ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021759 · 2021-09-30 00:00:00 — Stärk diskrimineringslagen och rätt till hjälpmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur diskrimineringslagstiftningen kan stärkas så att skattefinansierade hjälpmedel kan användas fullt ut och tillkännager detta för regeringen. För de flesta av oss är det en självklarhet att vi kan röra oss fritt i vårt samhälle, men det är inte en självklarhet för alla. Personer med ledarhundar, servicehundar, assistanshundar m.m. nekas ibland att komma in på många olika platser som till exempel gym, köpcentrum, restauranger och att åka färdtjänst. Anledningen som ofta anges är att man vill skydda allergiker. Här kan man tycka att dessa personer skulle skyddas av diskrimineringslagen men så är inte fallet. Diskrimineringslagen har inte reglerat särskilda företeelser i samhället som exempelvis ledarhundar, utan förlitar sig på generella skrivningar som ska tillämpas i det enskilda fallet. I lagstiftningen har man inte velat skriva in olika exempel, situationer och platser där diskriminering inte får förekomma. Man menar att diskriminering måste prövas från fall till fall. Det som är olyckligt i detta fall är att det inte finns någon rättspraxis på området. har inte drivit något fall rörande assistans- och ledarhundar till domstol. huvudinriktning är inte längre att driva ärenden i domstol utan att genomföra tillsynsutredningar. En tillsynsutredning avslutas i de flesta fall med ett tillsynsbeslut med bedömning. förutsätter sedan att den aktuella verksamhetsutövaren frivilligt rättar sig efter bedömningen. Detta är inte tillräckligt, ett hundratal klagomål har kommit in till . Men har inte gått till domstol med ett enda av dessa fall. Det har med andra ord inte prövats juridiskt. När det gäller diskriminering av personer med funktionshinder så skriver att det saknas tillräcklig kunskap och forskningen är begränsad. Bara en liten del anmäls och man tror att mörkertalet är stort. Diskrimineringslagen behöver stärkas för att denna utsatta grupp också ska kunna röra sig fritt i samhället. I till exempel och finns lagstiftning som garanterar att det skattefinansierade hjälpmedlet ledarhund kan användas fullt ut.
mot · H9021760 · 2021-09-30 00:00:00 — Jämlik och stärkt fritidsverksamhet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur fritidsverksamheten kan stärkas och bli jämlik i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Alla barn har rätt till en jämlik skola samt en aktiv och meningsfull fritid. avgör hemförhållanden och föräldrarnas bakgrund elevernas förutsättningar att klara skolan och möjligheten att delta i fritidsverksamhet. För att alla elever ska ha likvärdiga förutsättningar behöver vi se fritidsverksamheten som en del av det livslånga lärandet. Vi behöver också se den öppna fritidsverksamheten som en viktig del i barnens rätt till en meningsfull fritid och utveckla möjligheten för alla elever och barn att kunna delta i stimulerande aktiviteter med utbildad personal. Enligt SOU 2020:34 når inte dagens fritidsverksamhet de barn som har de största behoven av det viktiga kompensatoriska uppdraget. Ett sätt att göra det är att främja mer samlade skoldagar, som inkluderar hjälp och stöd för eventuella läxor och skolarbete samt samordning med fritidsverksamheter. Även avgiften för fritidsverksamheten, den pedagogiska kvalitén, personaltätheten och gruppstorlekarna är avgörande faktorer för att alla barn oavsett bakgrund ska kunna ta del av fritidsverksamhet. I Lgr11 del 4 tydliggörs att undervisningen i fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande som man erbjuder eleverna en meningsfull fritid. Enligt läroplanen sker detta genom att undervisningen utgår från elevernas behov, intressen och erfarenheter som de inspireras till nya upptäckter. Enligt skollagen ska undervisningen i fritidshemmet komplettera utbildningen i förskoleklassen och skolan genom att erbjuda eleverna rekreation och vila för hälsa och välbefinnande. Både omsorg, utveckling och lärande ses som en helhet i fritidshemmet enligt läroplanen. Allt detta är viktigt och måste stärkas ännu mer så det når fler barn och elever. ser både inskriven och öppen fritidsverksamhet väldigt olika ut över landet gällande deltagande, kvalité, personaltäthet med mera. Vi behöver säkerställa att fritidsverksamheten byggs ut och blir likvärdig över landet så att alla barn och elever möjliggörs att få en meningsfull och aktiv fritid som det bidrar till en jämlik skola och ett livslångt lärande.
