mot · H8024032 · 2021-04-30 00:00:00 — Eftersom krisen inte orsakats av ekonomiska obalanser eller brister kan dessa företag förväntas vara livskraftiga när väl krisen är över. Att sådana livskraftiga företag skulle slås ut skulle innebära en stor samhällsekonomisk kostnad och försena återhämtningen. ambition med krispolitiken har därför varit att stötta välmående företag och deras anställda för att kunna rädda jobb och säkra att företagen har förutsättningar att övervintra krisen. initiativ kring krisåtgärder i liksom arbetet med att förbättra regeringens förslag har varit en avgörande del i krispolitiken för att stötta näringsliv och hushåll . har konsekvent under krisen även behövt driva på för att förlänga åtskilliga krisåtgärder. har även i tagit initiativ för att säkra att stöden är effektiva och de facto når fram till företagen och betalas ut. Dock med varierande framgång. Problemet med att krisstöden inte når ut till många företag kvarstår i stor utsträckning. Statsminister hävdade att ingen såg den andra vågen komma. Det är direkt felaktigt, då många experter varnade för de påtagliga riskerna med en andra våg. budgetmotion beaktade riskerna med en andra våg av smittspridning och underströk vikten av beredskap inför att läget kunde förvärras på nytt. Vår budgetmotion innehöll även en krisbuffert på , som prioriterades med anledning av att smittspridningen kunde öka igen och att nya krisåtgärder skulle behöva arbetas fram och förlängas. Med tanke på att regeringen genomfört nya åtgärder på betydligt större belopp är det uppenbart att krisbufferten hade varit en bättre prioritering än de allmänna utgiftsökningar som fanns med i Budgetpropositionen . Den inriktningen var anpassad efter en situation där pandemin var över, något som visat sig vara naivt. Situationen är återigen akut för många företag och anställda i och med den andra och tredje vågen i pandemin. Det är uppenbart att regeringen har saknat tillräcklig beredskap inför en andra och tredje våg av smittspridning. har lagt förslag som regeringen sedan helt eller delvis, motvilligt eller medgörligt, inkluderat i de olika krispaketen: Omställningsstöd, företagsakut med statliga räntekrediter, stöd till hyreskostnader, slopade arbetsgivaravgifter, heltidspermittering, omsättningsstöd, statligt sjuklöneansvar, sänkt ränta på uppskjutna skatteinbetalningar, nedstängningsstöd vid användning av pandemilagen, smittbärarpenning, undantag av förmånsbeskattning, förstärkningar av äldreomsorgen och garantistöd till evenemang inom kultur och idrott. För omkring fanns det ekonomiska reserver i många företag, något som helt saknas. kommer fortsatt att behöva se till att regeringen anpassar de ekonomiska krisstöden efter det allvarliga läget för de mest utsatta företagen. Stöd vid korttidsarbete behöver exempelvis betalas ut snabbare med en tidsgaranti och omställningsstödet behöver förbättras och inkludera lönekostnader. 3.1 krisinitiativ som antagits av riksdag/regering föreslår att arbetsgivare ska kunna permittera anställda på heltid, motsvarande 80–av arbetstiden. Regeringen meddelar att arbetsgivare kan permittera anställda av arbetstiden. lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på att reglerna för korttidspermitteringar ska anpassas till företag med säsongsvarierande verksamhet. ställer sig bakom initiativet. föreslår att företag som får intäktsminskningar med får ett statligt stöd för att täcka de fasta kostnaderna. Regeringen meddelar att företag som får omsättningstapp med få ett statligt stöd för att täcka mellan av de fasta kostnaderna. lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på att ersättningsnivån inom omställningsstödet höjs till . Regeringen meddelar att ersättningsnivån inom omställningsstödet höjs till för mindre företag. Omsättningsstöd till enskilda näringsidkare lägger fram en kommittémotion med krav på att enskilda näringsidkare ska omfattas av krisstöd. ställer sig bakom motionen. Regeringen återkommer inte med några förslag, trots