mot · H9022534 · 2021-10-01 00:00:00 — Märkning av produkter från obedövad slakt Innehållsförteckning på alkoholhaltiga drycker Skärpta regler vid telefonförsäljning Telefonförsäljning av lotter och spel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nytt konsumentpolitiskt mål – att alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt – och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av samtliga animaliska produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad ursprungsmärkning av livsmedel med information om vilka nationella regler som gällt för produktionen och de anställdas villkor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förbjuda import till av produkter från obedövad slakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att till importerade produkter från obedövad slakt, till dess ett importförbud finns på plats, ska märkas tydligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för ett förbud mot slakt utan bedövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU, till dess att det finns ett förbud mot obedövad slakt inom hela unionen, ska verka för att produkter från djur som slaktats utan bedövning ges en tydlig märkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att innehåll i alkoholhaltiga drycker ska uppges på innehållsförteckningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ursprungsmärkning av huvudingrediensen i rätter på menyer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nationella riktlinjer bör tas fram om hur ökad upplysning om fördelar med att handla svenskt bör ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla svenska matprodukter bör tas fram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram nationella riktlinjer för hur offentliga inköp kan styras mer mot svenskproducerade varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa ett bra konsumentskydd för barn och unga i den digitala världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska verka för att gällande svenska lagar för marknadsföring riktad mot barn ska utgöra miniminivå i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till åtgärder för kontroller och sanktioner mot de företag som bryter mot lagen gällande direktriktad reklam till barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra i lagstiftningen gällande när en vara anses vara i köparens besittning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur det kan underlättas för konsumenter att byta bank och hur förfarandet för fullständigt bankbyte via fullmakt kan göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsfristen för utövande av ångerrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd tidsperiod för omvänd bevisbörda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur differentierad reklamationsrätt kan införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att företag, inte enbart privatpersoner, ska få utökat skydd mot försäljning som görs av försäljare via telefon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ångerrätten vid telefonförsäljning ska gälla för företag, inte enbart privatpersoner, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka skriftlighetskravet till att också gälla telefonförsäljning av lotter och spel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inga undantag ska göras för partier eller bolag och föreningar som ägs av politiska partier, gällande försäljning av lotter och spel, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lotter och spel inte ska kunna säljas på kredit och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram förslag till sanktioner för de som levererar kring oriktiga fakturor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en myndighetsadministrerad offentlig varningslista gällande bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda regelverket mot ocker så att lagen får rimlig effekt på priser och avtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kontrollen av de organisationer som söker statligt stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i förordningen om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet tydliggöra vikten av partipolitiskt oberoende för att erhålla stödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att revidera förordningen om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet, så att organisationer vars samarbetsorgan erhållit stödet inte