mot · H9021763 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig närvaro i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Statlig närvaro i hela landet är en förutsättning för att hela landet ska leva. Dessvärre vittnar många kommuner om en avtagande tillförsikt när staten väljer att lägga ned eller flytta verksamhet med syftet att centralisera. Lyckligtvis har regeringarna brutit trenden och aktivt arbetat för såväl omlokalisering av statlig verksamhet, från i huvudsak till andra delar av landet, som för att nyetablera statlig närvaro i form av myndigheter och lokala servicekontor. Genom regeringens agerande så har den tidigare uppfattningen om att centralisering inte går att hejda ändrats till insikten om att statlig närvaro handlar om politiska ambitioner och huruvida en regering är beredd att prioritera frågan. Det är välkommet att regeringen fortsätter sitt arbete med att stärka statens närvaro i hela landet. Genom det så sticker man också hål på myter som finns varför centralisering är att föredra; argument såsom brist på kompetent arbetskraft, dåliga kommunikationer och bristfällig infrastruktur haltar när vi kan se hur regeringens planer på statlig närvaro i hela landet fortskrider. Ett tydligt exempel på det är utvecklingen i , som rymmer alla förutsättningar för att kunna tillhandahålla ökad statlig närvaro. Med tillgång till högre utbildning i orter som , , , , och så förses den lokala arbetsmarknaden med kompetent och kvalificerad arbetskraft. En väl integrerad kollektivtrafik på järnväg och buss vidgar arbetsmarknadsområdet och den digitala infrastrukturen ger förutsättningar för ytterligare etableringar. Det är viktigt att regeringens arbete med statlig närvaro oförhindrat fortsätter och utvecklas; dels för att säkerställa att medborgarna får adekvat service, dels för att nya arbetstillfällen ger ökad tillförsikt i hela landet. Förutsättningarna är goda för att regeringen ska lyckas på den inslagna vägen. , och är goda exempel på det.
mot · H9021764 · 2021-09-30 00:00:00 — Arbetsförmedlingen i alla kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att Arbetsförmedlingen ska finnas i varje kommun och ha en väl fungerande fysisk närvaro och tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen. Arbetsförmedlingens reträtt från många kommuner är en besvikelse och vi ser hur kommuner alltjämt får dra ett tungt lass när Arbetsförmedlingen dragit sig tillbaka. ska vara etablerad i hela landet har mer kommit att innebära att de har skaffat kontorsutrymmen eller satt upp skyltar i fler kommuner. Det som behövs är arbetsförmedlare på plats, som känner till den lokala orten och de lokala förhållandena och som kan möta arbetssökande och företagare, och framför allt samverka med kommunerna. Det spelar ingen roll om AF-skyltarna åker upp om det inte finns någon personal på plats. Tyvärr har utvecklingen gått åt fel håll. Arbetsförmedlingen har gått från att vara en lokal, närvarande aktör till en regional, avlägsen. har många kommuner fått en sämre närvaro av Arbetsförmedlingen. säger att allt fler skriver in sig digitalt istället för vid fysiska besök så finns det en kompletterande sanning att kommunerna ofta behöver hjälpa sökanden att skriva in sig. Kommuner får ta över de arbetsuppgifter som staten lämnar. När man stänger kontoren är det klart att andelen fysiska inskrivningar minskar, men det betyder inte att de arbetssökande står bättre rustade. Detta är mycket oroande och det drabbar de arbetslösa som står långt ifrån arbets-marknaden. saknas det resurser hos Arbetsförmedlingen för att kunna träffa dessa sökande och att skaffa kännedom om den lokala arbetsmarknaden. För den här gruppen är det bra att regeringssamarbetet har tillfört mer resurser till arbetsmarknadsåtgärder. Men som läget är nu räcker de arbetsförmedlare som finns på plats inte till för att kunna handlägga ärenden kring insatser för de här individerna. Arbetsförmedlingen har i centraliseringsivern även fråntagit de lokala arbetsförmedlarna mycket av