mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — har knappt en procent av eleverna fått enskild undervisning, vilket kan jämföras med där cirka var fjärde elev får särskilt stöd i tidig ålder. Liberalerna vill återupprätta speciallärarens roll i den svenska skolan. i regeringsställning återupprättade vi speciallärarutbildningen, som Socialdemokraterna hade lagt ner då de av ideologiska skäl ansåg det stigmatiserande att låta elever få enskild undervisning. Men eftersom elevers behov av särskilt stöd inte försvinner för att speciallärare försvinner eller genom att mindre undervisningsgrupper läggs ner, behövs en skolpolitik som står upp för elevernas rätt. Liberalerna vill göra det lättare att få särskilt stöd i mindre undervisningsgrupper och utveckla resursskolorna, samt verka för fler utbildade speciallärare i såväl grund- som gymnasieskolor. Det finns även ett behov av åtgärder för att fånga upp elever med långvarig problematisk frånvaro, så kallade hemmasittare. Det är en stor grupp av elever som slås ut från skolan . Liberalerna menar att det är särskilt viktigt att den här gruppen av elever får den hjälp de har rätt till. Det kan exempelvis vara i form av pedagogiskt stöd, speciallärare och särskilda hjälpmedel för dyslektiker. Liberalerna menar även att elever med särskilda behov som skriver nationella prov ska få använda samma hjälpmedel de normalt får ha i undervisningen. Liberalerna avsätter också , och i syfte att ge fler skolor resurser att inrätta mindre undervisningsgrupper för elever med särskilda behov. 3.8 Uppvärdera praktiska färdigheter i skolan Alla varken kan eller vill bli akademiker, men i har praktiska kunskaper och färdigheter betraktats som både mindre viktigt och fint än teoretiska ämneskunskaper. Om allt blir tänkt men inget gjort så stannar samhället. Detta feltänkt är särskilt tydligt om man betraktar skolväsendets utveckling. Redan i har samtliga ämnen akademiserats och kraven på teoretiska förmågor ökat. Liberalerna vill skapa en skola för alla barn. Vi menar att även elever som föredrar praktik framför teori måste få möjlighet att lyckas i skolans ämnen. Det är viktigt för att fler elever ska känna sig motiverade. Därför föreslår Liberalerna att både kunskapskraven och innehållet i skolämnen som exempelvis slöjd, idrott och hälsa samt hem- och konsumentkunskap ska renodlas från högtravande krav på teoretiska förmågor, så att elever i stället kan bedömas utifrån sina praktiska kunskaper och färdigheter i dessa ämnen. För alla ungdomar som saknar gymnasiebehörighet, exempelvis nyanlända som ankommit till i tonårsåldern, behövs ett realistiskt alternativ på en utbildningsform som leder till jobb. Liberalerna ser även ett tydligt behov av att inrätta yrkesskolor som inte kräver betyg från eller behörighet för gymnasiestudier. Genom att inrätta kortare, tvååriga yrkesutbildningar som fokuserar på bristyrken med goda jobbmöjligheter kan den grupp av utrikes födda ungdomar med bristfällig eller icke-existerande utbildning i bagaget få en ärlig chans till ett riktigt jobb – och på så vis integreras bättre samhället som de får möjlighet att lära sig det svenska språket på jobbet. 3.9 Studiero i klassrummen och trygghet i korridoren Liberalerna vill genomföra ett ordningslyft i den svenska skolan. Det krävs ett antal olika åtgärder för att få bukt med brister vad gäller såväl trygghet som studiero i skolan. Det är viktigt att skolan utgör en trygg plats både för elever och skolpersonal. Alla gynnas av att det råder studiero på lektionerna och trygghet i korridorerna, men långt ifrån alla uppger att så är fallet. Det är ett svek mot eleverna, men också ett politiskt misslyckande eftersom det är politikens uppgift att skapa de förutsättningar som skolan behöver för att lyckas skapa ordning och reda för alla elever. Liberalerna vill stärka lärarnas mandat att agera mot stök och ordningsstörningar i skolan. Ingen lärare ska känna sig rädd för att gripa in när undervisningen hindras eller när elever utsätts för fara. På samma vis ska ingen rektor tveka om de har mandat att omplacera eller stänga av elever som hotar eller utövar våld mot skolkamrater eller lärare. Därför behöver skollagen ses över, så att skolans lärare och rektorer får tydliga mandat att agera mot de som hindrar skolans uppdrag att bedriva undervisning av hög kvalitet under trygga förutsättningar. Därtill föreslår vi att alla skolor ska inrätta förväntansdokument som både eleven och föräldrarna ska underteckna, och dokumentet ska beskriva de förväntningar, regler och konsekvenser för regelövertramp som gäller. 