ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024227 · 2021-10-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:13 om arbetssökande över 55 år ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska motverka all form av åldersdiskriminering i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att diskrimineringsgrunderna hanteras likvärdigt i Arbetsförmedlingens uppdrag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att Arbetsförmedlingen har ett tydligt uppdrag att prioritera insatserna så att alla arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden omfattas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att arbetssökande får det stöd för att komma i arbete de har rätt till, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att gruppen arbetssökande omfattas av Arbetsförmedlingens mål och uppföljning av verksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verksamheten bör utgå från arbetssökandes behov i stället för att inrikta sig på specifika målgrupper och tillkännager detta för regeringen. har mottagit regeringens skrivelse och tagit del av ”om arbetssökande ”. Rapporten visar på brister som vi som parti befarat och belyst i olika sammanhang: Arbetssökande får inte det stöd att komma i arbete som de har rätt till, andra grupper prioriteras genom regeringens styrning av myndigheten. Denna grupp har varken varit föremål för särskilda mål eller omfattats av Arbetsförmedlingens uppföljning av verksamheten, vilket givetvis måste ske. I regleringsbrevet /21 har regeringen gett Arbetsförmedlingen ett uppdrag om ett statistiskt bedömningsstöd. Detta är bra men en inte på något sätt tillräckligt. Insatser för att denna grupp ska komma i arbete och inte fastna i långtidsarbetslöshet måste presenteras och införas. Att gruppens svårigheter att komma i arbete ökar rimmar väldigt illa med kraven på att vi som befolkning ska arbeta längre för att bidra till våra gemensamma skattemedel. För att ge det stöd samtliga arbetssökande har rätt till bör myndighetsinstruktionen ändras. Regeringen bör instruera myndigheten att utföra uppdraget i enlighet med en behovsstyrning, då nuvarande styrning mot specifika målgrupper skapar problem med prioriteringar och skapar undanträngningseffekter.
mot · H9024232 · 2021-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:17 Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag på hur straffrabatten kan tas bort vid samtliga brott och tillkännager detta för regeringen. välkomnar regeringens proposition 2021/22:17 Slopad straffrabatt för unga vid allvarlig brottslighet. Dock finns det vissa områden på vilka vi skulle vilja se en förändring. Kriminella gäng påverkar vissa områden i stor utsträckning. Skjutningar och sprängningar har blivit allt vanligare och hänsynslösheten i de brott som begås av vissa unga personer är oroande. Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . Dessa måste ta ansvar för sina handlingar. Den hittillsvarande ordningen med straffrättslig särbehandling av unga lagöverträdare har funnits , och har länge efterlyst en förändring av detta. Vi välkomnar därför de förändringar av regelverket som föreslås för dem som har fyllt 18 men inte och vars ungdom enligt regeringens förslag inte längre ska beaktas särskilt om straffet för brottet är fängelse . ser dock att det finns vissa brott som har en tydlig koppling till gängbrottslighet och som borde inkluderas i dessa lagändringar. Det handlar bl.a. om brotten övergrepp i rättssak, olaga tvång och utpressning som inte kommer att inkluderas i dessa ändringar då minimistraffet för dessa brott är för lågt. anser att begränsningen till brott med ett straffminimum riskerar att leda till en tandlös lagstiftning som inte får den nödvändiga effekten. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med förslag på hur straffrabatten kan tas bort för samtliga brott. vill också lyfta ett tillkännagivande rörande att se över reglerna för sluten ungdomsvård och utreda en flytt av ansvaret för dömda 15–18-åringar till Kriminalvården. De som döms till sluten ungdomsvård har ofta redan en kriminell livsstil och det är troligt att Kriminalvården har en större kompetens att ta hand om dessa personer, jämfört med (Sis). Dessutom visar antalet rymningar att säkerheten hos Sis är eftersatt i jämförelse med inom kriminalvården. ser det som viktigt att en förändring inte dröjer och uppmanar därför regeringen att återkomma .