deras beslutsmandat, och istället flyttat besluten till centrala enheter. Konsekvensen blir att arbetsgivare och kommunernas arbetsmarknadsenheter inte längre har någon samtalspart med möjlighet att fatta beslut. Konsekvenserna för de grupper som behöver mest stöd blir förödande. Arbetsförmedlingen ska finnas på plats i landets alla kommuner. Utbildningarna måste finnas där jobben och de sökande finns. Skyltar räcker inte. I den tuffa tid vi befinner oss i är det extra viktigt att hela samhället arbetar för återhämtning och en starkare arbetsmarknad. Då behöver Arbetsförmedlingen rustas starkare än någonsin – i hela landet.
mot · H9021765 · 2021-09-30 00:00:00 — Bostadstillägg då den ene i ett pensionärspar måste flytta till ett boende ställer sig bakom det som anförs i motionen om kortare handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. Helt plötsligt försvinner en lön eftersom det kostar omkring 11 000/mån. att få komma till ett boende. Den parten som blir kvar i hemmet, har då utgifter, som hyra, telefon, el, teve, mat, försäkringar till hemmet och kanske man har bil, försäkringar på bil, trafikskatt och mycket annat. Listan kan göras lång. Kanske bor man i hus eller i en bostadsrätt och man har då kostnadsansvaret för de inre nödvändiga funktionerna för exempelvis spis, kyl, frys och el, reparationer och underhåll i bostaden. En buffert måste finnas. För det mesta får den kvarvarande vänta på att få ett bostadstillägg, från , och får den som bor kvar i bostaden allt svårare att klara sig. Handläggningstiderna behöver kortas ner för att det inte ska uppstå ett längre glapp. I dagens system tvingas den hemmaboende kanske sälja det gemensamma huset eller bilen, eller rent av bli kund hos . Det finns människor som inte längre har råd att äta efter en sådan process, eftersom det blir ett klart ekonomiskt avbräck, då man kanske har mindre än hälften av den gemensamma inkomsten kvar. I dagens system räknas bostadstillägget på den inkomst som kvarvarande pensionär har. Man tar ingen hänsyn till de utgifter som finns. Eftersom det är en process som sker i livet, då orken naturligt avtar och man lever i en skör period i sitt liv, anser jag att tillvägagångssättet måste ändras, för att skydda våra gamla.
mot · H9021766 · 2021-09-30 00:00:00 — Livräntan måste ses över ställer sig bakom det som anförs i motionen om livräntan och tillkännager detta för regeringen. Livränta beviljas den som farit illa i arbetet på ett sådant sätt att det på något sätt minskar personens arbetsförmåga och därmed också inkomst. Detta är ett viktigt skyddsnät för svenska arbetare. har dock antalet personer som beviljas livränta blivit sex gånger färre – en nedgång som enligt Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) sammanföll med den förändring av sjukförsäkringen som den förra moderatledda regeringen genomförde . Enligt siffror beviljades drygt 6 000 personer livränta 2007, medan samma siffra var endast drygt 994 personer. Kurvan vände skarpt nedåt efter den borgerliga regeringens försämringar av sjukförsäkringen 2008. Antalet personer som fick livränta halverades och har sedan fortsatt att sjunka. Detta kan man även se i den statliga kostnaden för arbetsskadeförsäkringen, från till 2,5 miljarder . Dessa ”besparingar” innebär att samhället glider undan från stöd och ansvar och övervältrar kostnader på utsatta enskilda. Enligt LO har huvudregeln numera blivit att en arbetsskadad arbetstagare inte får någon ersättning från försäkringen. De huvudsakliga skälen till detta är den så kallade bevisregelns utformning samt det så kallade varaktighetskravet. Livräntan ska ersätta människor som skadats så svårt av jobbet att deras inkomster minskat. Tanken är att man inte ska stå för den risken själv. Därför är denna utveckling av antalet beviljade livränta oacceptabel. Den som skadas svårt i jobbet bör rimligen ersättas för de framtida inkomstbortfall som skadan orsakar. Mot bakgrund av ovanstående bör en bred översyn av hantering av livränteärenden genomföras.
