mot · H9024210 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en jämställdhetspolitik för verklighetens kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att vidta åtgärder för att fler pojkar ska klara skolgången och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnors hälsa och vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av flera åtgärder för att säkerställa en trygg förlossnings- och eftervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell uppföljning för jämställd vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att beakta skillnader mellan kvinnors och mäns symtom och sjukdomsförlopp vid olika sjukdomstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rekommenderade läkemedel och dosering av läkemedel bör kunna könsdifferentieras i fall där män och kvinnor hanterar läkemedlen olika, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av ett nationellt forskningsprogram som ska stimulera forskning om sjukdomar, skador och besvär som främst drabbar kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett pilotprojekt med ambulerande mammografibussar med flerspråkig personal för att nå framför allt kvinnor i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens åldersgräns för mammografin bör tas bort så att även kvinnor erbjuds mammografi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en informationssatsning i hela landet om vikten av mammografi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på HPV-vaccination och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnor ska erbjudas screening med cellprov och för HPV och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma unga kvinnors psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av elevhälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att implementering av nationella handlingsprogram för suicidprevention ska göras på regional och nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att orsakerna till den höga förskrivningen och användningen av läkemedel vid depression och ångest till seniora kvinnor bör utredas och åtgärder vidtas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör tillförsäkrar en kontinuerlig revidering av de nationella riktlinjerna för depression och psykiatriska sjukdomstillstånd för att säkerställa att samtliga evidensbaserade farmakologiska såväl som icke-farmakologiska behandlingsmetoder är inkluderade och tillgängliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SBU och annan lämplig myndighet bör få i uppdrag att sammanställa forskningsläge och litteraturgenomgång kring orsaker till kvinnors högre sjukskrivningstal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra och utveckla vårdens arbete med en jämställd sjukskrivningsprocess och ytterligare studier där läkarintygs- och sjukfallsdata kombineras med sjukvårdsdata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka förutsättningarna för familjer att göra egna val utifrån sina prioriteringar och sin situation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en friare föräldraförsäkring med fler dubbeldagar, avskaffad kvotering, möjlighet att överlåta föräldrapenningen till annan närstående och höjda lägstanivådagar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett familjevänligt arbetsliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjt tak i vab till åtta prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra arbetsgivare att införa keep in touch-program för föräldralediga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att informera arbetsgivare om föräldraledigas rätt till lönerevision och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdrag bör ändras till att myndigheten i större utsträckning aktivt ska driva individuella fall av diskriminering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla kravet på lönekartläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att följa utvecklingen av löneskillnaderna på arbetsgivarnivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligande av regler kring diskriminering på arbetsplatsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en trygg barnomsorg med mindre barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan samt tillgång till familjedaghem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en kraftsamling mot våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision mot våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnojourers viktiga arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sekretessbrytande regler behöver utvidgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjt straff vid grov kvinnofridskränkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen vid överträdelse av kontaktförbud ska skärpas genom att fysiska överträdelser alltid ska innebära fängelse och annan överträdelse ska leda till fängelse i större utsträckning än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fotboja behöver användas direkt i många fler fall då kontaktförbud utfärdas och att det även alltid ska övervägas vid ordinära kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillhandahålla ett trygghetspaket till hotade kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdnad eller umgängesrätt, som huvudregel, inte ska utdömas i de fall