mot · H9023696 · 2021-10-05 00:00:00 — Mer än varannan rökare avlider till följd av sin tobaksrökning och i genomsnitt förkortar tobaksrökning varje rökares liv . Att minska tobaksrökningen kommer att leda till omfattande positiva effekter på individnivå och för den totala folkhälsan. är psykisk ohälsa den vanligaste orsaken till sjukskrivning i . Därtill står denna kategori av orsak till sjukskrivningar för de längsta sjukskrivningstiderna och har lägst frekvens av återgång till arbete social utvärdering, SBU, har gått igenom relevant forskning vad gäller samband mellan en betydande mängd faktorer i arbetsmiljön och symptom på utmattning och depression. På gruppnivå finns det, enligt denna forskning, till exempel belägg för att personer som upplever en arbetssituation där de har små eller inga möjligheter att påverka, i kombination med alltför höga krav, utvecklar mer depressionssymptom. Psykisk ohälsa bland barn och unga är ett stort och växande problem. Enligt har psykisk ohälsa hos barn som är mellan 10 till fördubblats under de senaste dryga tio åren. har ungefär var tionde pojke eller flicka någon form av psykisk ohälsa. Det är framför allt depression och olika ångestsyndrom som bidrar till ökningen. uppskattar att ökningen kommer fortsätta framöver, eftersom nya sjukdomsfall blir långvariga och läggs till befintliga fall. Uppföljningar visar att konsekvenserna för de drabbade barnen är allvarliga och spänner över ett brett spektrum, från svårigheter i skolan till ökad risk för självmordsförsök. Även neuropsykiatriska diagnoser bland barn och unga har ökat . har barn och ungdomar och unga vuxna som diagnostiseras med neuropsykiatriska tillstånd ofta samsjuklighet i annan psykisk ohälsa. Brister avseende tidiga insatser bidrar också till att dessa barn och ungdomar riskerar att hamna i aktivitetsförsörjning eller förtidspension när de blir äldre. har suicidtalet minskat för alla åldersgrupper utom för gruppen 15–, där suicidtalet har legat på en lägre men förhållandevis nivå. Minskningen för övriga grupper skedde fram och har därefter stannat av. Många intressenter som förespråkar ett aktivt hälsofrämjande preventionsarbete betonar och pekar på att detta borde ses som investeringar på lång sikt med god avkastning. Det finns åtskilligt som talar för att dessa intressenter har rätt i att det krävs ett aktivt förebyggande hälsoarbete som mer samordnas nationellt. Därtill att detta hälsoarbete behöver hitta mer framkomliga vägar än att låta ett- och treåriga budgetprocesser hindra vad som på lång sikt skulle leda till färre sjukdomar och förtida dödsfall. Att rikta mer fokus och ansträngningar till ett mer proaktivt samordnat hälsofrämjande arbete kommer på kunna leda till minskande kostnader i till exempel flera delar av statsbudgeten. Det handlar om sänkta kostnader inom sjukförsäkringen och inom sjuk- och aktivitetsersättningen (förtidspension). Därtill om sänkta direkta och indirekta kostnader rörande hälso- och sjukvården. Kostnader för hjärt-kärlsjukdomar är ett tydligt exempel. Dessa sjukdomar ger upphov till höga indirekta kostnader i form av sjukskrivning, förtidspension och förtida död. Därtill naturligtvis ökande direkta kostnaderna för hälso- och sjukvården. Gällande hjärt-kärlsjukdomar beräknas de totala kostnaderna fördela sig enligt följande: De direkta hälso- och sjukvårdskostnaderna omfattar av de totala kostnaderna. De indirekta kostnaderna i form av informell vård som gavs av anhöriga omfattar av de totala kostnaderna. De indirekta kostnaderna till följd av produktionsbortfall omfattar av de totala kostnaderna. Det har genomförts beräkningar av de samhällsekonomiska kostnaderna för tobaksrökning. Enligt studiens beräkningar uppgick de samhällsekonomiska kostnaderna för rökning totalt till . Hjärt-kärlsjukdom var den rökningsrelaterade sjukdomsgrupp som utgjorde den största andelen av kostnaderna och beräknades till . Cancersjukdomar beräknades generera ungefär lika höga kostnader och svarade