ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023882 · 2021-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:124 Transportstyrelsens olycksdatabas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta företag och ideella organisationer att komma åt anonymiserad information i Strada och tillkännager detta för regeringen. I huvudsak ställer sig positivt till propositionen. Dock anser vi att företag och intresseorganisationer har svårt att få ut nödvändig information ur Strada. Bland remissinstanserna ser vi bl.a. att AB poängterar Stradas betydelse för forskning och utveckling. Likaså har en tradition att ideella organisationer såsom M , SMC, MHF och många andra aktivt arbetar med trafiksäkerhet. har de ideella organisationerna svårt att nå information i Strada, och förslagen i propositionen riskerar att förstärka den situationen. De ideella organisationerna har en omfattande utbildningsverksamhet och deltar aktivt i opinionsbildningen för en säkrare trafik. Utan de ideella organisationerna hade inte haft en så framskjutande roll i trafiksäkerhetsarbetet som vi har . är i mångt och mycket en förebild i trafiksäkerhetssammanhang. Att utestänga de ideella organisationerna och för all del företag vore olyckligt för det fortsatta arbetet med nollvisionen. Mycket kan naturligtvis göras från myndighetshåll, men de stora insatserna står de ideella krafterna i samhället för. All information som kommer ideella organisationer och företag till del ska givetvis vara omöjligt att knyta till en person. Det är inte heller syftet med den här motionen, utan det gäller att ge dem som aktivt arbetar med trafiksäkerhet nödvändig information för att de ska kunna utveckla sin verksamhet. För företag och ideella organisationer räcker det med att kunna utläsa vad som orsakat olyckan. Var det fordonet, föraren eller vägmiljön som var orsaken till olyckan? Den informationen är nödvändig för dem som har att bilda opinion för säkrare trafik. Likadant är det för de som utbildar förare av lätta och tunga fordon eller mc, eftersom utbildningen ofta grundar sig på verkliga händelser och hur man ska agera för att undvika att upprepa ett liknande olycksförlopp.
mot · H8023883 · 2021-03-24 00:00:00 — Trygghetsgruppen har haft till uppgift att bygga upp förtroende hos de boende, vilket har lyckats, och man har även byggt upp ett bra samarbete med polisen. Trygghetsgruppen erbjuder sig att eskortera personer som känner sig otrygga när de går mellan bussen och bostaden. Antalet sådana uppdrag har minskat med tiden, vilket tyder på att tryggheten bland de boende har ökat. Vidare anordnas trygghetsvandringar som har haft stor uppslutning. Man ser också till att direkt ta tag i de problem som uppstår. Vid skadegörelse tar man reda på vilka som orsakat den och följer upp med t.ex. föräldrasamtal. anser att de positiva erfarenheterna av trygghetsvärdar från bör spridas till alla socialt utsatta områden. Vi vill inrätta särskilda trygghetszoner där personer kan mötas upp för att promenera eller ta bussen tillsammans hem. Vid dessa trygghetszoner ska det finnas trygghetsvärdar som har till uppgift att skapa trygghet för de boende i området. Regeringen bör ta initiativ till att inrätta särskilda trygghetszoner med trygghetsvärdar i socialt utsatta områden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. [1] Statskontoret, Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet, Slutrapport 2018:18. [2] Stöta på patrull – en om polisens problemorienterade arbete, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:6. [3] Stöta på patrull – en om polisens problemorienterade arbete, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:6. [4] Granskning av verksamhetsstyrd IT-utveckling för den brottsbekämpande verksamheten, , 2018. [5] Stöta på patrull – en om polisens problemorienterade arbete, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:6, s. 78–79. [6] Slumpvis utvald – Ras-/etnisk profilering i , Civil Rights Defenders i samarbete med kriminologiska institutionen, , . [7] Se t.ex. Aktivera samhället mot livskvalitetsbrott. förslag på hur säkerhet och trygghet ska kunna öka i människors vardag, 2018.