kan beviljas stöd, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att sälja andrahandsbiljetter till ett högre pris än originalpriset och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att ta fram förslag till hur fullgod punktlighet och information kan uppnås genom förnyad ansvarsfördelning och utökad samordning mellan berörda inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se över lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter i syfte att göra förändringar för att tillgodose en god konsumenträtt avseende punktlighet, information och parkeringsplatstillgänglighet kopplat till kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning för att förtydliga och stärka utökad lagstiftning som gäller i samband med tjänster där automatiserat beslutsfattande ingår, för ökad konsumenttrygghet, och tillkännager detta för regeringen. Konsumentpolitiken är ett viktigt område som berör alla människor i deras vardag. Grundläggande är att alla ska känna sig trygga med sina köp och veta vilka regler som gäller både före, under och efter köp. För att kunna konsumera säkert och hållbart behövs möjlighet till påverkan och konsumentmakt. Rätt stöd och skydd i samhället, både i relation till företag så väl som till myndigheter, är av vikt. Medvetna och aktiva val ska kunna göras. Det kräver att den hjälp som kan behövas, snabbt och enkelt erhålls. Det kan exempelvis gälla information om regler och riktlinjer, vad som gäller om avtal, alternativa valmöjligheter och vart man kan vända sig för hjälp om problem kring köp. För att kunna handla hållbart och välja produkter som minskar påfrestningarna på miljön, är det avgörande att information finns lättillgänglig så att medvetna val kan göras. Det är av stor vikt att ge konsumenter vetskap om vad produkter innehåller och om mer abstrakta värden som lönevillkor och arbetsvillkor för de som producerar varan. Det är även centralt för konsumenter att få veta om, hur och av vad varan tillkommit. När det uppstår en tvist ska det vara tydligt vilka regler som gäller, så att konsumenter vet vad de kan förvänta sig. Mer konsumentinriktade mål behövs, än de mål som regeringen satt upp, vilka utgår från marknaden. Vi vill även se lämpliga förhållanden inom marknadsföring i relation till barn som konsumenter och att förbättringar görs på området för att skydda de mest utsatta grupperna. Fler viktiga områden är möjligheterna att handla svenskt och närodlat, att gynna svenska företag och svenskt näringsliv. Vidare bör ursprungsmärkning av varor, på samtliga animalieprodukter, att införa ursprungsmärkning på menyer och innehållsförteckning för alkoholhaltiga drycker prioriteras på konsumentområdet. Reglerna för telefonförsäljning, för telefonförsäljning specifikt av lotter och spel samt försäljning av andrahandsbiljetter, behöver skärpas. Större kontroll behövs över stödet till organisationer på konsumentområdet. Konsumenträttigheter ska vara goda inom kollektivtrafiken. Regelverket gällande automatiskt beslutsfattande inom de tjänster och produkter som innefattar artificiell intelligens, behöver förtydligas och förbättras. Att generellt underlätta aktiva val för konsumenter är viktigt. Detsamma gäller förbättringar i lagstiftning kring då en vara anses vara i köparens besittning och att underlätta för konsumenter som vill byta bank. Även åtgärder mot bluffakturor och mot ocker är prioriterade områden liksom förbättrade regler för reklamation och ångerrätt. Svenska konsumenter ska ha makt över sin konsumtion, kunna använda sina resurser effektivt och ha rätt att få information om produkter och tjänster. Att fatta välgrundade beslut baserade på korrekt information om produkten, tjänsten eller företaget som tillhandahåller den, ska vara en självklar rättighet för konsumenter. Konsumenter ska ha en stark ställning på hela marknaden och kunna känna sig trygga i köpsituationer. Viktigt är också att konsumtion i samhället totalt sett, är hållbar ur samtliga perspektiv. Det gäller så väl ekonomiskt som socialt och miljömässigt. Därför ska samtliga perspektiv finnas med i den konsumentpolitiska målsättningen och vara jämställda varandra. Regeringen noterar att ”målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. För detta krävs fungerande lagstiftning som skyddar konsumenterna samt ett konsumentstöd som är lättillgängligt och tillförlitligt. Ett högt konsumentskydd är viktigt