mot · H9023696 · 2021-10-05 00:00:00 — Skolan och elevhälsan är den arenan som når ut till alla barn och ungdomar och det är av vikt att skolidrotten kompletteras med fysisk aktivitet, så att alla barn oavsett förutsättningar, bakgrund eller hemmiljö, når upp till rekommendationer om fysisk aktivitet. Genom en ökad samverkan i skolan mellan elevhälsan, fritidshemmen, idrottsföreningarna och friluftsorganisationen ges det bättre förutsättningar att nå rekommendationerna om fysisk aktivitet. Reformera tillgängligheten av Medicinskt Ansvarig för Rehabilitering föreslår att regeringen ser över förutsättningar och möjligheter att en Medicinskt Ansvarig för Rehabilitering, , bör finnas tillgänglig i respektive kommun. En Medicinskt Ansvarig för Rehabilitering ansvarar för att patienten får ändamålsenlig och säker rehabilitering av god kvalitet inom kommunens ansvarsområde. Det är emellertid rimligt i nuvarande situation att flera kommuner går ihop och samarbetar kring en gemensam Medicinskt Ansvarig för Rehabilitering. Fysioterapeuterna och arbetsterapeuterna har viktiga roll avseende rehabilitering, men dessa personalgrupper ska även involveras mer systematiskt och metodiskt i syfte att kunna arbeta mycket mer förebyggande gällande fysisk och psykisk hälsa. Under covid-19-krisen har en rehabiliteringsskuld byggts upp som , om inget görs, riskerar att medföra ytterligare försämringar av patientsäkerheten och ökade totala samhällskostnader för exempelvis uteblivna arbetade timmar, ökad belastning på vården och omsorgen samt ökat tryck på Medicinskt Ansvariga för Rehabilitering. Grundvårdutbildningar ska ge mer kunskaper i hälsofrämjande insatser anser att alla grundvårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper och erfarenheter gällande hälsofrämjande insatser. Som grundas i forskning och beprövad erfarenhet. Det är ett faktum att nuvarande hälso- och sjukvård i inte i tillräcklig utsträckning har fokus på hälsofrämjande insatser. Tvärtom är nästan all fokus inom vården inriktad på vårdgivande. Det är på många sätt fullt förståeligt. På lång sikt är detta arbetssätt emellertid inte hållbart. Fler systematiska hälsofrämjande insatser kommer minska onödigt lidande, förebygga och i många fall förhindra sjukdomar. Det skulle i sin tur leda till ett minskat allmänt tryck på hälso- och sjukvården, förbättrad allmänhälsa hos många individer och ett effektivare användande av begränsade resurser. Vårdens medarbetare har en nyckelroll i detta arbete, inte minst kommande nyexaminerade som ska få gedigna kunskaper i hälsofrämjande insatser. Ett viktigt inslag i utbildningen bör inkludera sambandet mellan kostvanor och hälsa samt kostens betydelse för prevention och behandling av olika sjukdomar och tillstånd. Därutöver borde fortbildning för vårdens medarbetare i hälsofrämjande insatser vara en fråga som ses över noggrant. Lyfta vikten och kunskapen av hälsosamma matvanor inom flera arenor har utifrån Global Burden of Disease, som är ett globalt samarbete för att beräkna bördan av sjuklighet och för tidig död för olika riskfaktorer och sjukdom, gjort en sammanställning om livsstilsfaktorer kopplade till ohälsa. Sammanställningen visar att efter tobak rankas matvanor som den främsta riskfaktorn för ohälsa och tidig död i befolkningen i . Så mycket som en fjärdedel av befolkningen riskerar att bli sjuka eller dö av livstidssjukdomar såsom diabetes, hjärt- och kärlsjukdom och cancer på grund av sina matvanor. Att förbättra sina matvanor kan få stor effekt på individen och för folkhälsan. Här har hälso- och sjuksjukvården en möjlighet att spela en större roll. Att ändra sina matvanor kan för en del vara svårt. Enligt en undersökning gjord av visar att var fjärde svensk skulle vända sig till hälso-och sjukvården för att få hjälp att ändra sina matvanor. anser att prata om kost och matvanor borde bli en mer naturlig del av vårdens samtal med patienten. Ett givet fokusområde inom hälsopolitiken bör vara att arbeta för det breda både inom vården och hos befolkningen om hur hälsosamma matvanor kan rädda liv. En annan arena för att tidigt lyfta betydelsen av hälsosamma matvanor är skolan. Hemkunskapen är ett ämne som har stor potential att involvera eleverna både praktiskt och teoretisk i hälsosamma matvanor. I detta arbete kan och ha ett sammanhållande ansvar. Ett område som bör belysas mer är allergivården detta inte minst utifrån ett hälsoperspektiv. Allergi är en stor folksjukdom och av befolkningen har någon form av allergi. Flertalet av de drabbade använder sig av egenvård för att lindra sina symtom. blir odiagnostiserade och således utan korrekt behandling. Patientens resa är ofta lång och med otillräcklig symtomkontroll. Många upplever att det finns en okunskap inom vården och allmänheten om att det finns behandling som inte enbart lindrar symtom utan även behandlar orsaken till allergin. Allergivaccination kan vara en lösning för de med stora besvär. Denna behandlingsform finns numera även i tablettform och skulle således mycket väl kunna utföras i den nära vården. Detta skulle kunna underlätta och hjälpa egenvårdsanvändarna och de patienter som blir allvarligt påverkade av sin allergi. Det kan handla barn som bli inaktiva på grund av gräs- och pollenallergi. För att få rätt behandling och en jämlikvård för allergiker så anser att det bör finnas nationella riktlinjer för allergivården. För att kunna hantera och planera sin medicinering och vardag som pollenallergiker så är pollenprognoser ett viktig instrument. Det är av stor vikt att det finns pollenmätningar i hela landet. Så ser det inte ut . Regeringen har dock aviserat att