mot · H8023884 · 2021-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:136 Möjlighet för regeringen att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid avslår proposition 2020/21:136 Möjlighet för regeringen att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid. Lika tillgång till utbildning är en fråga om rättvisa och jämlikhet. Detsamma gäller ett öppet och tydligt antagningssystem. Regeringen föreslår i propositionen att de ska ges möjlighet att ändra i de av fastställda antagningskvoterna i händelse av att högskoleprovet ställs in. ser de problem som ännu ett inställt högskoleprov skulle kunna innebära för höstens antagning. Trots det anser vi att regeringen inte gett tillräckligt med underlag för att motivera en sådan här förändring. Ändringar i antagningssystemet ska göras med försiktighet eftersom förändringar kan få konsekvenser . När propositionen lades fram var det osäkert om ett högskoleprov skulle gå att genomföra . vet vi att det gick, och anordnarna får med sig viktiga erfarenheter för att genomföra andra tillfället . anser att om man ska göra tillfälliga lokalt begränsade förändringar av antagningen bör ansvaret för detta ges till lärosätena medan eventuella förändringar på nationell nivå av antagningskvoterna bör beslutas av . Antagning till högskolan sker huvudsakligen vid två stora tillfällen . Inför dessa antagningsomgångar finns det tid för att göra tillfälliga ändringar, om så behövs. Regeringen behöver därmed inte ges befogenheter att göra avsteg från beslut, till skillnad från beslut som behöver tas snabbt vid extraordinära händelser i fredstid. Mot bakgrund av detta bör propositionen avslås. Detta bör besluta. Den korta tid som återstår till höstens antagning gör det svårt att komma med andra förslag än regeringens. Vi är därför villiga att ompröva vår ståndpunkt om högskoleprovet ställs in men då bör utökade befogenheter till regeringen enbart gälla antagning . Ciczie Weidby (V)
mot · H8023886 · 2021-03-24 00:00:00 — Motion till 2020/21:3886
mot · H8023887 · 2021-03-24 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:108 om arbete i utsatta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste stärka sin ledning av i syfte att säkerställa att myndighetens arbete i utsatta områden är ändamålsenligt och tillkännager detta för regeringen. tackar för regeringens skrivelse med anledning av . Rätt insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden (RiR 2020:20). landar i slutsatsen att arbete i utsatta områden inte är fullt ut ändamålsenligt. Även om har tagit fram relevanta strategier och rekommendationer för arbetet i utsatta områden, och även om de enskilda polismän som arbetar i utsatta områden har anpassat sitt arbetssätt och arbetar enligt beprövade metoder i den omfattning som är möjlig sett till resurssituationen, så visar rapporten att det alltjämt föreligger brister i regeringens ledning av myndigheten som påverkar förutsättningarna. Givetvis måste det följas upp och säkerställas att de resurser som särskilt avsatts för arbete i utsatta områden också används för detta specifika ändamål. Rapporten visar vidare att det råder brist på teknisk utrustning i form av bevakningskameror och kroppsburna kameror i utsatta områden. Trots en omfattande satsning, med stöd av bl.a. , på att utöka antalet polisanställda och på att öka attraktiviteten i polisyrket genom bättre villkor, visar rapporten att en tredjedel av lokalpolisområdena med utsatta områden inte uppfyller det nationella målet om en områdespolis per 5 000 invånare. Det visar sig även ha förevarit problem med att mäta polistätheten i utsatta områden. Att det saknas områdespoliser är en allvarlig brist. Polisen måste finnas närvarande i hela landet. Lokal närvaro och kännedom om de lokala förhållandena är av stor betydelse för det trygghetsskapande och brottsbekämpande arbetet. Områdespoliser fyller en särskilt viktig funktion i utsatta områden. Såväl boende som näringsidkare i sådana områden vittnar om att lokal polisnärvaro har avgörande betydelse både för känslan av trygghet, möjligheterna att beivra brott och för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete. För det brottsförebyggande arbetet är det också av största vikt att myndigheter samverkar. Det är därför djupt problematiskt att det fortfarande föreligger osäkerhet när det kommer till sekretesshinder och vilken information myndigheter får utbyta. Regeringen har uppdragit till (Brå) att kartlägga vilka hinder som finns för informationsdelning mellan socialtjänst och polis i brottsförebyggande syfte. Brå har i sin avlämnade kartläggning konstaterat att hindret till stor del utgörs av okunskap om sekretesslagstiftningen och dess sekretessbrytande bestämmelse. Här måste regeringen återkomma med åtgärder. Inga av det brister som påtalas är svåra att avhjälpa. Även om regeringen har en ambition att vända utvecklingen i utsatta områden, visar de brister som framkommer av granskningen på ledarskapsproblem från regeringens sida. Regeringen behöver därmed ytterligare stärka sin ledning och styrning för att säkerställa att arbete i utsatta områden är ändamålsenligt.