mot · H9021767 · 2021-09-30 00:00:00 — Förbud mot sexistisk, rasistisk och homofobisk reklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett förbud mot sexistisk, rasistisk och homofobisk reklam och tillkännager detta för regeringen. framhålls ofta som ett av världens mest jämställda och jämlika länder. Men trots att vi har kommit långt återstår en mängd utmaningar. Att det offentliga rummet ska kännas tillgängligt, tryggt och välkomnande för alla, oavsett könstillhörighet, härkomst eller sexuell läggning, är en av våra viktigaste utmaningar. I det moderna samhället översköljs vi ständigt av bilder och reklambudskap, i synnerhet sexistisk sådan. Utöver att locka till konsumtion, bidrar de i många fall till att förstärka stereotypa könsroller och därtill till psykisk ohälsa. Dessutom gör det digitala landskapet att informationen når fler snabbare och även fler yngre . Internet och sociala medier har skapat nya mönster och vägar för exploatering av kvinnors kroppar som normaliserar objektifiering, hat, hot och våld. Lagstiftningen måste hänga med i den utvecklingen. I flera städer och länder har sexistisk reklam begränsats. blev först i landet med att förbjuda sexistisk reklam på lokal nivå, något som även finns på nationell nivå i våra nordiska grannländer. I utvidgades förbudet att även gälla rasistisk reklam och därutöver har valt att även inkludera förbud mot homofobisk reklam. Det råder bred enighet om att könsdiskriminerande reklam är ett hinder för att säkerställa kvinnors rättigheter och jämställdhet inom EU och FN. Men den svenska marknadsföringslagen omfattar inte manipulering av bilder på människokroppen och måste därför ses över. När de yttersta konsekvenserna av ett ojämställt samhälle inte bara gör sig påminda, utan bereds plats i samhället, måste vi reagera och agera. Det behövs därför reglering och lagstiftning mot sexistisk, rasistisk och homofobisk reklam, mot marknadsföring samt mot objektifiering av kvinnor i TV och film.