åtgärder är på gång. anser att regeringen skyndsamt ska se till att få en långsiktig nationell samordning och säkerhetsställa att det finns kompetensöverföring inom området. Genomför mer informationsinsatser – öka kunskapsnivån anser att regering och riksdag ska ge ansvariga myndigheter och andra relevanta aktörer ett långsiktigt uppdrag att genomföra mer regelbundna informationsinsatser gällande vikten av hälsofrämjande insatser. Detta ska vara ett brett uppdrag om spridning av information som ibland kan riktas direkt till enbart till exempel människor som själva haft hjärtproblem. Andra gånger kan det handla om breda insatser som vikten av långsiktiga fysiskt hälsofrämjande aktiviteter. Och klara av att göra detta utan budskap som uppfattas som pekpinnar. Vi är helt övertygade om att det finns ett stort och växande intresse bland människor för hälsofrågor. Många människor är mottagliga och vill lära sig mer om hälsofrämjande insatser så som kosthållning och träning. Därtill kan samhället ge stöd till dem som själva kämpar med att till exempel försöka sluta att röka utan att moralisera och peka finger. Nio av tio fall av lungcancer är relaterat till tobaksrökning. Tobaksrökning är ett av världens allvarligaste folkhälsoproblem. Det är fakta. Ändå gör inte varken ANDT-strategi eller lagen om tobak en tydlig åtskillnad avseende den skillnad i farlighet som det faktiskt är att röka tobak jämfört med att snusa. har som ett bas mål att eller fler av den andel patienter som var rökare när de drabbades av hjärtinfarkt ska klara av att med vårdens hjälp och stöd sluta att röka efter avslutad behandling. Skillnaderna i hur väl olika sjukhus klarar av att uppfylla denna målsättning är mycket stora. Bäst är situationen i som klarar av att hjälpa av den andel patienter som var rökare för hjärtinfarkt att sluta röka. Därefter följer och på av patienterna. Sämst är situationen i där klarat av att sluta röka efter att de drabbades av hjärtinfarkt. Därefter följer i och . Denna ojämlika vård som ger så olika resultat är helt oacceptabel. [21] Denna ojämlika vård som ger så olika resultat är helt oacceptabel. För att i övrigt höja ett alldeles för långsamt tempo i det hälsofrämjande arbetet bör parallellt med detta centrala utredningsarbete om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi samordningsansvar på statlig nivå förtydligas och fokuseras i regleringsbrevet för . Regeringen har uttalat att detta nationella råd varken ska fatta beslut eller ställa krav utan endast ha en stödjande roll på övergripande policynivå. vill stärka det preventiva hälsofrämjande arbetet. Det är helt centralt att det förebyggande hälsoarbetet sker i ett utvecklat samarbete mellan olika aktörer och samordnat och strukturerat i linje med långsiktig strategi. Enskilda eller enstaka uppdrag till olika myndigheter är inte att arbeta systematiskt, långsiktigt, samordnat, strukturerat och metodiskt. Det betyder att till exempel att regeringens uppdrag att ta fram en nationell strategi för psykisk hälsa och suicid-prevention är en bra inriktning, som det uppdraget inte uppfyller vårt krav och fokus på en nationell samlad hälsofrämjande strategi. vill till exempel att alla rekommenderade screeningprogram införs, efterlevs, utvärderas och utvecklas i hela landet. En åtgärd som ska följas och utvecklas i såväl den uppdaterade nationella cancerstrategin och i en framtida nationell hälsofrämjande strategi. Hälsofrämjande insatser är något av de allra viktigaste som ett samhälle kan fokusera på. Låt oss göra detta med förhållningssättet att det är ett ansvarstagande som är gemensamt och med en nationell hälsofrämjande strategi, som det helt avgörande är individens egen motivation och vilja. Utan individens kraft blir resultaten inte långsiktigt hälsofrämjande och hållbara. Noria Manouchi (M) [1] Cancerfondsrapporten , Prevention, Cancerfondsrapporten , Cancervård, Cancerfondsrapporten , Prevention, samt Cancerfondsrapporten , Cancervård [2] Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, Samhällets kostnader för fallolyckor, 2010. [3] Fysioterapeuterna, . [4] Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete, SOU 2016:55, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket, SOU 2017:4, samt Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa, SOU 2017:47. [5] Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete, SOU 2016:55 [6] Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete, SOU 2016:55 [7] termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [8] , suicidprevention/förebyggande åtgärder samt termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention [9] termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [10] Rehabilitering är insatser som ska bidra till att en person med förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, återvinner eller bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet. [11] Kommissionen för jämlik hälsa, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket, SOU 2017:4. [12] En nationell cancerstrategi för framtiden, SOU 2009:11. [13] Cancerfondsrapporten , Prevention, sid 23. [14] Fysioterapeuterna om hälsofrämjande ledarskap. [15] Fysioterapeuterna, – profession och vetenskap, 2016. [16] arbetsterapeuter. Från det lilla till det livsviktiga, Arbetsterapi – allt du behöver veta. [17] , sammanställning Vården – aktuell status, medicinsk kvalitet, digitala aktörer, primärvård, akutsjukhus, regioner. [18] Cancerfonden , samt . [19] Cancerfondsrapporten – Prevention. [21] , sammanställning Vården – aktuell status, medicinsk kvalitet, digitala aktörer, primärvård, akutsjukhus, regioner.