mot · H8023888 · 2021-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:107 Fortsatt giltighet av lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen beslutar i fråga om lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen, som gäller till utgången av , dels att lagen ska fortsätta att gälla till utgången av , dels att punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha följande lydelse: ”Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för ärenden eller mål som har inletts före utgången av ”, och dels att lagändringen ska träda i kraft . Regeringen föreslår i propositionen en förlängning av giltighetstiden för lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen från till . har drivit på för att införa en bred pandemilag baserad på hur vi bäst kan begränsa smittspridningen. För oss har utgångspunkten varit att åtgärderna mot pandemin ska rikta in sig på att bromsa smittspridningen på ett träffsäkert sätt. Då krävs möjlighet till anpassade men tydliga restriktioner och konsekvenser för verksamheter som inte sköter sig. fattade beslut om pandemilagen (2021:4) . drev igenom ett tilläggsbeslut om ekonomisk kompensation till verksamheter som påverkas negativt av beslut i enlighet med lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder eller pandemilagen. Tyvärr har utbetalningen av stöden gått alldeles för långsamt, vilket har försatt onödigt många företag i kris, inte minst i den bransch som omfattas av förslaget i den nu aktuella propositionen. Oppositionen i , remissinstanserna och Lagrådet fick på sig att analysera förslagen och komma med relevanta synpunkter inför behandling av pandemilagen. En konsekvens av detta var att det inte var praktiskt möjligt att ta ställning till om de frågor som regleras i lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen i stället borde regleras i den bredare pandemilagen. Vi anser att det i skrivande stund är för tidigt att ta ställning till om lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ska förlängas eller om andra beslut och åtgärder kommer att vara nödvändiga för att skydda liv och hälsa på ett så effektivt och rättvist sätt som möjligt. Vi föreslår mot denna bakgrund att lagen förlängs t.o.m. i linje med de statliga stöden till företag som påverkas av restriktionerna, men förbehåller oss möjligheten att inte yrka bifall till detta förslag när det är dags att fatta beslut.
mot · H8023891 · 2021-03-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:108 om arbete i utsatta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler områdespoliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. I granskning konstateras att det i vart tredje utsatt område inte finns tillräckligt med områdespoliser för att motsvara rikspolischefens beslut om minst en områdespolis per 5 000 invånare. Regeringens uttalade ambition om 10 000 fler poliser till 2024 utgör en nödvändighet för att målet om en områdespolis per 5 000 invånare ska kunna realiseras, även utan att poliser kommenderas till annan verksamhet. Det bör noteras att regeringen i föregående budget inte aviserade medel , vilket även nämner i sitt budgetunderlag –2024. Det är nödvändigt att åtminstone de resurser som äskar tillförs. Utöver detta bör ytterligare resurser tillföras för att genomföra särskilda lönesatsningar i syfte att behålla och återanställa personal som tidigare lämnat yrket. noterar visserligen att fler har återanställts än tidigare men det finns en enorm kompetens som redan lämnat myndigheten, detta arbete bör intensifieras. Avskaffad sekretess mellan myndigheter har identifierat problematik både hos och gällande sekretessfrågor. Det föreligger osäkerhet om vilken information som får delas och vilken som inte får delas. noterar förvisso att regeringen har gett i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att dela information och bedöma om det finns utvecklingsbehov. Problematiken är tidigare känd och bör, i syfte att bryta i synnerhet ungas bana in i kriminalitet, åtgärdas omgående. Uppdraget med att utreda en ny ordning, som möjliggör starkare och tydligare sekretessbrytande bestämmelser för uppgifter mellan myndigheter och , bör i stället tillföras en statlig utredning. har i flera fall under de senaste mandatperioderna avskaffat hinder mot användningen av kamerabevakning. Liksom granskning noterar har tyvärr användningen av kamerabevakning inte växt i erforderlig takt, då resurser för anskaffande och användande har saknats. Detta noteras även kontinuerligt i budgetunderlag, senast i budgetunderlaget –2024 (s. 14). Det gäller särskilt behoven i de utsatta områdena. önskemål om att utöka kamerabevakningen torde vara otvivelaktiga utifrån vad myndigheten anfört, och flaskhalsen är finansiering. Det ankommer således på regeringen att tillföra erforderliga resurser för detta.