4 Integrationspolitik som fungerar 4.1 Regeringen har misslyckats med jobben och integrationen Ett av största samhällsproblem är integrationen. Det är ett misslyckande för vårt land när människor släpps in i landet, men inte släpps in i samhället. ska inte vara ett delat land. Redan före coronakrisen levde en halv miljon utrikes födda vuxna i fattigdom eller risk för fattigdom. Vi vägrar acceptera en återgång till ett nytt Fattigsverige. Därför måste vi sätta ord på den skuld som byggts upp. Vi väljer att kalla denna skuld för integrationsskuld, inte för att det är en skuld som några enskilda bär utan för att vårt samhälle har en skuld mot alltför många enskilda. Integrationsskuldens förödande konsekvenser syns i våra utsatta områden, där rättsstaten tryckts tillbaka, skolresultaten sviker, jämställdheten är satt på undantag och framtidsmöjligheterna försvinner. Konsekvenserna syns också på den svenska landsbygden, där svaga lokala arbetsmarknader och bristande elevunderlag i skolorna förstärker problemen med en misslyckad integrationspolitik. För att vända utvecklingen och göra till ett land där alla har samma möjligheter – oavsett bakgrund, ursprung och bostadsadress – krävs ett skifte i svensk politik. Integrationsministrar har kommit och gått, ord har bytts, retorik har ändrats, men man har fortsatt att göra samma sak. Misslyckandets kontinuitet måste brytas. För att det ska vara möjligt krävs en ny regering och en ny inriktning för integrationspolitiken. I landet som Socialdemokraterna lovade EU:s lägsta arbetslöshet kan vi konstatera att det blev tvärtom. har EU:s fjärde högsta arbetslöshet. Nästan 190 000 människor befinner sig i långtidsarbetslöshet, och majoriteten av dessa har varit borta från arbetsmarknaden . En ny arbetslöshet har fått fäste i . uppvisar det näst största sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda i hela . Bland de nästan 190 000 personer som befinner sig i långtidsarbetslöshet är personer med svag koppling till arbetsmarknaden. Andelen är än högre bland arbetslösa som varit utan arbete längre än : närmare nio av tio av dessa har en svag konkurrensförmåga. Sammantaget uppgick antalet inskrivna arbetslösa med svag konkurrensförmåga till nästan 300 000 personer, motsvarande sju av tio av de inskrivna arbetslösa. är utomeuropeiskt födda den enskilt största delgruppen bland inskrivna arbetslösa med svag konkurrensförmåga, följt av personer som saknar gymnasial utbildning. Särskilt drabbade är utrikes födda kvinnor som står längst ifrån arbetsmarknaden . De faktorer som påverkar utrikes födda kvinnors låga etablering på arbetsmarknaden har varit kända. Det handlar bland annat om brister i utbildningsnivå och arbetslivserfarenhet, svårigheter att validera tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och svaga sociala nätverk. Forskning visar också att utformningen av skatte- och bidragssystemet har en stark inverkan på kvinnors arbetsutbud. Arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor uppgick till . Motsvarande siffra för utrikes födda män var , och för inrikes födda kvinnor (SCB, 2021). Statistiken talar sitt tydliga språk. Vi kan se en snabb framväxt av en grupp personer som befinner sig mycket långt ifrån den svenska arbetsmarknaden. Personer som saknar en tydlig förankring i det svenska samhället och som riskerar att hamna i ett livslångt utanförskap. Politiken måste ta intryck av denna utveckling, och