mot · H9021768 · 2021-09-30 00:00:00 — Ökad lärarledd tid på högskola och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur den lärarledda tiden inom högskola och universitet successivt kan öka samt se över lämplig grundnivå för lärarledd tid och tillkännager detta för regeringen. Fortsatt är det så att tillgången till högre utbildning i stor utsträckning avgörs av vilka dina föräldrar är och din klassbakgrund. Detta präglar tyvärr hela det svenska skolsystemet. Här behöver inte minst universiteten ha ett mycket mer aktivt arbete. I takt med mycket viktiga kontinuerliga investeringar i fler utbildningsplatser och ett mer aktivt arbete med breddad rekrytering måste därför tillgängligheten och kvalitén i själva utbildningen också säkerställas genom fler lärarledda timmar av undervisning. Det är främst studenter från studieovana hem som drabbas extra hårt av få lärarledda timmar när den mesta av en veckas heltidsstudier ska ske helt på egen hand. Om vi vill säkerställa att alla inte bara kan påbörja en utbildning utan också få lika chanser att ta sig igenom utbildningen är detta avgörande. SFS, , är en av flera aktörer som pekar på problemet att är det land i som har lägst antal lärarledda timmar inom den högre utbildningen. Det är också en stor variation mellan olika ämnen när det gäller lärarledd tid. Det behövs därför en successiv generell ökning av lärarledd tid, särskilt för de ämnen som ligger på lägst nivå. Det behöver också ses över möjligheten att ha en rimlig lägsta nivå av lärarledd tid för en heltidsstuderande . Alla studenter har rätt att få en kvalitativ utbildning och goda möjligheter att klara sin utbildning. Ett sätt att säkerställa mer lärarledd tid är att se till att de resurser som går till våra högskolor och universitet men som används till de kulturinstitutioner som drivs av universitet, istället går till utbildning, som är huvudsyftet. Dessa kulturinstitutioner får ingen särskild finansiering utan finansieras således antingen via entréavgifter eller via statliga resurser avsedda för högre utbildning eller forskning. Detta urholkar utbildnings- och forskningsanslagen, i längden drabbar det studenten och kvalitén i utbildningen. Men självklart är dessa kulturinstitutioner viktiga och måste värnas. Därför behöver det ses över en möjlighet för hur universiteten istället skulle kunna få en särskild finansiering för dessa viktiga uppdrag motsvarande vad de annars hade fått.
mot · H9021769 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur det nationella och lokala ansvaret för vattenvården kan stärkas i enlighet med uppsatta miljömål och tillkännager detta för regeringen. Vatten är vårt viktigaste livsmedel; hav och sjöar utgör grundläggande livsbetingelser. I enlighet med FN:s globala mål ska vi säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla samt bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. Enligt Havs- och vattenmyndigheten uppnår dock inte av våra kustvatten god ekologisk status utifrån vattenförvaltningens statusklassning. Inga kustvatten uppnår god kemisk status. Fiskebeståndet är till stora delar borta eller inte längre tjänligt som föda. Om vi vill värna vårt vatten för klimatet skull samt för att skapa en bättre livsmiljö för oss alla, måste staten ta en större roll i ansvaret. är en stor del av vattenvård splittrat mellan olika nivåer från statliga myndigheter, till länsstyrelser, regioner, kommuner, vattenråd, vattenvårdsförbund och olika kommunala aktiebolag. Det behövs en effektivare lagstiftning med syfte att få en stärkt och likvärdig vattenvård samt ökad tillsyn. Kommunerna behöver ges strängare tillsynsplikt genom erforderlig mätning, provtagning, riskbedömning, spårning av utsläpp, m.m. Det behöver också ses över hur viten och straffavgifter skall stärkas för att nå bättre följsamhet i vattenvården. Att klara av detta är en central del i vårt klimatansvar och för att möjliggöra en hållbar utveckling.
mot · H902177 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta handläggningstiderna hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. Det är stor bostadsbrist i många delar av . ansvarar Lantmäteriet för att stycka av tomter för nybyggnation, fastighetsreglering, klyvning eller sammanläggning. Det tar att stycka av en fastighet, vilket är en bromskloss när det ska byggas i hela . Det är orimligt att Lantmäteriet ska få ha i handläggningstid. I enlighet med (PBL) har kommunerna handläggningstider för prövning . Håller inte sätts bygglovsavgiften ner . Den största delen av Lantmäteriets omsättning kommer inte som anslag från staten, utan från avgifter. Det finns ingen konkurrens och jag menar att flera utförare skulle vara positivt för de som jobbar inom branschen. Det skulle möjliggöra fler arbetsgivare och en effektivare verksamhet. Jag anser därför att en översyn av Lantmäteriet är nödvändig. Regeringen bör undersöka möjligheterna att få in fler aktörer på området samt att lagstifta om en handläggningstid som liknar kommunernas när det gäller myndighetsutövningen inom exempelvis PBL.