mot · H9024237 · 2021-10-08 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:7 om statliga myndigheters FoU-verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att FoU-verksamheten vid statliga myndigheter utvärderas och redovisas för , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa riktlinjer och processer som säkerställer saklighet och opartiskhet i FoU-verksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra den ekonomiskadministrativa kontrollen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av lämnade bidrag och extern revision och tillkännager detta för regeringen. har hög forskningsintensitet i internationell jämförelse och är ett av de fem länder i med högst utgifter för FoU som andel av BNP. Utgifterna för FoU uppgick till . Näringslivet stod för och offentlig sektor för . 2019 anslogs 37 miljarder i statsbudgeten till FoU. gick till högskolor och universitet, till forskningsråden och till övriga statliga myndigheter. granskning visar att statens FoU-verksamhet inte fungerar effektivt, eftersom vissa förutsättningar för att säkerställa kvalitet och hushållning med statens resurser saknas. Regeringen har allvarligt brustit i att följa upp FoU-verksamheten. och föreslår att ett råd med nationella och internationella experter bör inrättas för utvärdering av FOU, där saklighet och opartiskhet säkerställs. Av alla FoU-myndigheter saknar dokumenterade processer för hantering av jäv för externa sakkunniga, och av myndigheterna saknar sådana dokumenterade processer för egen personal. efterfrågar också riskanalyser och anser att den ekonomiadministrativa kontrollen och uppföljningen av lämnade bidrag måste ses över. Enligt är riskanalysen avgörande för att effektiva kontrollåtgärder sätts in där riskerna är störst, och utan riskanalysen riskerar verksamheten att inte bli effektiv. Det är då ytterst allvarligt att inte ens hälften av myndigheterna har tagit fram sådana riskanalyser för FoU-verksamheten och att den ekonomiska uppföljningen brister. Här krävs en genomgång och expertbedömning av resultat i relation till de erhållna medlens storlek. Slutligen rekommenderar att en extern revision som kontroll och uppföljningsmetod bör övervägas i större utsträckning. Denna revision bör uppdelas så att högskolor och universitet, forskningsråden respektive statliga myndigheter revideras separat för att senare jämföras avseende kvalitet, saklighet och opartiskhet samt resultat i förhållande till erhållna medel. uppgår kostnaden för statens FoU-verksamhet vid statliga myndigheter till . En grundläggande anledning för staten att finansiera FoU är att den bekostar forskning och utvecklingsarbete som annars inte skulle komma till stånd. Det finns ett positivt samband mellan FoU-satsningar och ekonomisk tillväxt, varför rekommendationer är av största vikt och nödvändiga för att garantera förtroendet för FoU-verksamheten. Noria Manouchi (M)
mot · H9024242 · 2021-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:18 Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya lagen ska följas upp och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. Propositionens huvudsakliga förslag är att ett grovt djurplågeribrott ska införas i där straffskalan föreslås vara fängelse i lägst och högst . Därtill föreslår regeringen i propositionen att vissa mindre allvarliga överträdelser av djurskyddsbestämmelserna ska sanktioneras med sanktionsavgifter i stället för med straffrättsliga påföljder samt att överträdelser av djurskyddslagstiftningen som ligger så långt ifrån lagstiftningens skyddsintresse att det inte framstår som motiverat med straffansvar ska vara straffria. välkomnar dessa lagförslag. Vi anser att ett gott djurskydd är viktigt och att brott mot djur ska leda till påföljder. Vi ser dock några problem med implementering av dagens lagstiftning, varför vi vill säkerställa att så inte blir fallet vid ett riksdagsgodkännande av propositionen. Rättssäkerhet för den enskilde bemöts enskilda djurägare olika beroende på var de bor och/eller är verksamma. En av länsstyrelserna genomförd kontroll kan få ett annorlunda utfall i norr än vad den får i söder. Denna rättsosäkerhet är allvarlig, bl.a. då upprepade förelägganden kan leda till en prövning av djurförbud med