för . Den rökningsrelaterade sjukdom som enskilt svarade för störst andel av de totala kostnaderna var lungcancer som beräknades uppgå till . Den största kostnadsposten var bortfall i marknadsproduktion följt av sjukvårdskostnaderna. Det finns beräkningar som visar att kostnaden för uteblivit förvärvsarbete till följd av sjukskrivningar kan uppgå till ungefär 55 till . Detta talar för att ett metodiskt hälsofrämjande arbete som samordnas nationellt med tydligt fokus på stöd, rådgivning, information och inspiration är en helt central del i framtidens arbete med att säkerställa ett hållbart som bärs upp av en tydlig arbetslinje och långsiktigt frisk aktiv befolkning. Stora utmaningar inom nuvarande system och organisering gällande hälso- och sjukvården kopplat till förebyggande hälsoarbete är att det är lågt prioriterat. Vanliga orsaker till detta handlar om till exempel att ekonomiska incitament i nuvarande styrmodeller och budgetprocesser inte främjar långsiktighet. I kombination med personalbrist och växande vårdköer leder detta till att nästan all kraft och resurser riktas till att hantera akuta saker och försöka att hålla sig ovanför vattenytan och hantera kriser. Därtill handlar det om stuprörsproblematik. Att olika aktörer och intressenter inte samarbetar och samordnar hälsofrämjande åtgärder. Det finns därtill en eftersläpning i användandet av ny teknik och digitalisering. Det finns undersökningar som visar på ett stort intresse bland allmänheten att löpande få information om sin hälsa, sjukdom och behandling samt stöd från vården. Många patienter är öppna för och vill mäta sin egen hälsa och är positivt inställda till att dela denna information med vården. Behandlingsresultaten blir ofta bättre om patienten är delaktig i sin vård. Fler aktörer kan bidra till att öka antalet hälsofrämjande åtgärder. Ta fram och genomför en nationell hälsofrämjande strategi föreslår att tar fram och genomför en nationell hälsofrämjande strategi. måste metodiskt, långsiktigt och strukturerat sträva efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. I ett samarbete mellan regering och riksdag, regioner och kommuner, myndigheter och organisationer ska en nationell hälsofrämjande strategi tas fram, konkretiseras, genomföras, följas upp, utvärderas och regelbundet uppdateras och utvecklas. En nationell hälsofrämjande strategi ska ge tydliga riktlinjer, långsiktig struktur, metodik och samarbeten i syfte att stärka det förebyggande hälsoarbetet i . är emellertid också tydliga med att, förutom det samlade nationella ansvaret, är det egna ansvaret vad gäller hälsan avgörande. Att äta bra, motionera och hitta tillräckligt med tid för återhämtning är helt centralt för det egna välmåendet. Ett aktivt socialt liv och möjlighet till egen försörjning bidrar också till bättre långsiktig hälsa. Att kunna skapa tilltro till den egna förmågan ger känsla av egenmakt och hopp om en bra framtid – det bidrar också till bättre hälsa. måste sträva efter att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för en god hälsa hos hela befolkningen, oavsett till exempel vilken bakgrund man har och var i landet man bor. Att underlätta för alla människor att göra hälsosammare val är en viktig politisk uppgift, vi ska emellertid inte styra med pekpinnar och förbud utan ge goda förutsättningarna för varje individ att kunna göra individuella hälsosammare val. Att låta individen ta eget ansvar för sin hälsa är en av grundpelarna, alla människor är unika och har olika förutsättningar, samhället ska stötta och underlätta för den enskilde individen att hitta egna möjligheter att både forma och leva sitt liv. Familjen har central betydelse och har ett avgörande ansvar för barnens förutsättningar och möjligheter att långsiktigt kunna välja hälsosammare levnadsvanor. Att ha hälsa och vara frisk tillsammans med att ha starka band till familj och vänner är vad många människor värdesätter allra högst. anser, på liknande sätt som när den borgerliga regeringen