agera kraftfullt för att förhindra att ett nytt utanförskap växer fram. Att passivt se på utan att ingripa är inte ett alternativ. präglas den svenska arbetsmarknaden parallellt av en omfattande arbetskraftsbrist. Antalet vakanser ökade jämfört med , enligt en undersökning från . Arbetskraftsbristen riskerar nu att nå historiska nivåer. Som tydligast är denna arbetskraftsbrist i norra , där stora satsningar på en grön omställning inom den svenska industrin som förväntas skapa tusentals jobb. För att möta såväl dagens som morgondagens behov av arbetskraft krävs satsningar på kompetensförsörjningen. misslyckas var femte rekrytering på grund av kompetensbrist. Den bristande matchningen på den svenska arbetsmarknaden måste mötas med effektiva utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Individer som kan jobba ska ges rätt förutsättningar för att jobba och bidra till det svenska samhället. Liberalerna tror på individen. Vi vet att den som bryr sig också måste ställa krav. Det är därför vi lägger fram en integrationspolitik som ställer tydliga krav på individen, som vi stärker förutsättningarna för att arbeta, lära sig språket och bli en del av det gemensamma bygget av . Integrationen är en ömsesidig process mellan människor, där känslan av tillhörighet till samhället är resultatet. Språk, jobb, kunskaper om det nya landet och frihet från diskriminering är medel och förutsättningar för den processen. 4.2 Mål för integrationen ska vara vägledande för statens budget Integrationspolitiken behöver en tydligare styrning. Integrationen är en av vår tids största utmaningar. Det krävs en gemensam målbild för att vända utvecklingen – i hela landet, från residensstad till bruksort, från landsbygd till förort. Det övergripande budgetmålet för integrationspolitiken som fastställdes måste kompletteras med tydliga delmål som följs upp. Alla integrationspolitiska insatser ska bygga på forskningsbaserad evidens och vara långsiktiga. Liberalerna vill se en revidering av nuvarande mål, i vilken följande anges som delmål. Vi vill utgå från delmålen social integration, ekonomisk integration och demokratisk integration. Dagens system för att människor som kommer till ska delta i svenskundervisning och information om det svenska samhället måste kvalitetssäkras och följas upp mycket bättre. Arbetsföra personer ska ha egen försörjning. I ett första steg ska mediantiden från uppehållstillstånd till dess att individen uppnår självförsörjning halveras till 2030, genom till exempel sänkta trösklar till arbetsmarknaden och ökade drivkrafter till arbete. Alla integrationsinsatser ska bidra till ökad delaktighet i det svenska samhället, vilket innefattar kunskap om och respekt för vårt demokratiska och sekulära samhälle, inklusive yttrandefrihet och religionsfrihet, rättsstaten och lagarna samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Integrationsskulden och utanförskapet måste mätas och minskas. Genom en tydlig styrning, tydliga delmål och en hög ambitionsnivå kan vi nå målet om att ingen i ska leva i utanförskap eller lämnas i utanförskap. 4.3 Fler i egen försörjning – så klarar vi integrationen 4.3.1 Det ska löna sig att gå från bidrag till arbete – ett nytt jobbskatteavdrag Trots skattesänkningar är fortfarande bland de länder som beskattar arbete allra hårdast. En genomsnittlig arbetstagare i betalar i skatt på sin lönekostnad. Det är inte bara bland de högsta skattenivåerna i OECD-området, utan också bland de högsta skattenivåerna i vårt nordiska närområde. Resultatet har blivit att det för många lönar sig mindre än i motsvarande yrken i andra länder att arbeta mer – och för vissa lönar det sig ibland inte alls. Särskilt tydlig är denna koppling i de lägsta inkomstgrupperna, där möjligheten att stapla bidrag på varandra inte sällan innebär att effekterna av att ta ett arbete istället för att gå på bidrag inte syns i plånboken. är vinsterna av att människor går från bidrag till arbete stora. För den enskilde är möjligheten till en egen försörjning