långtgående konsekvenser för den som livnär sig på djurhållning. Det bör därför säkerställas att lagstiftningen tolkas och tillämpas på samma sätt i hela landet. anser därtill att det bör gå att byta myndighetskontakt när dialogen inte fungerar, för att upprätthålla rättssäkerheten. Detta har föreslagit avseende miljötillståndsprocesser inom jordbruket, och motsvarande möjlighet bör finnas vad gäller djurskyddskontroller. Denna möjlighet måste utformas på ett sätt som inte äventyrar djurskyddet. Det är också viktigt att det finns tillräcklig kapacitet i rättsväsendet. Om myndigheter påpekar brister som kan innebära brott måste det finnas kapacitet hos t.ex. polisen att hantera detta. Finns inte sådan kapacitet spelar kvaliteten på lagstiftningen ingen roll. Effekterna av den nya lagstiftningen ska följas upp och därefter utvärderas , bl.a. med anledning av det ovan anförda om rättssäkerhet för den enskilde. Därtill behöver det säkerställas att lagen de facto skyddar djuren i den utsträckning som det är tänkt. Med denna uppföljning och utvärdering kan vi säkerställa att lagstiftningen fyller sin funktion och varken försvårar för den enskilde eller drabbar djur i negativ bemärkelse. Utvärderingen bör bl.a. undersöka just frågan om huruvida den nya lagstiftningen implementerats likvärdigt i hela landet. Utvärderingen bör även undersöka hur lagstiftningen påverkar forskning och djurförsök. Human användning av försöksdjur inom forskningen ska inte kategoriseras som djurplågeri i lagens mening. Kopparklint (M)
mot · H9024245 · 2021-10-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:24 om systemet med energideklarationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska meddela så många undantag som möjligt från kravet på energideklarationer av fastigheter, i enlighet med 7 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU ska arbeta för att energideklarationer krävs i färre fall än och tillkännager detta för regeringen. har redovisat sin granskning i rapporten med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål (RiR 2021:21). Man anser att energideklarationerna har svaga förutsättningar att få enskilda småhusägare att genomföra energieffektiviserande åtgärder, detta trots att syftet är att husägare ska energieffektivisera sitt hus. Dessutom kvarstår flera av de brister som uppmärksammades . Energideklaration är enligt ett dokument med uppgifter om hur mycket energi som går åt i ett hus när det används och är bl.a. till för den som ska köpa eller hyra en bostad. Deklarationen kan användas för att jämföra olika hus med varandra. Även den som bygger nytt behöver upprätta en energideklaration. Det är ett lagkrav för de flesta byggnader att det ska finnas en energideklaration upprättad av oberoende expert. Byggnader där energideklaration krävs är: hus som har golvarea och ofta besöks av allmänheten, byggnader som upplåts med nyttjanderätt och byggnader som är nyuppförda eller ska säljas. I flera fall av husförsäljning finns ringa bruk av energideklaration. Till exempel när köparen har för avsikt att riva fastigheten, när en genomgående och omfattande ombyggnad planeras eller när fastighetsvärdet understiger markvärdet borde det inte behövas någon energideklaration. Energideklarationerna styrs av EU:s direktiv, men regeringen har en möjlighet att inom rådande regelverk medge vissa undantag för kravet på energideklarationer, 7 § 2006:985, vilket regeringen kan använda i fler fall än . Utöver det bör regeringen arbeta för att lagfästa flera undantag från kravet i lag 2006:985 samt arbeta inom EU för att energideklarationer ska krävas i färre fall än . För den som inte längre omfattas av lagtvånget finns alltid möjligheten att självmant låta utföra en energideklaration, om det finns behov eller nytta. Det är uppenbart att energideklarationerna inte fungerar och anmärkningsvärt att flera av de brister som man uppmärksammade i en granskning 2009 fortfarande kvarstår. Energideklarationer bör ha en konkret funktion och hög brukargrad, i de fall som lagen är tvingande. Det finns ingen vits med deklarationer som inte fungerar. De kostnader, den administration och de resurser deklarationerna tar i anspråk är inte försvarbara, om inte hög funktionsgrad med uppsatt syfte uppnås.