även utanför gränser, till exempel vid resor eller inköp via internet.” Målet är mycket generellt och siktar på konsumentmarknaden. Det utgår inte från konsumenterna själva. värnar konsumenterna, ett välfungerande mål behöver utgå ifrån individerna och deras konsumtion samt goda förutsättningar, regler, riktlinjer och stöd för konsumenterna. Målet för konsumentpolitiken ska vara att alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. Ursprungsmärkning är viktig ur många aspekter. Konsumenter ska ha möjlighet och ges tillräcklig information för att kunna göra aktiva val när de köper produkter eller utnyttjar en tjänst. Detta för att kunna välja bort en sämre vara eller tjänst som inte når upp till de krav konsumenten ställer. Viktigt är också att kunna välja vad man vill stödja genom sin konsumtion, inte minst när det gäller jordbruksprodukter. Ursprunget har en avgörande betydelse även för andra varor samt vilka regler som gällt för produktionen. Skillnaden kan vara stor mellan kött som är producerat i eller i , trots att det handlar om två grannländer. Ursprungsmärkning är enbart obligatorisk för ett fåtal livsmedel och det finns inget krav från EU att produkter måste ursprungsmärkas, det är upp till varje enskilt medlemsland att bestämma. har ingen egen lagstiftning om ursprungsmärkning även om vissa varor, exempelvis textilier och livsmedel, har särskilda regler för ursprunget på delar av innehållet. Ursprungsmärkning krävs i de flesta fall enbart om konsumenten kan bli vilseledd om uppgiften saknas. Vissa livsmedel som exempelvis honung, frukt och olivolja ska enligt EU:s förordningar märkas med ursprung. Även fisk, kött av nöt, gris, lamm, get och fågel ska märkas men det gäller inte kött som värmebehandlats, rimmats, panerats, kryddats eller marinerats. Hur ett djur har behandlats under uppväxt och slakt, antibiotikaanvändning och djurskyddsregler torde ha betydelse för många konsumenter. Därför ska alla animaliska produkter omfattas av obligatorisk ursprungsmärkning. Enligt den EU-förordning som gäller ska uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för den primära ingrediensen anges. Om ursprungslandet eller härkomstplatsen för en primär ingrediens inte är densamma som det ursprungsland eller härkomstplats som anges för livsmedlet, ska det anges på något av flera alternativa sätt. Dessa kan vara exempelvis ”EU”, ”icke-EU” eller ”EU och icke-EU”. Den typen av övergripande märkning är inte tillräcklig då villkor och produktionssätt kan skilja sig åt väsentligen mellan olika EU-länder. Reglerna behöver alltså förbättras så att medvetna val möjliggörs för konsumenter. Märkningen ska alltid ge konsumenten information om vilka nationella regler som gällt för produktionen och de anställdas villkor. Märkning av produkter från obedövad slakt Många svenska konsumenter äter kött från djur som halal- eller kosherslaktats, ofta helt utan vetskap. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren avlivas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest för djuret. Eftersom det tycks finnas en marknad för dessa produkter och därmed också ekonomiska incitament, blir det allt vanligare att köttproducenter övergår till dessa slaktmetoder. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder ökar. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får- och lammkött med detta tillvägagångssätt. I en rapport från framkommer att av nötkreaturen inom EU slaktas utan bedövning. Slakt utan bedövning är förbjudet i och ett förbud mot import av dessa produkter bör införas. Det är oväsentligt för djuret som lider, om slakten skett i eller någon annanstans. ska även inom EU verka för att slakt utan bedövning förbjuds inom hela unionen. För att stärka konsumentmakten ska alla produkter som saluförs i och kommer från djur som slaktats utan bedövning, ges tydlig märkning. Till dess att ett förbud mot slakt utan bedövning finns på plats, ska också inom EU verka för att produkter från djur som slaktats utan bedövning, ska märkas tydligt inom hela EU. Innehållsförteckning på alkoholhaltiga drycker Konsumenter har rätt att få vetskap om innehållet i det som köps i form av tjänster och varor, även i livsmedel och drycker. görs skillnad på kraven i innehållsförteckningar beroende på produkttyp. För alkoholhaltiga produkter med högre alkoholhalt än 1,2 volymprocent krävs ingen redovisning av ingredienser eller näringsdeklaration. EU:s lagstiftning som gäller i , tillåter exempelvis 63 olika tillsatser och processhjälpmedel vid tillverkning av vin utan att dessa på något sätt behöver deklareras. Konsumenter är medvetna och ställer krav. Det finns numera stora behov och flera skäl för många att få vetskap om innehållet i de produkter som ska förtäras. Sådana skäl kan vara etiska eller hälsomässiga. Då det förekommer allergier är det av största vikt att få vetskap om innehållet i förväg. Innehållsdeklaration skulle även påverka branschen positivt. Erfarenheter från då krav ställs på innehållsdeklaration för livsmedel, är att skadliga ingredienser successivt plockas bort. ska inom EU verka för att innehållet i samtliga livsmedelsprodukter samt alkoholhaltiga drycker, redovisas och tydliggörs för konsumenter. Konsumenter ska ha rätt att veta vad de köper på restaurang. Det är alltid möjligt att fråga personalen men det kan ibland uppfattas som omständligt och många personer avstår av olika skäl. Det bör framgå av menyn vilket ursprung huvudingrediensen i maträtten har, då det kan ha avgörande betydelse för vilka restprodukter som kan förväntas och hur villkoren ser ut för de som producerat maten. Ett exempel på där skillnader mellan producentländer förekommer, är antibiotikaanvändandet i köttproduktion. Information om regler för djurhållning, arbetsvillkor och besprutningsgrad behövs för att kunna göra medvetna val. Regeringen gav i uppdrag att analysera vilka underlag som behöver ta fram för en anmälan till om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger och i storhushåll. fick i uppdrag att också ta fram underlagen. Syftet var att få fram bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restauranger och storhushåll. Uppdraget skulle redovisas , men detta är enligt framskjutet. Detta är ett steg i rätt riktning, även om det tar för regeringen att agera i frågan, har länge drivit förslaget. Ursprungsmärkning bör införas för huvudingrediensen gällande allt som köps på restaurang, inte enbart kött. Produktursprung ska införas på menyer för ökad konsumentmakt. Det är eftersträvansvärt att konsumenter väljer närproducerade produkter som har lång hållbarhet, eftersom det ger mindre påverkan på miljön. Många svenska produkter håller god kvalitet, har hög hållbarhet samt närproducerade produkter orsakar minimal miljöpåverkan genom minskad mängd transporter. Att handla svenskt kött innebär förutom kortare transportväg, även bättre villkor för djuren och ökat stöd till svenska företagare. Det är positivt för det svenska näringslivet. Maten spelar en central roll. Förutom att utgöra en nödvändig näringskälla är den bärare av traditioner, kultur och upplevelser. har många traditionella matprodukter, som är nära sammankopplade till vårt land, vår miljö och vår kulturhistoria, det förtjänar att lyftas fram. finns dock inga nationella regleringar för att skydda eller uppmärksamma svensk högkvalitativ mat. Därför behöver ett nationellt regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla svenska matprodukter tas fram, vilket skulle medföra positiva effekter för besöksnäringen, landsbygdsutvecklingen och för svenska konsumenter. Konsumtion ska bidra till social hållbarhet. Det gäller i första hand rättvisa villkor för de som producerar de varor vi använder och att vår konsumtion inte bidrar till barnarbete eller till för hög miljöbelastning. Även i detta avseende är det mening att det så långt det är möjligt, är bäst att välja svenskproducerat. Genom att upplysa konsumenter om fördelarna med att välja svenskproducerade varor och genom att välja svenskproducerat i offentliga inköp, gynnas svenska företag och deras konkurrenskraft. Barn i lägre åldrar gör inte inköp i särskilt hög grad själva, men de är i allra högsta grad konsumenter. Därför är det viktigt att de regler som omfattar konsumenter tar extra hänsyn till produkter, tjänster och konsumentprocesser avsedda för barn. Eftersom barn och unga ofta har svårare än vuxna att sålla och vara kritiska till de budskap de möter kan de anses som extra mottagliga för reklambudskap. Därför behöver reglerna för reklam riktad till barn vara skarpare än det som gäller . Företag ska inte skicka direktreklam till någon som är . Förbud mot direktreklam till barn som är råder gällande all adresserad reklam. Det gäller i brev, via telefon och sms. Det är enbart en liten del numera som