fattade beslut om att tillsätta en statlig utredning i syfte att ta fram analys och förslag till en nationell cancerstrategi, att regeringen nu bör ge i uppdrag att lämna förslag till en nationell hälsofrämjande strategi som kan svara upp mot de omfattande och växande behov som finns av tydlig strategi, riktlinjer och handlingsplaner för att kunna stärka och effektivisera det förebyggande hälsoarbetet i . Det finns få områden som är så breda och i behov av fler samarbeten mellan olika organisatoriska stuprör och sakfrågor som hälsofrämjande insatser och som därmed lämpar sig bättre för ett långsiktigt strategiarbete. Denna hälsofrämjande strategi ska kontinuerligt uppdateras, utvärderas och utvecklas. Där så är lämpligt och möjligt bör därtill en ny uppdaterad nationell cancerstrategi kunna kopplas samman med en nationell hälsofrämjande strategi. delar Cancerfondens uppfattning; ”att med öppna ögon avstå från att ändra de strukturer som bevisligen har svårt att hantera de ökande hälsoklyftorna är inte försvarbart, om man i samma andetag säger sig arbeta för ett hållbart samhälle. Än finns chansen att göra om och att göra rätt.” [13] delar vidare Fysioterapeuternas uppfattning: ”Du kan inte ge andra, det du inte har själv. I hälso- och sjukvårdslagen ska vi kunna erbjuda patienter och närstående hopp, trygghet och säkerhet. Det kan bara komma från medarbetare som själva känner sig hoppfulla, trygga och säkra. Arbetsglädje är grundläggande.” [14] Det offentliga ska skapa förutsättningar – utan pekpinnar och förbud - för alla människor att kunna grundlägga goda levnadsvanor. Det uppdraget ska genomsyra framtagandet av en nationell samlad hälsofrämjande strategi. En tydlig riktning för ett långsiktigt hälsosammare hållbart . En nationell hälsofrämjande strategi behöver bland annat innehålla nedanstående inriktning och prioriteringar. Se över och utveckla ersättningssystem som uppmuntrar och stärker långsiktiga hälsofrämjande insatser föreslår att regeringen ger i uppdrag att se över och ta fram en nationell ersättningsmodell som uppmuntrar och långsiktigt stärker breda hälsofrämjande insatser, förebyggande åtgärder så som primärprevention och sekundärprevention samt insatser som stärker rehabilitering. Det är helt centralt att i ett tidigt skede slå fast hur ett utvecklings- och förändringsarbete av den typ som en nationell hälsofrämjande strategi utgör ska organiseras, struktureras och utvärderas. Den ersättningsmodell som tas fram ska kunna fogas in i det vardagliga budgetarbetet såväl på kommunal-, som regional- och statlig nivå. Stora investeringar, satsningar och strukturförändringar inom hälso- och sjukvården är komplexa processer som i regel pågår och under skiftande politiska majoriteter. Detta ställer stora krav på helhetssyn i satsningar som rör hälsofrämjande insatser, tydlig inriktning i genomförande och förmåga att vald ersättningsmodell ger de effekter som man vill uppnå på . föreslår att satsade resurser på hälsofrämjande insatser kopplas och villkoras till krav på uppföljning och utvärdering. Påskynda arbetet med att ta fram en nationell strategi avseende psykisk hälsa Regeringen har påbörjat ett arbete med att ta fram en nationell strategi avseende psykisk hälsa och suicidprevention. Det är ett steg i rätt riktning. Däremot är det naturligtvis inte acceptabelt att arbetet ska ske så långsamt. Regeringen har lagt fast uppdraget att fram underlag till en strategi ska slutredovisas . Arbetet med att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi måste sättas igång skyndsamt. I detta arbete är frågor som rör psykisk ohälsa och suicidprevention centrala. Det ska inom den nationella hälsofrämjande strategin finnas ett stort fokus på förebyggande åtgärder i syfte att förbättra den psykiska hälsan hos befolkningen och förhindra suicid. Övergripande fokus ska vara hur samhället på effektivast möjliga sätt ska kunna nå dem som är allra mest utsatta av hälsorisker. I detta arbete ska det tas vara på redan