mot · H9024246 · 2021-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:18 Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de förseelser som avses avkriminaliseras främst bör adresseras genom kontrollverktyg som främjar regelefterlevnad snarare än straff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktionsavgifter vid införande bör begränsas till enklare förseelser av administrativ karaktär och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spannet för sanktionsavgifter bör justeras ned till att motsvara förseelser av administrativ karaktär och tillkännager detta för regeringen. Regeringen lägger med proposition 2021/22:18 Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem fram förslag för vad man framhåller som proportionerliga och effektiva sanktioner vid överträdelser mot djurskyddslagstiftningen. De allvarligaste fallen av djurplågeri föreslås ge högre straff genom att grovt djurplågeri införs i . Straffskalan föreslås vara fängelse i lägst och högst . För mindre allvarliga överträdelser av djurskyddslagstiftningen föreslås i effektiviserande syfte att sanktionsavgifter som föreligger ska hanteras av länsstyrelserna i stället för med straffrättsliga påföljder. Regeringen föreslår också att överträdelser som avviker mot syftet att minska djurlidande ska vara straffria. välkomnar den översyn som gjorts och har efterlyst mer ändamålsenliga, proportionerliga och rättssäkra straffbestämmelser för de överträdelser propositionen avser. delar också målbilden att mindre förseelser där någon tydlig påverkan på djurs välfärd inte går att konstatera bör avkriminaliseras. Genom avkriminalisering kan i stället samhällets resurser koncentreras till att beivra de allvarligare brotten. I stället bör denna form av förseelse hanteras av tillsynsmyndighet genom dialog, rådgivning, anmärkningar eller olika former av förelägganden. Regeringens förslag innebär att en mängd förseelser avkriminaliseras och i stället överförs på kontrollmyndighet att adressera med sanktionsavgifter. I detta bör dock kontrollmyndigheten vägledas tydligt till att med hänsyn till förseelsens allvarlighetsgrad och det eventuella lidandet hos de aktuella djuren främst bruka kontrollverktyg som främjar regelefterlevnad snarare än straff. Framåtsyftande och stödjande kontroll bör anses vara det främsta redskapet för att främja en god djurhållning. En återkommande signal från djurhållarna är tyvärr att man inte upplever detta från kontrollmyndigheterna. I stället uppmärksammas brister i likvärdighet, objektivitet, kompetens och rättssäkerhet, vilket också ger svag tillit och svagt förtroende för de myndigheter som verkar på djurskyddsområdet. förordar att sanktionsavgifter vid införande endast begränsar sig till administrativa överträdelser av enklare karaktär. Den form av överträdelser som detta innefattar bör också motivera ett lägre spann än det som föreslås på .
