lärosäten som ville öka sin samverkan. Detta fick till följd att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och till och med gick samman. Det är en riktning som välkomnar. Det är viktigt att lärosätena i högre grad samverkar vad gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram och forskning. Ökad samverkan inom dessa områden bör premieras och hinder undanröjas. Ökad profilering är ett sätt att höja kvaliteten i såväl högre utbildning som forskning eftersom alltför små utbildningsmiljöer tenderar att ha svårare att leva upp till kraven som ställs på framstående och excellenta forskningsmiljöer. Det krävs en ”kritisk massa” av studenter, doktorander, forskare och lärare för att uppnå en kunskapsfödande utbildnings- och forskningsmiljö. vill därför utreda möjligheterna till ett fördjupat samarbete mellan olika lärosäten och bildande av utbildnings- och forskningskluster för att därigenom få ökade forskningsfördelar. Det är också viktigt att möjligheterna för dagens högskolor att erhålla universitetsstatus klargörs. Det ska finnas tydliga kriterier för att undvika godtycklighet. Därför välkomnar att regeringen aviserar att återkomma med förslag på sådana kriterier . 7 Attrahera toppforskare och experter Alla världens länder konkurrerar om att attrahera nya, och behålla befintliga, talanger. är kompetensrörligheten över gränserna stor och viktig. För att kunna vara en relevant aktör på denna globala kunskapsmarknad, är det viktigt att erbjuder konkurrenskraftiga och förutsägbara villkor för såväl studenter som experter och företag. Det handlar om allt från förutsägbara viseringsregler till löner och livsvillkor.