genomförda utredningar av avseende folkhälsopolitiken. Ett särskilt fokus ska läggas vid några få mätbara mål, uppföljning och utvärdering. Övergripande fokus ska vara hur samhället på effektivast möjliga sätt ska kunna nå dem som är allra mest utsatta av hälsorisker. I detta arbete ska det tas vara på redan genomförda utredningar av avseende folkhälsopolitiken. Ett särskilt fokus ska läggas vid några få mätbara mål, uppföljning och utvärdering. Prioritera åtgärder mot psykisk ohälsa En fjärdedel av barn och unga i anger att de ofta är spända och nervösa, och omkring en tredjedel av femtonåriga flickor har känt sig nere mer än en gång . Flickor anger oftast mer psykisk ohälsa än pojkar. Så psykisk ohälsa och negativa känslomässiga reaktioner är vanliga. Många känslomässiga negativa reaktioner är ändå en naturlig reaktion och en del av livet. Vuxna i barn och ungas närhet kan hjälpa till så att de förstår sina känslor och ge det stöd som behövs i den jobbiga situationen och förhindra att barnet utvecklar ohälsa. Varför negativa psykiska reaktioner och psykisk ohälsa ökat bland såväl barn som vuxna är en komplex fråga. En orsak kan vara ökad skärmtid där mobiltelefoner och sociala medier leder till psykisk stress, nedstämdhet och sömnsvårigheter. Ytterligare faktorer kan vara att västerländska samhällen i stor utsträckning erbjuder barn och unga en ganska trygg och kravlös tillvaro som gör barn och unga oförberedda på livets utmaningar. Vidare har förändringar på arbetsmarknaden medfört höga krav på utbildning och kompetens. driver nationella stödlinje för barn och unga. prioriterar att stärka dygnet runt-öppna nationella stödlinje. Samhället är alltid större än staten. Det är bra att civilsamhället och ideella krafter har möjligheter att finansiera sina verksamheter genom andra källor än statligt stöd. har staten ett stort ansvar för att minska barn och ungas psykiska ohälsa. För att ska kunna möta den ökade efterfrågan på stöd måste staten ta ett långsiktigt ansvar för att stödlinjerna ska kunna ha öppet dygnet runt. En större öppenhet gentemot psykiska problem gör att fler är benägna att prata om dessa och ytterst söka hjälp. Det är i grunden helt centralt. På grund av ämnets komplexitet går det emellertid inte att dra några enkla slutsatser kring orsak och verkan kring psykisk ohälsa. Sannolikt är det en kombination av många olika faktorer, till stor del konsekvenser av samhällsutvecklingen, som bidrar till ökningen av psykisk ohälsa bland barn och unga. föreslår att tillgången i hela landet till nära samtalsstöd ses över. Vardagligt samtalsstöd är en viktig åtgärd för att kunna stödja och hjälpa barns förmåga att förstå och hantera stora utmaningar i livet. Det gäller inte minst de socialt mest utsatta barnen och ungdomarna. Därutöver att staten ska förbättra förutsättningarna för frivilligorganisationernas viktiga arbeta att stödja och hjälpa människor som mår dåligt. Psykiatrin är utsatt för stor press, tillgängligheten är otillräcklig. Det är svårt att rekrytera erfarna psykologer och bristen på medarbetare förväntas fortsätta att öka. Andra problem handlar om otillräckliga system för kvalitetsutveckling, uppföljning, samt bristande samarbete mellan psykiatrin och övrig vård. Att själv få välja var och av vem man ska få sin vård är alltid viktigt; detta gäller inte minst för människor med psykisk ohälsa eller psykisk sjukdom. föreslår att det tas fram ett oberoende system för uppföljning av kvalitet och väntetider inom psykiatrin. En oberoende digital plattform ska stödja att det finns lättåtkomlig information för alla patienter och anhöriga med tydliga uppgifter om till exempel väntetider, kvalitet och patientbemötande. Systematisk uppföljning, utvärdering och tillsyn saknas av psykiatrin och det råder betydande skillnader vad gäller kvalitet och tillgänglighet. Vi anser att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ska ges i uppdrag att analysera psykiatrins kvalitet och väntetider. Stärkt vårdgaranti för barn och unga som behöver hjälp av BUP Det är ett stort problem att många barn och unga som mår psykiskt dåligt inte är i närheten av att kunna få stöd och hjälp av barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) i rätt tid. Elevhälsovården har en viktig funktion att fylla. Förmodligen skulle det också behövas mer kunskap om barn och ungas psykiska hälsa inom primärvården, som skulle kunna utgöra ett mellansteg i vård- och behandling innan man hänvisas till barn- och ungdomspsykiatrin. föreslår ett genomförande av förstärkt vårdgaranti för barn och unga med psykisk ohälsa. En förstärkt vårdgaranti som ger barn och unga med psykisk ohälsa rätt till vård och stöd ska säkerställas. Åtgärder krävs i flera delar av vårdkedjan. Tillgängligheten måste öka, såväl vad gäller första linjens insatser som inom barn- och ungdomspsykiatrin. Båda formerna av vård är helt avgörande för att barn och unga som har psykisk ohälsa ska få den hjälp de behöver. vill att en del av förstärkta kömiljarderna kopplas till den lagstadgade vårdgarantin och riktas till barn- och ungdomspsykiatrin i syfte att barn och unga ska få en första bedömning av BUP . Vi vill också inkludera den första linjens psykiatri för barn och unga så att lättare psykiatriska diagnoser kan hanteras där och frigöra resurser för barn med exempelvis svår ångest, självmordstankar eller allvarliga ätstörningar. En nationell strategi för systematisk suicidprevention Den psykiska ohälsan ökar. Antalet barn och unga vuxna som behandlas för depression och ångestsyndrom ökar, och det är betydligt fler flickor och unga kvinnor jämfört med pojkar och unga män som får behandling. Stora regionala skillnader råder vad gäller vård och behandling av psykiatriska tillstånd och sjukdomar. Ökningen gäller framförallt för ADHD och depression. Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland unga personer mellan , framförallt unga män. En ny sammanställning från Kommuner och Regioner visar att de allra flesta kommuner saknar handlingsplaner för att förhindra självmord. Beprövade erfarenheter visar att självmordsrisken är större när det gäller närstående till självmordsoffer. Trots denna vetskap saknas forskning om förebyggande insatser och effekter av insatser specifikt riktade till efterlevande. Beroende av alkohol och andra droger liksom psykiatriska diagnoser, innebär var för sig ökad risk för självmordsförsök och självmord. Hos alkoholberoende personer som tagit sitt liv är samtidig depression vanligt. Ett självmordsförsök är naturligen den starkaste riskfaktorn för självmord. En studie visade att en förekomst av självmordsförsök är högre bland dem med alkoholproblem och vid narkotikamissbruk. Studier visar att personer med missbruk och beroende har en klart förhöjd risk för psykisk sjukdom och personlighetsstörning och tvärtom, att förekomsten av psykiatriska tillstånd är högre vid svårare missbruk. Personer med narkotikamissbruk och beroende har oftast högre förekomst av såväl psykiska sjukdomar som personlighetsstörningar än personer med alkoholmissbruk eller alkoholberoende. Den nationella strategin behövs för att etablera ett långsiktigt, metodiskt arbete och föreslår att det tas fram och genomförs en nationell strategi för systematisk suicidprevention (på liknande sätt som den nationella cancerstrategin). En systematisk suicidprevention ska bygga på tydliga mål, konkreta åtgärder och en modell för uppföljning och utvärdering av prevention som kan hindra och minska antalet självmord. Aktörer och intresseorganisationer som arbetar för att förhindra självmord ska ges möjlighet att delta i arbetet. Strategin ska stödja insatser i syfte att förbättra förutsättningarna för mer samarbete mellan psykiatrin, övrig somatisk vård, skolhälsovården, missbruksvården, , samt den ideella sektorn. Ett strukturerat arbete på nationell nivå behövs. Den ska utgå från tydliga målsättningar om att minska förekomsten av psykisk ohälsa och självmord. Ett särskilt fokus