mot · H9024247 · 2021-10-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:24 om systemet med energideklarationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt i samband med att EU-direktivet om byggnaders energiprestanda lagts fram utreda hur energideklarationerna som styrmedel kan effektiviseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i direktiven för utredningen om energideklarationernas effektivisering också utvärdera tillförd nytta av de kommunala energirådgivarna och tillkännager detta för regeringen. har granskat systemet med energideklarationer av byggnader. anser att energideklarationerna har svaga förutsättningar att få enskilda småhusägare att genomföra energieffektiviserande åtgärder. Som följd av detta rekommenderar de att ges i uppdrag att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel. Regeringen instämmer i bedömning och deklarerar i sin skrivelse en intention att återinföra återrapporteringskrav kring energideklarationerna och den kommunala energi- och klimatrådgivningen. I relation till rekommendation att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel föredrar regeringen att avvakta den kommande revideringen av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. välkomnar ett återrapporteringskrav för hur energideklarationerna fungerar eller i vilken mån den kommunala energi- och klimatrådgivningen medför någon nytta för medborgarna eller över huvud taget efterfrågas. I tidigare gjorda undersökningar från t.ex. Villaägarna indikeras en mycket svag upplevd nytta av energideklarationer från småhusägare. Energideklarationerna leder sällan till rekommendationer om åtgärder och än mer sällan till att åtgärder vidtas. En obesvarad fråga är också huruvida dessa åtgärder skulle genomförts även utan upprättad energideklaration. Krav på energideklarationer med dagens dåliga uppföljning innebär en risk att endast vara en transferering från fastighetsägare till konsulter. Samma frågeställning föreligger också vad gäller den kommunala klimat- och energirådgivningen där efterlyser uppföljningsbara mål samt rapportering av effekter och resultat. konstaterar att andelen husköpare som –2020 sökte rådgivningen inte är väsentligen högre än andelen i befolkningen sökt rådgivningen. Det finns goda skäl att särskilt utvärdera vilket mervärde rådgivarna bidrar med i anslutning till upprättandet av energideklaration. Om inte detta mervärde kan konstateras bör energirådgivningen avvecklas. Som framhåller föreligger ett behov av att effektivisera arbetet med energideklarationer. Det är därför angeläget att i anslutning till att omarbetningen av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda läggs fram också gå vidare med rekommendationer.
mot · H9024250 · 2021-10-28 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:12 om myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på god myndighetsservice i icke-digitala kanaler och tillkännager detta för regeringen. har granskat myndigheternas arbete med att säkerställa service med god tillgänglighet och av god kvalitet till enskilda som inte kan eller vill använda digitala kanaler i sina kontakter med dem. har upptäckt att var tredje myndighet har orimligt långa väntetider på telefon och att uppföljningen av servicekvaliteten dröjer. Slutsatserna behöver tas på allvar, särskilt i då det blir allt svårare för den som inte ”är digital” att klara sig dels i myndighetskontakter, dels vad gäller tillgänglighet till livet i allmänhet. är ett av världens mest digitala länder. I finns 8 miljoner användare av bank-id, har tillgång till internet och nio av tio använder internet . uppger att de över huvud taget inte har tillgång till internet. Detta gäller främst äldre som kan ha svårt att lära sig nya komplicerade tekniska lösningar och därför inte kan förväntas utbildas till it-kompetens. Det gäller också personer med funktionsnedsättning. Enligt en rapport från Begripsam och har en tredjedel av personerna med funktionsnedsättning inte något sätt att identifiera sig online, såsom bank-id. Problemen i gruppen gäller också medelålders och yngre personer, och alltså inte äldre som i befolkningen i stort. De behöver också ofta hjälp att använda digitala tjänster. När digital identifiering och internetärenden blir så dominerande i övriga grupper, riskerar dessa två att glömmas bort. Därför är det oerhört viktigt att genomfört den här granskningen. riktar ett flertal rekommendationer till olika myndigheter som de granskat, framför allt gällande väntetider på telefon. delar dessa ståndpunkter. Att inte kunna eller vilja vara digital ska inte medföra svåra nackdelar i . Till regeringen riktar rekommendationen att regeringen ska ställa hårdare krav på myndigheternas service i icke-digitala kanaler, så att alla enskilda kan ta vara på sina intressen och medborgerliga rättigheter. Emellertid anser regeringen att deras pågående arbete redan tar vara på rekommendationer. Men vore så fallet, hade inte behövt rikta några rekommendationer till regeringen. anser att regeringen behöver vidta åtgärder för att se till att myndigheterna dels genomför rekommendationer, dels ser till så att god service i icke-digitala kanaler fortsatt är ett fullgott alternativ. Skånberg (KD)