mot · H9021773 · 2021-09-30 00:00:00 — Utbildning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en mer omfattande utbyggnad av distansutbildningar och lärcentrum i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Att ta utbildningen till folket istället för folket till utbildning är smart politik för att motverka urbanisering och klara kompetensförsörjning i hela landet. Utbildningsnivån är som högst närmast våra lärosäten. Så snart som 5 mil ifrån campus sjunker den genomsnittliga utbildningsnivån i befolkningen drastiskt. Detta gör att det finns en stor utbildningsklyfta mellan stad och landsbygd och försvårar kompetensförsörjningen i landets mindre orter långt ifrån campusorterna. Genom att göra det möjligt för folk att plugga där de bor kan människor växa och landets sammanhållning stärkas. Därför är det viktigt att fler utbildningar ges på distans och att kvaliteten på lärosätenas distansundervisning är hög. Beredskapen för detta borde, såhär efter pandemin och den distansöverbryggande teknikens stora folkliga genombrott, vara bättre än någonsin . Men även om människors beredskap att ta del av föreläsningar, studier och grupparbeten från hemmakontoret borde vara bättre än någonsin förr kan livet som student kräva ett socialt sammanhang. En plats att träffa andra studenter på, att ta del av föreläsningar vid eller få svar på sina frågor kan vara ett kommunalt lärcentrum. Vad som ska finnas vid ett sådant är dock svagt reglerat och de finns inte att tillgå överallt. Därför behövs satsningar på lärcentrum för att de ska kunna vara adekvat utrustade och utformade studie- och mötesplatser för studenter som finns tillgängliga i hela landet.
mot · H9021774 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en totalöverblick i ansvar för individen så att ingen riskerar att hamna utanför trygghetssystemet vid sjukdom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag till och Arbetsförmedlingen att arbeta fram samma definition på arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. Det saknas en totalöverblick över våra trygghetssystem. Alla myndigheter har olika uppdrag som går tvärs över gränserna, eller förväntas göra det utan en tydlighet kring hur det ska göras. Resultatet blir att vissa individer faller mellan stolarna. Det gäller inte minst det som är kopplat till och Arbetsförmedlingens arbete. När en person som är sjukskriven bedöms av ha arbetsförmåga och nekas sjukpenning, men inte kan återgå till sitt ordinarie arbete eller saknar ett arbete, hänvisas hen till Arbetsförmedlingen. bedömer att samma person inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande på grund av sjukdom, faller individen plötsligt utanför trygghetssystemet. Problemet är att ingen av myndigheterna tar ansvar för personer som hamnar i den situationen. Orsaken är att myndigheterna inte har samma definition av arbetsförmåga. Problemet uppstår ofta i samband med att den sjukskrivnes arbetsförmåga bedöms i förhållande till normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden, det vill säga i en sjukperiod för personer med anställning och från första sjukdagen för arbetslösa. Både och Arbetsförmedlingen tillämpar de regelverk som finns. Myndigheternas enskilda uppdrag är ganska tydliga utifrån deras egna målsättningar. Men eftersom ansvaret för sjukskrivna som hamnar mellan stolarna inte alls är lika tydligt, innebär det desto större utsatthet för dessa personer. Hur kan tryggheten säkras för individer som faller utanför myndigheternas uppdrag och som varken får sjukpenning eller kan återgå i arbete? finns det dessvärre inte något system för det. Det behövs olika åtgärder för att fånga upp dessa personer. Det är framför allt viktigt att myndigheterna har samma definition av arbetsförmåga. Det kan även behövas en lagändring som innebär att ansvaret för den som är sjukskriven tydliggörs så att alla kan känna trygghet och ingen riskerar att bli ännu mer utsatt vid sjukdom. Det behövs en totalöverblick så att ingen faller mellan och Arbetsförmedlingens regelverk vid sjukdom.