mot · H8023892 · 2021-03-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:108 om arbete i utsatta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om användandet av brottsskadeindex i polisens metodarbete för att klassificera utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre uppföljning av de interna målen hos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. Mot bakgrund av ett flertal riksdagsbeslut har valt att granska arbete i utsatta områden. De utsatta områdena är klassificerade enligt egna rapporter, och det råder enighet om att en stor del av polisens resurser bör fokuseras på just dessa. Exempelvis har rikspolischefen beslutat att det ska finns en polis per 5 000 invånare i utsatta områden. konstaterar att metodstödet för att definiera ett utsatt område har brister och delvis bygger på subjektiva bedömning av områdets problematik. Det blir därför svårt att jämföra områden med varandra. Det kallar subjektiva bedömningar är att skattningar av problem som narkotikaförsäljning inte baseras på data utan just på hur stora problemen uppskattas vara. Skattningarna kan vara mycket olika i olika polisområden, beroende på den lokala situationen. Metodstödet behöver uppdateras. En viktig del som vi anser bör användas är ett s.k. brottsskadeindex, som tagits fram för svensk räkning i en forskningsartikel i . En annan kritik som riktar är att det är svårt att följa upp målet om en polis per 5 000 invånare i utsatta områden eftersom dessa inte utgör en organisatorisk nivå inom . Ett mål som är svårt att mäta blir också mycket svårt att nå. Polisen behöver ställa upp mål som är mätbara och därmed nåbara. Detta är extra viktigt i de utsatta områdena, på grund av just deras utsatthet. konstaterar att bevakningskameror och kroppsburna kameror är viktiga verktyg för att kunna bedriva ett effektivt polisarbete i utsatta områden. delar den uppfattningen. Därför drev vi igenom en förenkling av regleringen av kamerabevakning. Det är därför allvarligt att över hälften av cheferna i lokalpolisområden med utsatta områden uppger att de inte har tillgång till kroppsburna kameror eller bevakningskameror. Det innebär att bevisläget för mycket allvarlig brottslighet riskerar att bli betydligt sämre och att dokumentationen av polisingripanden kommer att brista. Regeringen måste säkerställa att utbyggnaden av kamerabevakning kommer på plats. Det är också allvarligt att regeringen behållit ett flertal begränsningar i polisens användning av kameror, t.ex. bevakning med hjälp av fartkameror och begränsade möjligheter till s.k. förlängd kik, där en kamera används som en slags kikare på distans, när det saknas möjligheter att ha en spanare på plats. Skånberg (KD)
mot · H8023893 · 2021-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter avslår proposition 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter. I propositionen föreslås att regeringen ges rätt att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl. Bemyndigandet ska göra det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Detta föreslås införas inledningsvis på och flygplatser, men med möjlighet till utvidgning till ytterligare flygplatser . Från sida ser man stora problem med regeringens förslag. Förslaget kan visserligen bidra till minskad miljö- och klimatpåverkan från luftfarten, men de faktiska effekterna är svåra att kvantifiera, i synnerhet sett ur ett globalt utsläppsperspektiv. Förslaget skulle kunna leda till minskad tillgänglighet på vissa flygsträckor, eftersom vissa flygbolag eller flygplanstyper, som trafikerar vissa sträckor, skulle belastas med fördyrande start- och landningsavgifter. De flygbolag som har nya flygplansflottor kommer antagligen att kunna dra ekonomisk nytta av förslaget medan flygbolag med äldre flygplansflottor riskerar högre avgifter. Det skulle också kunna fördröja vissa flygbolags omställning till miljövänligare flygplan, eftersom förhöjda avgifter gör att de får sämre råd till förnyelse och omställning till miljövänligare flygplan framöver. Exempel på verksamheter som bedöms kunna få högre avgifter är det renodlade fraktflyget, trafik med allmän trafikplikt och trafik med affärsflyg med mindre luftfartyg. Ur ett näringspolitiskt och regionalpolitiskt perspektiv vore detta olyckligt. Det är naturligtvis positivt med åtgärder som gynnar nyare och renare flygaktörer rent allmänt. Dock bör man ta särskilda hänsyn till att många flygbolag upplever stora ekonomiska problem till följd av coronapandemin och att vissa bolag kan riskera konkurs om ytterligare avgifter införs i närtid. Det vore också oklokt av , som första och enda land, att införa differentierade avgifter på egen hand. Sannolikt hade det varit mer fördelaktigt för såväl som miljön om motsvarande avgiftssystem införts i hela EU eller världen . Risken blir annars att flygbolag med sämre miljöprestanda i sin flotta väljer att landa i eller i stället för på eller . Utsläppen blir då desamma, globalt sett, men det skulle drabba svenska företag och resenärer negativt.