det finns en dom om våld mot förälder eller vid kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att domstol och socialtjänst alltid ska göra en kvalitativ riskbedömning innan beslut om vårdnad och umgänge fattas i de fall det finns uppgifter om våld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kartläggning av gömda kvinnors och deras barns livsvillkor för att kunna föreslå förbättringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kartläggning av hedersförtryckets omfattning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en nationell stödlinje för dem som riskerar att bli eller är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lagstiftning bör införas som särreglerar hedersbrott i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en s.k. forced marriage unit och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrar som för barn utomlands, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om könsstympning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara straffbart att utföra s.k. oskuldskontroller, utfärda s.k. oskuldsintyg eller oskuldsoperationer samt att medverka till eller initiera desamma, alldeles särskilt då det berör barn , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda hijab, niqab och burka på barn i barnomsorg och på lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud för anställda inom offentlig förvaltning att bära niqab eller burka eller annan heltäckande slöja och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att läroplanen måste ändras så att inte regel- eller slentrianmässigt könsuppdelad undervisning förekommer i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda sexualbrottsgrupper inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagen preskriptionstid vid grov våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undervisning i sex och samlevnad behöver kvalitetssäkras och att endast lärare, skolsköterska, skolkurator och ungdomsmottagning bör medverka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om porrfilter i skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet barnrättsår i pensionssystemet från fyra till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om automatiskt delad premiepension mellan makar med gemensamma barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om omställningspension ska ges till även den som är och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till tjänstledighet bör utökas för den som startar företag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utvecklas med information samt vägledning om regler och förmåner i trygghetssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flera åtgärder behöver vidtas för att minska den skeva könsfördelningen av offentliga stödåtgärder inom näringslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågor om privatekonomi måste ta större plats på gymnasiet genom att även omfatta frågor om aktier, investeringar och hur pensionssystemet är uppbyggt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade villkor för personal inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsyn, över , behöver göras av inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetet mot diskriminering och tillkännager detta för regeringen. Grunden för kristdemokratisk jämställdhetspolitik Grunden för den kristdemokratiska jämställdhetspolitiken är att alla människor, oavsett kön, är ett mål i sig självt och inte ett medel för någon annan. Det innebär att ingen har rätt att godtyckligt begränsa eller bestämma över en annan människa. Vare sig i syfte att främja sina privata intressen eller i syfte att realisera ideologiska utopier. Genom historien har män och kvinnor behövt strida för rätten att bli betraktade som tillfullo sina egna. Mot livegenskap och mot omyndigförklaranden. För att få likvärdiga förutsättningar och villkor för att kunna utveckla sin fulla potential. Kvinnor har också behövt strida för att de villkor och behov de möter så som kvinnor blir tillgodosedda och högre värderade av samhället. Att kvinnor har samma rätt som män att både bli betraktade blir betraktade fullt ut som egna personer och rätten att få de behov de har utifrån sina unika förutsättningar tillgodosedda är grunden för vad vi kristdemokrater menar med jämställdhet. En jämställdhetspolitik för verklighetens kvinnor En jämställdhetspolitik för verklighetens kvinnor vill förändra den jämställdhetspolitiska debatten genom att belysa de problem som vanliga kvinnor möter och brottas med till skillnad från de frågor och symbolprojekt som alltför ofta diskuteras. Istället för genuspedagogik, kvotering av bolagsstyrelser, menskonst, kvotering av föräldraförsäkringen med mera fokuserar på hur vi ska få ner de höga sjukskrivningstalen bland kvinnor, på våldet mot kvinnor, tryggheten på gator och torg, svårigheterna med att kombinera karriär och familjeliv, bristerna i förlossningsvården och kvinnosjukvården, kvinnor i utsatta områden vars liv begränsas av hedersstrukturer, kvinnors låga pensioner och oron över de alltför stora barngrupperna i förskolan. Bland våra politiska motståndare är det dock populärare att verka för utopiska projekt med framtida mål om matematisk jämställdhet eller upplösning av könen. vill istället möjliggöra mer frihet för kvinnor här och . För det krävs en ny jämställdhetspolitik. En annan syn på balans mellan arbete och familj, mer valfrihet och flexibilitet. Det kräver nya välfärdsreformer. En sådan samhällsförändring sker inte över . Den kan bara ske i steg. En bra plats att ta de första stegen är att reformera kvinnosjukvården, underlätta kombinationen av familjeliv och arbetsliv, stärka kvinnors ekonomi och stoppa våldet mot kvinnor samt hedersförtrycket. En jämställdhetspolitik där inte pojkar och män glöms bort Att jämställdhetsdebatten och dess politiska förslag har huvudfokus på flickor och kvinnor är inte märkligt sett till både det historiska sammanhanget och hur utsatta många flickor och kvinnor är i vår värld. Icke desto mindre måste även de områden där pojkar halkar efter eller missgynnas få större utrymme i det politiska arbetet. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns utbildningsnivå fortsätter att öka. Var femte pojke klarar inte skolan, jämfört med var åttonde flicka. hade av kvinnorna och av männen i åldern 18-34 en eftergymnasial utbildning vilket delvis kan förklaras med att tjejer i genomsnitt har bättre betyg än killar och att fler tjejer väljer högskoleförberedande program på gymnasiet. var kvinnor och män antagna till högskoleutbildning. Att många unga killar saknar utbildning kan få stora konsekvenser och leda till bland annat arbetslöshet och psykisk ohälsa. Forskning visar att skolan är en stark skyddsfaktor mot framtida utanförskap. Elever som går ut skolan med godkända betyg har i långtidsuppföljningar signifikant bättre ekonomi, fysisk och psykisk hälsa samt lägre grad av socialt utanförskap och kriminalitet. En av de viktigaste faktorerna för att inte hamna utanför samhället längre fram i livet är alltså att klara skolan. är övertygade om att det behöver läggas mer resurser på tidiga kunskapskontroller och stödinsatser för att höja andelen elever som går ut skolan med fullständiga betyg. Att tidigt fånga upp elever som behöver stöd för att klara skolans kunskapsmål måste vara högsta prioritet. Allt för många barn får speciallärarstöd väldigt sent i skolgången, med tyngdpunkt i högstadiet. Det innebär att många har gått med svårigheter . Vi måste vända utvecklingen så att extra stöd och hjälp sätts in tidigt, innan barnets problem vuxit sig allt för stora. (Dessa förslag återfinns i utbildningsmotion under utgiftsområde 16). Vidare vill införa föräldrakontrakt i skolorna, med den så kallade Monroe-modellen som förebild, detta för att involvera föräldrarna mer och skapa tydlighet i vad som är skolans ansvar respektive vad som är familjens ansvar. Kvinnors hälsa och vård Smärta, obehag, psykiskt lidande och rädsla. Det är vardag för många kvinnor runt om i landet. Det beror på att kvinnosjukdomar och åkommor som främst drabbar kvinnor, länge har varit underbeforskade, underdiagnostiserade och underbehandlade. Det innebär i praktiken att kvinnors fysiska problem, välmående och hälsa inte tagits på allvar. Det är ett stort jämställdhetsproblem i . En trygg förlossnings- och eftervård Det föds över hundratusen barn i och svensk mödra- och förlossningsvård är på många sätt helt fantastisk. finns det stora problem och mycket som behöver göras. Det handlar om dagens mycket korta vårdtider, ökande förlossningsskräck, stora regionala skillnader mellan förlossningsskador och antalet kejsarsnitt. Eftervården varierar och bristen på barnmorskor är stor i 19 av 21 regioner. Det behövs ett nationellt ledarskap som pekar ut riktningen för hela förlossningsvården. Varje kvinna ska kunna känna trygghet under sin graviditet samt inför, under och efter förlossningen. Våra satsningar på förlossnings- och eftervården finns under utgiftsområde 9 och innebär: - Ökad bemanning inom förlossnings- och neonatalvården. - Ge sjuksköterskor möjlighet att vidareutbilda sig till barnmorskor med bibehållen lön. - och nationella mål för förlossnings- och eftervården. - Ett barnmorsketeam – en så kallad fast barnmorska – genom hela vårdkedjan. - Eftervård med hembesök – Mödravården ska få ett särskilt ansvar att följa upp kvinnans hälsa inom en efter förlossning. Varje kvinna ska också erbjudas hembesök av en barnmorska efter förlossningen. - Nationella riktlinjer tas fram för att förebygga förlossningsskador och kompetensutveckling för personal inom förlossningsvården om hur förlossningsskador kan förebyggas. - En ”mamma-rehabcheck” införs som kan användas hos fysioterapeuter. - Fler barnmorskor ska utbildas – fler platser på barnmorskeutbildningen. - Barnmorskeledda enheter i anslutning till akutsjukhusen – kontinuitet för patienten. - Patienthotell inför stundande förlossning - Stärkt förlossningsvård på landsbygden med patientnära hotell där det är långa avstånd till förlossningskliniker. - Alla förlossningsavdelningar bör erbjuda samtalsstöd med psykolog till föräldrar som fått ett dödfött barn. Nationell uppföljning av vården ur ett jämställställdhetsperspektiv Det pågår ett viktigt arbete för att på ett systematiskt sätt kunna följa vården ur ett jämlikhetsperspektiv. Detta är mycket bra. saknas det fortfarande motsvarande uppföljning ur ett jämställdhetsperspektiv vilket gör att viktiga jämförelser av vården mellan män och kvinnor kanske