tillkännagivandet från . kallar in finansutskottet till ett extra möte. Utskottet sätter ytterligare press på regeringen i frågan. Regeringen meddelar att omsättningsstöd till enskilda näringsidkare införs. lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på att reglerna för omsättningsstöd till enskilda näringsidkare ändras för företagare som varit föräldralediga eller sjukskrivna. föreslår motsvarande ändring för företagare som fått arbetslöshetsersättning. ställer sig bakom initiativet. lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på att ersättningsnivån inom omsättningsstödet till enskilda näringsidkare höjs till . Regeringen meddelar att ersättningsnivåerna inom omsättningsstödet till enskilda näringsidkare höjs till . Omsättningsstöd till handels- och kommanditbolag och lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på krisstöd till handels- och kommanditbolag. ställer sig bakom initiativet. Regeringen meddelar att ett nytt omsättningsstöd för handels- och kommanditbolag ska införas. lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på att ersättningsnivån inom omsättningsstödet till handels- och kommanditbolag höjs till . Regeringen meddelar att ersättningsnivån inom omsättningsstödet till handels- och kommanditbolag höjs till . Sänkt ränta på uppskjutna skatteinbetalningar lägger fram en kommittémotion med krav på sänkta räntekostnader för anstånd med skatteinbetalningar. ställer sig bakom motionen. Regeringen meddelar att den sammantagna räntan som tas ut på anståndsbeloppet ska sänkas (mer än halveras). Regeringen föreslår förlänga perioden för anstånd med skatteinbetalningar, men med högre räntekostnader för företagen än dem som drev igenom . lägger återigen fram ett utskottsinitiativ med krav på sänkta räntekostnader för anstånd med skatteinbetalningar. ställer sig bakom initiativet. Nedstängningsstöd vid användning av pandemilagen , lägger fram en kommittémotion med krav på att kompensation ska utgå till företag som stängs ned med användning av pandemilagen. ställer sig bakom motionen. Regeringen meddelar att nedstängningsstöd ska utgå vid användning av pandemilagen. Stöd till evenemang inom bl.a. kultur och idrott föreslår genom ett utskottsinitiativ ett evenemangsstöd (garantistöd) – ett nytt krisstöd som ska kunna rädda kultur och idrottsevenemang som tvingas ställa in eller skala ned på grund av att smittspridningen fortsätter (förslaget får i ). Regeringen inkluderar förslaget om evenemangsstöd i en extra ändringsbudget, utefter det förslag som har utformat. Stödet ska träda i kraft . får igenom ett stödpaket till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (som tagits fram tillsammans med KD och V). Utgifterna i statens budget ökas med cirka 4,3 miljarder , och pengar avsätts till följande åtgärder: ─ avsätts i ett stöd som ska vara prestationsbaserat för att minska antalet timanställningar och öka personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. ─ avsätts för att öka läkarkompetensen, för att utöka sjuksköterskebemanningen och för att göra det möjligt för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor. ─ avsätts till investeringsstöd för att stimulera om- och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den vanliga bostadsmarknaden som riktar sig till gruppen 65+. Detta för att möjligheten till trygga boenden för äldre ska öka. Övriga ekonomiska krisstöd där tagit initiativet Slopad karensdag och statligt sjuklöneansvar kräver att staten tillfälligt ska ta över sjuklöneansvaret. Regeringen meddelar att staten tar över sjuklöneansvaret . föreslår ett krispaket med riktat stöd till svenska jobb och företag. Paketet inkluderar en företagsakut med lånegarantier. Regeringen meddelar att en företagsakut kommer att inrättas som en del av ett krispaket för svenska småföretag. Ersättning till personer som tillhör riskgrupper föreslår att smittbärarpenning ska utvidgas till att även inkludera riskgrupper, så att de slipper utsätta sig för fara på jobbet. riktar ett tillkännagivande till regeringen om att utreda vilka som tillhör riskgrupp och hur de kan få ersättning. Regeringen lägger fram en extra ändringsbudget som bl.a. inkluderar sjukpenning till person i riskgrupp som inte kan arbeta hemifrån, samt smittbärarpenning till närstående till person i riskgrupp. Förslaget antas av . föreslår helt slopade arbetsgivaravgifter . Regeringen föreslår nedsättning av arbetsgivaravgifter mars–juni. föreslår att staten ska ta upp till hälften av hyreskostnaderna för företag i utsatta branscher: bl.a. hotell, restauranger och butiker. Regeringen föreslår tillfällig rabatt på för hyreskostnader i utsatta branscher. föreslår slopat fribelopp för vårdstudenter som tillfälligt stärker upp vården. Regeringen meddelar att fribeloppet tillfälligt slopas för läkare, sjuksköterskor, annan vårdpersonal som för tillfället studerar och personer som studerar på vårdutbildningar. kräver att regeringen griper in för att rädda inrikesflyget. förespråkar att regeringen ska använda sig av samma system som redan tillämpas för sträckor med otillräcklig lönsamhet, s.k. trafikplikt. Regeringen meddelar att de inför en temporär allmän trafikplikt på ett antal flyglinjer till och från och . Stöd till regionala flygplatser vill skjuta till för att rädda regionala flygplatser. Regeringen föreslår ett tillfälligt ökat driftstöd till de regionala flygplatserna på för att mildra effekterna av coronapandemin. Stöd till kommuner och regioner föreslår till kommuner och regioner för att vård och omsorg ska kunna klara coronakrisen. Regeringen presenterar i generella statsbidrag till kommuner och regioner. föreslår tillfälligt slopad förmånsbeskattning av fri parkering, måltider och vissa gåvor. Regeringen föreslår slopad förmånsbeskattning av fri parkering och vissa gåvor . Regeringen föreslår att det införs en skattefrihet för förmån av fri kost (blir dock inte verklighet förrän i en EÄB ). föreslår att undantagen av förmånsbeskattning (fri parkering och vissa gåvor) ska förlängas, eftersom undantaget upphörde . Regeringspartierna i skatteutskottet går med på en förlängning. (utskottet beslutade att bereda förslag till utskottsinitiativ): lägger fram ett utskottsinitiativ med krav på åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska investeringar inom skyddsvärda områden. ställer sig bakom initiativet. Regeringen lägger fram tre åtgärder för att tillvarata säkerheten vid utländska investeringen i . initiativ att se över reglerna för personligt betalningsansvar för bolagsföreträdare i aktiebolag antogs av . 4 En politik för jobb och tillväxt Den rekordhöga arbetslösheten är största ekonomiska problem. Framför allt för den enskilde som förlorar arbetet och minskar möjligheterna till egen försörjning. Men också för samhället som helhet. Arbetslösheten försvårar inte bara förstärkningar av välfärden – när färre betalar skatt och mer skattepengar går till bidrag. Hade under Löfven utvecklats som genomsnittet i EU hade välfärden haft mer, . Den höga arbetslösheten leder i längden också till sämre pensioner. Och den omöjliggör integration för dem som i stället fastnar i livslångt utanförskap. Det i sin tur medför den hopplöshet och frustration som bl.a. lägger grund för de kriminella gängens rekrytering. Att pressa tillbaka arbetslösheten är avgörande för framtid av många skäl. Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland behöver tillväxtförutsättningarna stärkas. är bland de länder som har lägst tillväxt per capita . Att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det kräver en bred palett av åtgärder men skattefrågorna är centrala. arbetsmarknad har utvecklats sämre än i jämförbara länder, både innan och under krisen. har EU:s femte högsta arbetslöshet. Det innebär svårigheter framför allt för den enskilde som förlorat arbetet men också för samhället som helhet. En hög arbetslöshet försvårar förstärkningar av välfärden, när färre betalar skatt och mer skattepengar går till bidrag. Den leder också i längden till sämre pensioner. Och den försvårar integrationen för dem som i stället riskerar att fastna i livslångt utanförskap. Långtidsarbetslösheten har stigit till rekordnivåer. Över 185 000 personer har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som arbetslösa . Personer som blev arbetslösa i samband med att pandemin bröt ut har saknat arbete . Långtidsarbetslösheten väntas fortsätta öka och riskerar att överstiga 200 000 personer . Det finns överhängande risker för att långtidsarbetslösheten biter sig fast på höga nivåer även efter krisen. Trots högkonjunkturen åren före pandemin låg långtidsarbetslösheten kvar på samma nivåer som efter finanskrisen, se diagram 5. Diagram 11 Antal långtidsarbetslösa Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har identifierat att utomeuropeiskt födda, personer som saknar fullständig gymnasieutbildning, är och/eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har särskilt låg sannolikhet för att börja arbeta. av de långtidsarbetslösa tillhör någon av de här grupperna. Inte minst personer har drabbats i pandemin, vilket visar sig genom att de nu utgör en större andel av de långtidsarbetslösa. En viktig förklaring till den höga långtidsarbetslösheten är bristen på en fungerande integrationspolitik tillsammans med en hög invandring. Antalet långtidsarbetslösa personer som är födda i minskade stadigt under högkonjunkturen som långtidsarbetslösa utrikes födda ökade i snabb takt, se diagram 6. utgör utrikes födda cirka två tredjedelar av de långtidsarbetslösa. För att ska lyckas minska långtidsarbetslösheten krävs en lägre invandring. vill att ett volymmål införs som innebär att asylmottagande inte ska överstiga nivåerna i våra grannländer , och . För att inte långtidsarbetslösheten ska bita sig fast på en högre nivå även efter den här krisen krävs också kraftfulla jobb- och integrationsåtgärder. Diagram 12 Antal långtidsarbetslösa, inrikes respektive utrikes födda Källa: Arbetsförmedlingen. 4.2 Halverad långtidsarbetslöshet på tre år Regeringen gör alldeles för lite för att motverka uppgången av långtidsarbetslösheten och åstadkomma en nedgång. Regeringens vårbudget innehöll bara mer av den politik som lett till EU:s femte högsta arbetslöshet. Regeringen fortsätter satsa på ineffektiva extratjänster och andra åtgärder som inte leder till jobb, medan de drar ned på fungerande åtgärder såsom nystartsjobb och praktik. De s.k. etableringsjobben för invandrare är fortfarande – efter att arbetsmarknadens parter presenterade en överenskommelse – bara på idéstadiet. Ska inte långtidsarbetslösheten återigen bita sig fast på en högre nivå krävs kraftfulla åtgärder. presenterar i vårmotionen ett jobbpaket på sammantaget 10 miljarder för att halvera långtidsarbetslösheten . Jobbpremie för långtidsarbetslösa för att stärka incitamenten att gå från långvarigt bidragsberoende till arbete. Detta har fungerat väl i . 30 000 fler nystartsjobb med kraftigt förstärkta incitament för företag att anställa långtidsarbetslösa och stopp för extratjänster. Antalet nystartsjobb, det mest effektiva stödet för långtidsarbetslösa, har av politiska skäl halverats under . vill mer än fördubbla antalet så att de blir fler än efter finanskrisen. Eftersom antalet långtidsarbetslösa är fler än efter finanskrisen är det en rimlig ambition. En effektivare arbetsförmedling som fokuserar på att bryta passiviteten och hjälpa långtidsarbetslösa. Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen har misslyckats när myndigheten behövs som mest. lämnade myndigheten tillbaka . Pengar som till största delen kunde ha använts för att motverka långtidsarbetslösheten. vill se 20 000 fler praktikplatser och aktivering av de arbetslösa. Ett utbildningslyft för långtidsarbetslösa behövs för att fler ska kunna möta kraven på arbetsmarknaden. För att underlätta omställning vill öppna studiestartsstödet även för personer som studerat men som är arbetslösa. Effekter av jobbpaket på offentliga finanser och volymer Tabell 2 Antal personer i årsgenomsnitt Källa: Egna beräkningar. Tabell 3 Kostnader, Källa: Egna beräkningar. 4.2.2 Jobbpremie för långtidsarbetslösa Den kanske viktigaste anledningen till den höga arbetslösheten i är att det inte lönar sig tillräckligt att gå från bidrag till arbete. Det gäller särskilt för låga inkomster, där utbytet av arbete i är lägre än i nästan något annat land. Om utbytet av att arbeta ökar kommer arbetslösheten att bli lägre och arbetslöshetstiderna kortare. Det finns det ett robust stöd för inom den nationalekonomiska forskningen och det är den insikten som ligger bakom exempelvis jobbskatteavdraget, som i någon form finns i de flesta länder. Att det lönar sig för dåligt att gå från bidrag till arbete gäller för försörjningsstöd och etableringsersättning, men också för dem som har a-kassa eller aktivitetsstöd. För att undvika att arbetslösheten biter sig fast och i stället halvera långtidsarbetslösheten vill införa en tillfällig jobbpremie för de som varit arbetslösa längre än . Jobbpremien har testats med stor framgång i , –2019 då över 55 000 långtidsarbetslösa fick en jobbpremie när de gick från bidrag till arbete. Detta trots att arbetslösheten är betydligt lägre i . Jobbpremien ska gälla och innebär att alla som har varit arbetslösa och som börjar arbeta får en skattefri jobbpremie på av bruttolönen. Maximalt stöd är och maximalt antal månader är 18. Premien ska gå att kombinera med nystartsjobb, men inte med arbetsmarknadspolitiska program som anvisas av Arbetsförmedlingen. Satsningen bedöms öka statens utgifter med 2022. 4.2.3 Förstärkta nystartsjobb och stopp för extratjänster Anställningsstöd är viktiga för att sänka anställningskostnaderna för grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Nystartsjobben, sänkta arbetsgivaravgifter för arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa, leder till kortare arbetslöshetstider och att fler företag överlever. Längre nystartsjobb och en högre subventionsgrad leder till mer positiva sysselsättningseffekter. Efter flera försämringar av nystartsjobben för att gynna regeringens egna extratjänster började antalet nystartsjobb falla tillbaka. Trots att långtidsarbetslösheten är högre än någonsin har bara hälften så många ett nystartsjobb än före försämringarna, se diagram 13. För att motverka att långtidsarbetslösheten biter sig fast vill tillfälligt förstärka nystartsjobben så att fler företag ska välja att anställa långtidsarbetslösa. bör extratjänsterna fasas ut eftersom de är dyra och sällan leder till reguljära jobb. För personer som varit arbetslösa mellan 1–höjs ersättningen från 1 till 2 arbetsgivaravgifter. För personer som varit arbetslösa 2–höjs ersättningen från 2 till 2,5 arbetsgivaravgifter och för personer varit arbetslösa i mer är eller är nyanlända invandrare höjs ersättningen från 2,5 till 3 arbetsgivaravgifter. Satsningen bedöms innebära 30 000 fler nystartsjobb och kostar 2022. Antalet nystartsjobb skulle då hamna på nivåer i paritet med efter finanskrisen. 4.2.4 Särskild satsning på nystartsjobb för unga och för personer hade personer möjlighet till dubbelt så med nystartsjobb. För att stärka äldres möjligheter att återgå till en varaktig förankring på arbetsmarknaden vill återinföra den möjligheten. satsningar på nystartjobben bedöms innebär att 5 000 fler personer har ett nystartjobb . vill förstärka nystartsjobben för unga genom att ersättningen till arbetsgivare som anställer unga som varit arbetslösa höjs från 1 till 2 arbetsgivaravgifter. Sammantaget bedöms satsningarna på nystartjobben innebära 3 000 fler nystartsjobb för unga. Riktade satsningar bedöms vara mer effektiva för att bekämpa långtidsarbetslöshet än breda sänkningar av arbetsgivaravgifterna för alla unga. Diagram 13 Antal nystartsjobb – Källa: Arbetsförmedlingen. 