mot · H9022498 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka och folkminnens arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur insamlande och levandegörande av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta och folkminnen i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att utreda möjligheterna att göra Folkmusikens hus i till ett nationellt folkmusikcentrum och tillkännager detta för regeringen. värderar det immateriella kulturarvet högt. Språk- och folkminnen, ortsnamn och melodier, måltider och högtider, är bara några immateriella kulturmarkörer som ofta är vitala delar av vår identitet som människor och tillhöriga en familj, ord, eller nation. Det arbete som enskilda, civilsamhället och till exempel gör för insamlandet och tillgängliggörandet av vårt immateriella kulturarv i är ovärderligt i samtiden och för kommande generationer. Det gäller för det svenska, men även för andra kulturer som har en historia och förankring i vårt land, såsom det estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalska och samiska kulturarvet. Det värdefulla arbetet som aktörer som bedriver är en del av den samlade möjligheten att trygga vårt kollektiva minne, tillsammans med bland annat civilsamhället. Den politiska ambitionsnivån från det offentligas sida rörande det immateriella kulturarvet bör därför höjas, bland annat vad gäller arbetet rörande konvention om skydd för det immateriella kulturarvet. Regeringen bör se över möjligheterna att tillföra ytterligare resurser för att arbetet med den nationella förteckningen över immateriella kulturarv, samt nomineringarna till de internationella listorna över de samma, ska kunna tryggas. Vid sidan av det ska man bedriva en generell ambitionshöjning och ett brett arbete för att säkra att vårt immateriella kulturarv får nödvändigt skydd och bevaras till kommande generationer. och folkminnens närvaro bör förstärks och synliggörs i norra , framförallt sedan DAUM i avvecklats. Visserligen finns arkiv och stödfunktioner kvar, men en tydligare närvaro och en ambitionshöjning av arbetet skulle underlättas av en återetablering i norra . Estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven förespråkar att arbetet med att samla in och synliggöra de estlandssvenska, samiska, torndedalsfinska och finlandssvenska kulturarven förstärks, framförallt vad gäller dessa minoriteters språk och dialekter. Vi anslår medel till detta i vår utgiftsområdesmotion, men vill också ge utökad möjlighet att ta ställning för ett stärkt bevarande och levandegörande av dessa gruppers immateriella kulturarv i denna motion. Regeringen bör få i uppdrag att se över möjligheterna att stärka levandegörandet och bevarandet av ovan nämnda gruppers språk och traditioner. Synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv vill även ge och folkminnen i uppdrag att i samråd med Forum för levande historia, bygga upp en kunskapsbas kring, och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv. Vår folkmusiktradition är en viktig och levande del av vårt immateriella kulturarv. Runtom i förs folkmusikarvet vidare och utvecklas i musik- och kulturskolor, spelmanslag och vid spelmansstämmor för att nämna några arenor. Folkmusikens hus, beläget i , är . Genom Folkmusikens hus olika projekt kan såväl folkmusikens historiska som nutida toner upplevas. Syftet är att sprida kunskap och intresse kring folkmusik och -dans, både som spännande historia och som en kreativ del av nutida musikliv. Finansieringen sker till hälften genom bidrag från landsting och kommuner, och till hälften genom tillfälliga statliga projektbidrag och egenintäkter. För att säkra folkmusikens fortlevnad och utveckling vill att en utredning tillsätts för att se över möjligheter och förutsättningar att göra Folkmusikens hus till ett nationellt folkmusikcenter och säkra att verksamheten får en stabil och långsiktig finansiering framöver. i (SD)