aldrig upptäcks. För att kunna följa och mäta om vården är jämställd behöver det finnas en kontinuerlig eller årlig uppföljning av vården ur detta perspektiv. Det kan exempelvis behöva utarbeta specifika indikatorer, liksom för jämlik vård, som kontinuerligt följs upp. Nuvarande arbete med uppföljning av jämlik vård kan antingen kompletteras med det som krävs för att följa upp vården ur ett jämställdhetsperspektiv eller så ges Myndigheten för vårdanalys och ett uppdrag att föreslå hur en nationell uppföljning för jämställd vård kan utformas. Skillnader mellan kvinnors och mäns symptom och sjukdomsförlopp vid olika sjukdomstillstånd En jämställd hälso- och sjukvård måste behandla kvinnor och män både lika och olika, helt enkelt för att det finns biologiska och fysiologiska skillnader mellan kvinnor och män. Kvinnor och män kan ha olika symptom och olika vårdbehov vid ett och samma sjukdomstillstånd. När det gäller smärta finns till exempel både biologiska könsskillnader i smärtsystemens fysiologi och skillnader mellan hur män och kvinnor beskriver sina symptom. Ett tydligt exempel på könsskillnaderna är vid de flesta sorters hjärt- och kärlsjukdomar. Kvinnor har mindre hjärtan med trängre kranskärl. Vid hjärtinfarkt kan symptomen skilja sig åt mellan kvinnor och män. Hos kvinnor är det vanligare med symptom som andfåddhet, illamående och allmän sjukdomskänsla. Män har oftare den klassiska smärtan i bröstet som kan stråla ut i armen. Dock kan en del kvinnor också ha klassiska bröstsmärtor och män ha icke-typiska besvär. Kvinnor och män drabbas också av olika sorters kronisk hjärtsvikt. Det finns även skillnader mellan könen när det gäller stroke. Att profession och allmänhet medvetet behöver beakta skillnader mellan kvinnor och mäns symptom och sjukdomsförlopp vid olika sjukdomstillstånd, är betydande för att vi ska förstå skillnader i hur sjukdomar utvecklas, vilka olika symptom vi uppvisar samt möjlighet att söka och få rätt behandling och medicinering samt veta hur män och kvinnor svarar på behandling. Rekommenderade läkemedel och dosering av läkemedel bör kunna könsdifferentieras i fall där män och kvinnor hanterar läkemedlen olika. Forskning och kunskap om kvinnors sjukdomar Det behöver inrättas ett nationellt forskningsprogram avseende kvinnors hälsa och sjukdomar. Det finns flera sjukdomar som endast drabbar kvinnor eller där kvinnor är överrepresenterade bland de drabbade. Det saknas kunskap kring orsaken bakom många av dessa sjukdomar. Inte sällan saknas därför också nationella riktlinjer. Detta gör att diagnostiseringen blir svår och att utvecklingen av effektiv behandling hindras. Exempelvis gäller det PCOS, PMS/PMDS, Lipödem, IBS, fibromyalgi, sköldskörtelproblem, benskörhet, vestibulit, endometrios, myom, menopaus/klimakteriebesvär, migrän, lupus/SLE, ME/CFS, utbrändhet samt utmattning. Listan kan göras lång på sjukdomar och hälsoproblem där kvinnor är överrepresenterade. Detta leder till en sämre livskvalitet men även ett ekonomiskt bortfall för kvinnor som inte får adekvat vård. Det innebär även höga samhällskostnader. Därför behövs mer forskning, kunskap och riktlinjer. vill inrätta ett nationellt forskningsprogram som ska stimulera forskning om sjukdomar, skador och besvär som främst drabbar kvinnor. Dessutom ska forskningsprogrammet stimulera forskning kring infertilitetsproblematik, förlossningsskador, missfall och dödfödda barn. Och kvinnors hälsa under en graviditet, förlossning samt eftervård. Vi avsätter medel för inrättande av ett nationellt forskningsprogram under utgiftsområde 16. Att nå kvinnor som inte går på mammografi drabbas nästan 9000 kvinnor av bröstcancer. överlever 8 av 10 som drabbas. Ju tidigare upptäckten görs desto större möjlighet att överleva. Därför är det av största vikt att få så många kvinnor som möjligt att delta i mammografi. I går av de kvinnor som kallas på mammografi. Men det har länge varit känt att kvinnor i utsatta områden går på mammografibesök i mindre utsträckning än andra kvinnor. En stor grupp kvinnor som väljer bort mammografi är utlandsfödda. Här handlar det om språksvårigheter men också att de generellt inte alltid vill gå på läkarundersökningar särskilt när det gäller bröst eller underliv. Därför behövs det fler riktade åtgärder för att nå dessa kvinnor. Vi föreslår därför ett pilotprojekt med ambulerande mammografibussar med flerspråkig personal för att nå framförallt kvinnor i utsatta områden. anser även att dagens åldersgräns för mammografin tas bort så att även kvinnor erbjuds mammografi. Till följd av pandemin har screening för mammografi minskat. Den utvecklingen måste nu vändas snabbt och kraftfullt. Genom mammografi kan vi rädda liv. föreslår därför en satsning för att öka informationsinsatserna i hela landet och särskilt i de områden där viljan att göra mammografi varit låg. Vi anslår för detta ändamål. Utrota livmoderhalscancer – fler bör vaccineras och screening utökas dör 150 kvinnor av livmoderhalscancer i . Det är den tredje vanligaste cancerformen hos kvinnor mellan efter bröstcancer och hudcancer. Många av de 550 kvinnor som diagnostiseras är unga. Det handlar om barn som förlorar sin mamma, unga människor som aldrig kommer att kunna bli gravida, föräldrar som förlorar en dotter.