4.2.5 Fler praktikplatser och bättre styrning av Arbetsförmedlingen En viktig del i hantering av finanskrisens effekter på arbetsmarknaden var stora satsningar på praktikplatser för arbetslösa. En praktikplats kan vara en bra väg in på arbetsmarknaden för personer som varit arbetslösa . Det är kan också vara ett sätt att överbrygga arbetsgivarens osäkerhet kring en persons kompetenser. Runt en fjärdedel av alla långtidsarbetslösa eller nyanlända som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen saknar någon aktivitet alls. Det är ett stort misslyckande för regeringens styrning av Arbetsförmedlingen Detta särskilt som myndigheten lämnade tillbaka nära då myndighetens uppgift var viktigare än kanske . Ska klara att få ned långtidsarbetslösheten behöver Arbetsförmedlingen arbeta hårdare med att aktivera och rusta de arbetslösa. Ett större utbud av praktikplatser skulle bidra till att bryta passiviteten. Särskilt bör praktikplatser för unga och för personer står långt från arbetsmarknaden prioriteras där äldre är överrepresenterade. Tillgången på praktikplatser har minskat kraftigt . Ett drygt år efter finanskrisen fanns 20 000 fler praktikplatser än 2020, se diagram 14. som arbetslösheten slår nya rekord finns det nu knappt några praktikplatser kvar. För att öka antalet praktikplatser bör styrningen av Arbetsförmedlingen stärkas som en ersättning till arbetsgivare som erbjuder praktikplatser tillfälligt bör införas. Satsningen bedöms öka statens utgifter med 2022 och ge 20 000 fler praktikplatser. Diagram 14 Antal helårsplatser i praktik 2008–2020 Källa: Arbetsförmedlingen. 4.2.6 Förstärkta omställnings- och utbildningsmöjligheter för långtidsarbetslösa Många personer som före pandemin hade ett arbete men som är i långtidsarbetslöshet kan behöva möjligheter till omställning och utbildning för att återgå till arbete. Ett brett utbud av utbildningar i sådan kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden är därför centralt. Regeringens satsningar på fler utbildningsplatser är bra, men behöver förstärkas ytterligare. Det är viktigt är att fler långtidsarbetslösa söker och går de utbildningar som finns. Arbetsförmedlingen och andra matchningsaktörer har en viktig uppgift att matcha arbetssökande till rätt utbildningar. För att stärka utbildningsmöjligheterna för långtidsarbetslösa vill tillfälligt korta karenstiden i studiestartsstödet för när en person senast får ha uppburit studiemedel från tre till . Därmed ökar möjligheterna till kompletterande studier för fler som blivit långtidsarbetslösa under krisen. Satsningen bedöms öka statens utgifter med 2022. 4.2.7 Praktisk kompetensutveckling – för äldre med arbetslivserfarenhet Andelen personer bland de långtidsarbetslösa har ökat . Den här gruppen har tidigare också konstaterats löpa större risk att fastna i långvarig arbetslöshet än yngre arbetslösa. Trots det finns inga särskilda insatser för denna grupp. har också konstaterat att såväl regeringen som Arbetsförmedlingen prioriterat andra utsatta grupper framför de äldre. Ålder har alltför sällan vägts in i bedömningen av vilket stöd den arbetssökande behöver. anser att äldre personers situation på arbetsmarknaden när de blir arbetslösa måste synliggöras på ett bättre sätt jämfört med med bättre anpassade insatser efter deras behov. Digitala bedömningsstöd måste användas i högre utsträckning. För att arbetslösa med längre arbetslivserfarenhet ska kunna upprätthålla och utveckla sin kompetens bör det finnas större möjligheter till praktisk kompetensutveckling på en arbetsplats. Inom ramen för satsning på fler praktikplatser bör minst 1 000 platser reserveras för praktisk kompetensutveckling. 4.2.8 Motverka långtidsarbetslöshet bland unga – med praktik och utbildning Långtidsarbetslösheten bland ungdomar har ökat i spåren av pandemin. Regeringens satsningar på utbildning och sommarjobb är steg i rätt riktning, men för att på allvar motverka långtidsarbetslösheten bland unga krävs mer. Praktikplatserna bör bli fler och nystartsjobben för unga stärkas. Fler unga behöver också gå klart gymnasiet. En alltför låg andel av de arbetslösa ungdomarna som saknar fullständig gymnasieutbildning övergår till reguljära studier.