direktadresseras. Den största delen av reklam och reklambudskap ges via alla de digitala kanaler och plattformar som barn hanterar. Av den anledningen behövs en lagskärpning, för ökat skydd gällande marknadsföring riktad till barn. Eftersom direkta köpuppmaningar till barn är förbjudna och räknas som otillbörlig marknadsföring så krävs åtgärder för kontroller och sanktioner mot de företag som bryter mot lagen. Barn ska slippa reklam före och efter TV-program riktade till deras åldersgrupp, enligt svensk lagstiftning. Men detta gäller endast för TV-sändningar från . Det resulterar i att många TV-kanaler använder plattformar utanför , där andra lagar gäller. Många barn ser dessa sändningar, lagen behöver därför skärpas så att barnprogram kan ses utan att riskera reklam. Enligt marknadsföringslagen får inte reklam i tv-sändningar, sökbar text-tv och beställ-tv syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . I TV-sändningar och beställ-TV får reklam inte förekomma före eller efter ett program eller en del av ett program som huvudsakligen vänder sig till barn . Genom lagändringar som trädde i kraft ska även en leverantör av en videodelningsplattform följa dessa regler (prop. 2019/20:168). Barn spenderar mer och mer tid i den digitala världen. saknas förbud mot riktad barnreklam på internet och i appar. Det finns regler för hur reklamen får se ut och vad den får innehålla, den får inte utformas som spel, lekar eller liknande. Men inte sällan innehåller appar, med barn som målgrupp, så kallade ”köp inuti app”, vilket får anses utgöra indirekt köpuppmaning. Detta kan orsaka köptryck hos både barn och föräldrar. Här behöver även den svenska lagstiftningen uppdateras så att konsumentskyddet för framförallt barn och unga följer den digitala utvecklingen. ska inte enbart försvara sin rätt till hårdare lagar mot marknadsföring riktad till barn, utan även inom EU verka för att kraven i denna lagstiftning utgör en miniminivå i hela . konsumentpolitik utgår till stor del från den lilla människans perspektiv. Ett välfungerande samhälle där lagar och regler är logiska och så enkla som möjligt att förstå, eftersträvas. Konsumenter vill känna trygghet och erhålla nödvändig information för att kunna fatta bra beslut i varje situation. Parallellt med att näringslivets villkor utvecklas och att det finns en välfungerande konkurrens, behöver konsumenternas villkor kontinuerligt också utvecklas. Konsumenten ska ha möjligheten att göra aktiva val. har tidigare bifallit regeringens förslag i betänkandet Tydligare regler vid konsumentavtal. Detta handlar om att reglerna vid konsumentavtal som inte ingås fysiskt i butik utan på distans via telefon eller digitalt ska bli tydligare för konsumenter och näringsidkare. Konsumenten ska i samband med sådana distansavtal få ett formulär att fylla i gällande ånger av köp. Det ska också bli tydligare under en leverans som ansvaret för en vara går över från näringsidkaren till konsumenten. Dessa lagändringar började gälla . Ändringarna är positiva, men mer behöver göras för att underlätta aktiva val. Regleringen för när en vara ska anses vara i köparens besittning bör utredas och förtydligas. Det är vanligt att konsumenter handlar via internet och får hemleveranser. Men det är inte alltid möjligt att vara hemma då leveransen sker. Många anser att det är bekvämt att få ett paket eller en matkasse lämnad vid dörren. en vara anses vara i köparens besittning skiljer sig i dagens lagstiftning beroende på om konsumenten bor i villa eller lägenhet, vilket i sin tur påverkar vilken rätt som köparen har gentemot säljaren. Att byta mobilabonnemang är enkelt då konsumenten har rätt att medföra sitt gamla telefonnummer till den nya operatören. Detta beror framför allt på att mobiltelefonnummer är standardiserade vilket rent tekniskt möjliggör medflyttning. Banktjänster är däremot inte standardiserade på likvärdigt sätt. Bankerna har inte samma format och syntaxer för de tjänster de erbjuder, vilket förhindrar flyttning. Den som vill byta bank kan naturligtvis öppna ett kundengagemang i ny bank vid sidan om den befintliga banken, men bankkontonummer kan inte enkelt flyttas över. Dessutom är det omöjligt att medföra clearing-nummer eftersom dessa av tradition är knutna till det fysiska bankkontoret. Det behöver undersökas om clearing- och bankkontonummer kan ersättas av en standardiserad nummermodell inom .