mot · H8023895 · 2021-03-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisningen av kommittéernas verksamhet och tillkännager detta för regeringen. I (Ds 2000:1) framhålls att en kommitté är en grupp personer som tillkallats på grund av ett regeringsbeslut och som har ett utredningsuppdrag. Det framgår vidare att kommittén kan beskrivas som en myndighet som tillfälligt har bildats för att skaffa underlag för ett politiskt ställningstagande. Detta är en bra beskrivning av verkligheten som alltjämt äger sin riktighet. har uttalat att det är regeringens sak att avgöra hur de utredningar bör bedrivas som anses behövliga som underlag för regeringens beslut (bet. 2017/18:KU10 s. 79). Regeringen är ansvarig inför , och många kommittéers slutbetänkanden utgör underlag för propositioner som slutligen kommer under behandling. Det är därför rimligt att uttalar sig om kommittéväsendet. Detta sker bl.a. inom ramen för behandling av regeringens kommittéberättelse. Eftersom kommittéväsendet utgör en viktig del av både regeringens beredande arbete och lagstiftande arbete menar att det är viktigt att beredning av skrivelsen får så goda förutsättningar som möjligt. Detta skulle kunna ske genom att utskottet fick ta del av t.ex. statistik över antalet betänkanden som slutligen blivit propositioner eller hur många av kommittébetänkandena som genererat lagrådsremisser och även blivit föremål för eventuella justeringar utifrån synpunkter från Lagrådet. Vad som däremot inte har relevans för lagstiftande arbete är en redovisning av könsfördelningen i kommittéerna. Den rimliga utgångspunkten torde vara att en person som nominerats, förordnats eller anställts till en kommitté fått detta uppdrag utifrån sin förtjänst och skicklighet. Per (SD)
mot · H8023896 · 2021-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:152 Vissa insatser för ökad lärarkompetens ställer sig bakom det som anförs i motionen om att registerutdrag ska lämnas in och arkiveras och tillkännager detta för regeringen. I propositionen lämnar regeringen förslag på några åtgärder som i huvudsak syftar till ökad lärarkompetens. Flertalet av regeringens förslag har vi inget att invända emot. Det gäller förslag om huvudmäns skyldighet att se till all personals möjlighet till kompetensutveckling, förlängda undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning på riksrekryterande program samt utvidgning av registerkontroll till att gälla även gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt för de personer som tilldelas verksamhetsförlagd utbildning eller praktik inom ramen för arbetsmarknadsåtgärder. har förståelse för behovet av fler tidsbegränsade anställningar av personer som ska undervisa i vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt den försöksverksamhet som föreslås. Vi hävdar dock att med en klokt förd politik, baserad på krav och förväntningar knutna till sfi-undervisning, vore den föreslagna försöksverksamheten överflödig. Enligt lärarprognos var av alla sfi-lärare behöriga. Det är vår bestämda uppfattning att dessa utbildade lärare med all sannolikhet skulle täcka de behov som finns ifall tillgång till sfi-undervisning hade en bortre tidsgräns samt ersättning var kopplad till studieresultat. I propositionen föreslås även att den övergångsperiod under vilken det medges undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning förlängs till utgången av . har inget att invända mot detta utifrån det prekära läge som lärarbristen utgör, men känner en viss oro för att denna förlängning kan uppfattas som att arbetet med att öka antalet lärare med lärarlegitimation stannar upp. Vi motsätter oss bestämt regeringens förslag att ett registerutdrag framgent endast ska behöva visas upp och att en notering ska räcka som bevis för att utdraget är klanderfritt. Vi anser i likhet med att begäran om inlämnat registerutdrag är en viktig del av skolans säkerhetsarbete och att barnperspektivet väger tyngst i denna fråga. Det är av stor vikt att det finns en väldokumenterad historik för uppföljning om någon oegentlighet uppstår. Den mänskliga faktorn öppnar för fusk och personliga bedömningar i en fråga som kan vara av avgörande betydelse för enskilda elevers väl och ve. Av denna anledning avstyrker regeringens förslag till hantering av registerutdrag.