en frihetsfråga. Sänkt beskattning på arbete gör det lättare att genom flit och arbete bygga upp en egen ekonomisk buffert. För samhället innebär varje person som arbetar en vinst i form av stärkta statliga finanser och en starkare svensk ekonomi. Det finns ett starkt vetenskapligt stöd för att sänkta skatter på arbete leder till ökade incitament att delta i arbetskraften. Jobbskatteavdraget som genomfördes under Alliansregeringen har skapat nya arbetstillfällen och tagit människor ur bidragsberoende. arbetade Liberalerna aktivt för att värna och förstärka denna viktiga reform. Att fler går från bidrag till egen försörjning handlar också om att bryta utanförskap, att riva hinder och att skapa en gemensam plattform byggd på det gemensamma samhällsbygget. Integrationen måste bygga på arbetslinjen – inte bidragslinjen. Det är genom den egna försörjningen som det första steget in i det svenska samhället tar vid. Regeringen har i sin budgetproposition aviserat en skattesänkning med inriktning mot låg- och medelinkomsttagare. Liberalerna välkomnar sänkta skatter, men noterar att förslaget har utformats på att sätt som ytterligare försvagar incitamenten till arbete. Skattereduktionen baseras på den skattskyldiges förvärvsinkomst, vilket innebär att även den som inte arbetar får ta del av skattesänkningen. Det förslag som regeringen har lagt på bordet är med andra ord en åtgärd som inte påverkar den redan lilla skillnaden som finns mellan ett bidragstagande och en egen försörjning. I promemorian till lagförslaget (Fi2021/02915) noteras att för personer som tjänar förväntas förslaget leda till ett minskat antal arbetade timmar. Om ska klara välfärden, jobben och integrationen behövs permanenta och tillförlitliga skattesänkningar på arbete som gör skillnad i människors plånböcker på riktigt och som medför verkliga jobbskapande effekter. Liberalerna avvisar därför regeringens föreslagna skattesänkning. Vi föreslår istället ett nytt jobbskatteavdrag. Jobbskatteavdraget bygger på den tillfälliga skattereduktionen för arbetsinkomster som genomfördes efter förhandlingar med Liberalerna. Reduktionen byggs ut till att inkludera pensionsinkomster och utökas. Den totala skattesänkningen mer än fördubblas jämfört med den tillfälliga skattereduktionen och gör att en person med en låg arbetsinkomst får en skattesänkning på . Reformen omfattar ca . 4.3.2 Bidragssystem som motverkar utanförskap Integrationen måste bygga på arbetslinjen – inte bidragslinjen. Utanförskap och bidragsförsörjning ska inte gå i arv. Därför måste vi göra mer för att fler ska kunna lämna bidragen. Genom att fokusera på vad människor kan bidra med visar samhället tilltro till människors förmåga. Den egna försörjningen är vägen in till det svenska samhällsbygget och vägen ut ur utanförskapet. Allt för länge har en politik förts som går ut på att lämna människor i bidragsberoende och utanförskap. Den politiken borde för länge sedan ha förpassats till historien. Med den politik som regeringen presenterar, med kraftiga satsningar på bidrag, riskerar historien att upprepa sig. Fler människor riskerar att avskrivas och glömmas i bidragssystem, med begränsade möjligheter och incitament att ta sig ur bidragsberoende och utanförskap. Den politiken säger nej till. Den princip om hälften kvar för den som går från bidragsberoende till arbete som infördes tack vare Liberalerna var en viktig liberal framgång. Den har inneburit att det lönar sig att lämna försörjningsstöd och gå till egen försörjning. Men det krävs fler reformer för att stärka arbetslinjen i bidragssystemen och motverka långsiktigt utanförskap. En arbetslöshetsförsäkring för omställning Liberalernas mål är att alla som har arbetat ska ha tryggheten i en omställningsförsäkring om de skulle bli arbetslösa, oavsett om de är medlemmar i facket eller ej. Vi verkar därför för en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Det är i grunden problematiskt att en i huvudsak statligt finansierad försäkring är frivillig och omfattar alltför få, som alla skattebetalare står för notan. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en utjämnande kraft, som jämnar ut konsumtion över konjunkturcykeln och bidrar till att förhindra att en lågkonjunktur blir självgenererande. visar forskningen tydligt att för höga ersättningsnivåer kan förlänga tiden i arbetslöshet, och därmed bidra till en högre jämviktsarbetslöshet. Liberalernas målsättning är en arbetslöshetsförsäkring som är utformad enligt en flexicuritymodell, där arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en renodlad omställningsförsäkring. Individen ges relativt stor frihet att utforma sitt jobbsökande initialt , som tydliga tidsgränser och en tydlig nedtrappning i ersättningsnivå motverkar en långvarig arbetslöshet. Coronapandemin innebar en stor otrygghet på arbetsmarknaden för många människor. Därför genomförde Liberalerna, tillsammans med de andra partierna i januariöverenskommelsen, justeringar av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Den tillfälliga höjning som då var motiverad är , i takt med att samhället successivt är på väg att öppnas upp, inte längre motiverad. Därför säger nej till den förlängning, i praktiken permanentning, av den tillfälliga höjningen som regeringen föreslår. Dagens höga ersättningsnivåer riskerar att försvaga incitamenten att gå tillbaka till arbetskraften, och försätta människor i långsiktigt utanförskap. Vi föreslår istället att taket i ersättningen ska återgå till den nivån som gällde före coronakrisen, det vill säga uppgå till per dag , och därefter uppgå till per dag. Det lägsta beloppet, det så kallade fortsättningsbeloppet, återställs till . Att ställa krav är att bry sig – skärpta krav i bidragssystemen och ett tak för bidrag Våra sociala skyddsnät är till för att skydda, men måste också vara utformade så att de hjälper individen att återfå sin självständighet och att kunna försörja sig själv. Allt för många fastnar i ett bidragsberoende och ett långsiktigt utanförskap till följd av en politik som passivt betalar ut bidrag, och på så sätt hoppas sopa problemen med utanförskap under mattan. Liberalerna kommer aldrig att gå med på en politik som passiviserar människor i långsiktigt bidragsberoende. Att ställa krav är att bry sig. Liberalerna vill därför utöka möjligheterna för kommuner att ställa krav på motprestation för försörjningsstöd. är det för få kommuner som kräver att bidragstagare deltar i relevanta aktiviteter som direkt liknar förvärvsarbete. Detta bör ändras och i stället bör kommuner tillåtas att ställa krav på aktivitetsplikt, det vill säga att bidragstagare deltar också i relevant samhällsnyttig verksamhet som stärker deras kompetens eller på annat sätt gör att de kommer närmare den vanliga arbetsmarknaden där så är möjligt. Liberalerna vill också se över möjligheten att införa ett bidragstak. Att gå från försörjningsstöd till att jobba lönar sig inte för många människor. En orsak till detta är att flera bidrag sammantaget kan skapa oavsedda marginaleffekter. När människor kan stapla bidrag på varandra kan det få till följd att det inte lönar sig att arbeta. Ett bidragstak liknande det danska, där summan av bidragen som regel är lägre än lönen från arbete, bör införas i syfte att undvika att utbetalningar staplas på varandra inom ett hushåll. Särskild hänsyn ska tas till det lokala kostnadsläget. 4.3.3 En effektiv och evidensbaserad arbetsmarknadspolitik av socialdemokratisk politik är det tydligt att behöver en ny riktning för arbetsmarknadspolitiken. Problemen på den svenska arbetsmarknaden är djupa. En ny grupp av arbetslösa med svag koppling till arbetsmarknaden håller snabbt på att växa fram, där svag utbildningsbakgrund och en svag koppling till det svenska samhället och språket är utmärkande. fortsätter arbetskraftsbristen att rusa mot rekordnivåer. En liberal arbetsmarknadspolitik antar såväl utmaningen med en växande långtidsarbetslöshet som matchningsproblematiken på arbetsmarknaden, med nya reformer. Vi säger