ska vara på barn och unga som mår psykiskt dåligt. Ett annat viktigt fokus ska vara människor som är fast i ett långvarigt och svårt narkotika- eller alkoholmissbruk. Detta ska utgöra en del av en strategi för systematisk suicidprevention. En tredje del i suicidstrategin rör forskning. prioriterar att det genomförs grundläggande forskning om förebyggande åtgärder och effekter av insatser till anhöriga vars närstående tagit sitt eget liv. Kunskapen om vilka metoder och arbetssätt som är effektiva gällande preventiva åtgärder och gjorda insatser till anhöriga behöver öka. Mer forskning krävs för att förbättra möjligheterna att finna bättre redskap och metoder att kunna stödja människor som är suicidala och till närstående som drabbats av sorgen att någon nära anhörig eller vän tagit sitt eget liv. Använd fysioterapeuter och arbetsterapeuter strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsoarbetet i hela samhället föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en plan för hur fysioterapeuter och arbetsterapeuter ska ges förutsättningar att kunna användas strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsofrämjande arbetet. Därtill hur dessa yrkesgrupper ska användas i samband med framtagandet av den samlade nationella hälsofrämjande strategin. Fysioterapeuter arbetar brett med hälsoproblematik som handlar om till exempel stress och utmattning, psykosomatiska besvär och långvarig smärta. Deras kunskap måste tas tillvara på ett bättre sätt . Fysioterapi är en vetenskap som utvecklas och ökar i betydelse. Fysioterapi omfattar kunskap om människan som fysisk, psykisk, social och existentiell helhet i ett hälsoperspektiv. [15] Fysioterapi har en mycket viktig roll att spela när det handlar om att förstärka och bredda kunskaperna om rörelsens hälsobringande effekter. Fysioterapeuter utöver sin profession inom många olika verksamheter. Det är en stor brist att deras kunskaper och erfarenheter inte tas tillvara på ett mer samlat strukturerat och metodiskt sätt i samhället i stort. Arbetsterapeuter tar fram insatser, stöd och hjälp som är väl beprövade och som bygger på forskning. Det är en stor styrka att arbetsterapeuter ska se till hela människan och väga in hela livssituationen inte bara det som sker på den berörda individens arbetsplats. Arbetsmiljön är central, men det är också övrig livssituation så som familjeförhållanden, möjlighet till avkoppling, fritidsintressen och sociala aktiviteter. [16] Det är en stor brist att arbetsterapeuters kunskaper och erfarenheter inte tas tillvara på ett mer samlat strukturerat och metodiskt sätt i samhället i stort. Skapa förutsättningar för skolpsykologer att arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en plan som syftar till att skapa förutsättningar för skolpsykologer att kunna arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande på metodiskt och strukturerat sätt. Vi anser att elevhälsan är ett område som behöver utvecklas och förstärkas med fler professioner. Fysioterapeuter och skolpsykologer skulle enligt vår mening kunna bidra till att förbättra elevhälsans kvalitet och förebyggande roll. Skolpsykologer bör ges bättre förutsättningar att kunna arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande. tvingas många skolpsykologer i praktiken oftast arbeta merparten av arbetstiden kortsiktigt med utredningar. Detta arbete är naturligtvis viktigt och nödvändigt, men skolpsykologer behöver också kunna arbeta mycket mer förebyggande. Etablera en nationell infrastruktur för hälsodata föreslår att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att etablera en nationell infrastruktur för hälsodata. I har man redan tagit ett ansvar för helheten gällande landets datakällor för hälsodata. Detta genom framtagande av den så kallade Helseanalysplattformen. Denna plattform är ett projekt som tillgängliggör och analyserar hälsodata. Denna innovation har i sin tur krävt en lagändring i för hur hälsodata får hanteras, struktureras och användas.