samtligt nej till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik. Satsning på – så möter vi både arbetslösheten och arbetskraftsbristen När Alliansen införde var det ett viktigt steg i rätt riktning för svensk arbetsmarknad: Åtskilliga tusentals personer har genom skräddarsydda yrkesutbildningar fått chansen att lära sig ett yrke och på så sätt öka sin attraktivitet på arbetsmarknaden. Av de som examinerades från hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad yrkeshögskoleutbildning. I då mer än vart femte rekryteringsförsök på svensk arbetsmarknaden misslyckas på grund av kompetensbrist, som en stor grupp av långtidsarbetslösa snabbt växer fram, behövs kraftfulla utbildningssatsningar. Den skriande arbetskraftsbristen är särskilt tydlig inom branscher som bygg, industri och transport. Uppemot var tredje arbetsgivare i dessa branscher rapporterar att arbetskraftsbrist har förhindrat nödvändiga rekryteringar . Branscher där det alltså finns stora möjligheter att påverka tillgången på kompetens genom träffsäkra satsningar på yrkesutbildning. Klimatomställningen inom industrin kommer att innebära ett stort tillskott av arbetstillfällen, särskilt i de norra delarna av landet. Det är av avgörande vikt att utbildningsväsendet hänger med i utvecklingen så att företagen säkerställs en fungerande kompetensförsörjning. För detta krävs kraftfulla och snabba åtgärder: varnade Handelskammare för en förutspådd omfattande arbetskraftsbrist, när över 50 000 arbetstillfällen kommer att skapas . Här fyller yrkesutbildningen en nyckelroll i att säkerställa rätt kompetens. Liberalerna avsätter därför 2022, 2023 och 2024 för en långsiktig utbyggnad av yrkesutbildningen. En ny utbildningsform: Yrkesskolan Vuxenutbildning för personer som saknar gymnasiekompetens spelar en nyckelroll i arbetet med att få fler att komma i egen försörjning. Särskilt för nyanlända som saknar gymnasiebehörighet är möjligheten till en relevant utbildning inom ett bristyrke en viktig möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Ungefär 300 000 arbetslösa bedöms ha en svag konkurrensförmåga, personer som befinner sig särskilt långt från arbetsmarknaden. En stor del av dessa saknar gymnasieutbildning, och en stor andel är utrikes födda. Liberalerna menar att alla ska ha en möjlighet att jobba – även den som har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Vi var med när regeringen tillsammans med januaripartierna lade fram en stor satsning på regionalt yrkesvux som ett sätt att stötta upp arbetsmarknaden under pandemin. Det var en viktig åtgärd givet det rådande läget. menar att konceptet regionalt yrkesvux är behäftat med vissa brister: Det kommunala huvudansvaret och de betungande medfinansieringsreglerna gör utbildningen mindre effektiv än vad den skulle kunna vara. Som ett alternativ till den kommunala vuxenutbildningen vill Liberalerna därför införa en ny utbildningsform: Yrkesskolan, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen ska vara öppen för alla som saknar gymnasiekompetens, men vara särskilt anpassad för att kunna följa fullgjord SFI. Utbildningen ska långsiktigt fokusera på bristyrken där det finns goda chanser att få arbete som exempelvis golvläggare, undersköterska och personlig assistent. Yrkesskolan ska ha ett statligt huvudmannaskap och vara särskilt inriktad för människor som är nya i eller som saknar gymnasial utbildning. Nyanlända som har svårt att komma i arbete stärks av en yrkesskola som efter genomförd SFI ger en tydlig väg in i ett specifikt bristyrke. Utbildningen ska ha nära kopplingar till arbetsplatser och innefatta praktik. Det är även viktigt att människor får stöd till kompetensutveckling, inte minst inom välfärdens områden. För att finansiera utvecklingsarbetet för inrättandet av en yrkesskola avsätts för . Satsa på det som funkar: Fler nystartsjobb Liberalernas utgångspunkt är att subventionerade tjänster endast bör vara ett alternativ för den som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden.