mot · H9023977 · 2021-10-05 00:00:00 — Dödligheten i har ökat mest påtagligt (även med hänsyn tagen till nya mätmetoder), men narkotikabruk kriminaliserades 1988. För att narkotikaberoende ska kunna förebyggas, motverkas och behandlas behöver hela kedjan, från produktion via langning till innehav och bruk, vara kriminaliserad. På så sätt kan langare lättare avslöjas och stoppas. Påföljden för ringa narkotikabrott bör vara beroendevård. Polisens insatser bör fokuseras på att bekämpa langning, smuggling och tillverkning. Kampen mot beroende och missbruk kräver tvärsektoriellt samarbete. måste verka tillsammans med alla berörda departement inom . , och andra myndigheter som , , och har alla ett ansvar för att förverkliga strategin. Det civila samhällets organisationer är också viktiga resurser för att genomföra strategin. har en nyckelroll för att den nationella strategin mot beroendeproblem genomförs och samordnas. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att utveckla de uppföljningssystem som behövs, t.ex. indikatorer som beskriver utvecklingen på regional och lokal nivå. Här är det viktigt att arbetet sker i nära dialog med såväl länsstyrelsernas ANDT-samordnare som länsstyrelsernas tillsynshandläggare. Inte minst viktigt är att sprider kunskap om de olika beroendeformerna och hur de kan förebyggas. Länsstyrelsernas samordningsfunktion för ANDT-frågor har visat sig viktig för att stödja genomförandet av den nationella ANDT-politiken på den regionala och lokala nivån. De bör fortsätta att genom sin samordningsfunktion stödja utvecklingen av ett kunskapsbaserat arbete, utvecklingen av tvärsektoriella insatser i kommuner och regioner, samarbetet på lokal, regional och nationell nivå och kompetensutveckling i sina respektive län. Länsstyrelsernas tillsynsansvar enligt alkohol- och tobakslagen är en viktig del liksom deras ansvar för utbildning och kunskapsstöd till kommunerna, när det gäller deras ansvar för tillsynen. Särskilt om tobaks- och nikotinprodukter Tobaksbruket är vårt enskilt största folkhälsoproblem men det går att förebygga. Särskilt viktigt är det att förebygga att barn och ungdomar börjar röka eller använda andra nikotinhaltiga produkter samt att de inte ska behöva befinna sig i rökiga miljöer. De flesta ungdomar börjar röka och snusa . Ett sätt att minska tillgången till tobak eller andra nikotinhaltiga produkter bland barn och unga är att höja åldersgränsen för utköp till . I har några delstater stiftat lagar om åldersgräns av hälsoskäl. Många kommuner har infört rökfri- eller tobaksfri arbetstid som inbegriper också skolans personal men inte alltid eleverna. För att få en förändring till stånd bör alla kommunanställda, inte minst lärare och annan skolanställd personal, som utgör förebilder för barn och unga, erbjudas sluta röka/snusa stöd. Barn som utsätts för tobaksrök drabbas av luftvägsinfektion, öroninflammation, astma och allergi. Det är därför viktigt att mödra- och barnhälsovården rutinmässigt informerar om detta och rekommenderar deras föräldrar rökavvänjningsprogram. Det är också viktigt att mödrahälsovården hjälper rökande gravida kvinnor att sluta röka eller använda snus. Nikotinets kärlskadande effekter drabbar även det väntade barnet. Ett vanligt samhällsproblem är att hyresgäster i flerfamiljshus störs av grannars tobaksrök i lägenheterna och på balkongerna. Detta är rättsligt svårt att göra något åt. Däremot kan mycket göras på frivillig väg. Allmännyttan och andra fastighetsägare bör uppmanas att certifiera att i kontrakten för deras boenden garanteras de boende rökfrihet. Vissa grupper i samhället röker mer än andra, bl.a. invandrare/flyktingar. Det är därför viktigt att nå dem med ökad kunskap kring tobaksbruk och hur man kan få hjälp att sluta röka eller inte börja röka. Här finns erfarenheter att ta vara på, t.ex. möjligheten att sluta röka under eftersom muslimer inte ska röka under den ljusa . Under SFI-undervisningen finns också goda tillfällen till information och hjälp med rökavvänjning. Tobaksbruket har också en negativ påverkan på miljö och klimat genom dess undanträngning av skog och . Viktigt att det finns på agendan för arbetet för bättre miljö och klimat. Fimparna på marken och i havet skapar också miljöproblem. Här kan kommunerna göra insatser för att minska nedskräpningen. Barnvaccinationsgraden är mycket hög i , men i mindre kluster i landet breder en negativ, misstänksam inställning ut sig till vaccinationer. I andra länder är denna inställning mer spridd, vilket lett till att mässling åter är ett hot. Covid-19 pandemin har ännu mer visat på kraften i effektiva vaccinationsprogram och på riskerna där för få är vaccinerade. behöver utveckla allmänna och riktade informationsprogram om värdet av vaccinationer, om risker och hur de kan hanteras. Kunskapen om vaccination måste stärkas och falska påståenden och vaccinskepsis motarbetas. Det är en angelägen fråga som handlar om egen och andras hälsa, om förtroendet för hälso- och sjukvården och för modern medicin, vetenskap och samhälle. Sätt de mest utsatta främst Frihet är viktigt för varje människa, men Liberalerna vill i första hand värna friheten för de sköraste barnen. Vaccination ska inte tvingas på någon, men om en förälder väljer att avstå från att vaccinera sina barn får det valet inte drabba andra. Vi vill därför att barn, vars föräldrar valt att inte vaccinera ska kunna hänvisas till en annan skola eller förskola än den de valt, om de annars riskerar att utsätta andra barn för smitta. Vi vill lagstadga att den som inte deltar i barnvaccinationsprogrammet ska kunna lyftas ur skolval och val av förskola, i de fall ett ovaccinerat barn innebär att sköra barn i barngruppen eller klassen utsätter andra barn för stor hälsorisk. Också årsrika människor är en riskgrupp när det gäller infektioner. har tagit fram underlag till ett vaccinationsprogram för äldre. Ett sådant behövs och behöver uppdateras kontinuerligt. Det är rimligt att regeringen har det yttersta ansvaret för vaccinationsprogrammen, men har denna ordning försenat införandet och bidragit till lägre täckningsgrad viktiga vaccinationer. Ett av kriterierna för införande är att vaccinet ska vara samhällsekonomiskt kostnadseffektivt. Men när regeringen fattar beslut väger den också in de statsfinansiella konsekvenserna. Det har inneburit att det ibland tagit från att har rekommenderat ett vaccin till att regeringen har beslutat om att det ska införas i programmet. Regeringen har ännu inte följt rekommendation om införande av särskilda vaccinationsprogram till vissa riskgrupper mot hepatit B, influensa, allvarlig pneumokocksjukdom och tuberkulos. Regelverket för nationella vaccinationsprogram bör utvärderas. En rätt att i vissa fall hänvisa anställda till andra arbetsuppgifter Anställda ska inte ha arbetsuppgifter som utsätter sköra människor andra för fara. Liberalerna föreslår även att smittskyddslagen skärps, så att offentligfinansierade arbetsgivare efter avvägning och motivering kan kräva att medarbetare ska vara vaccinerade mot vissa infektionssjukdomar för att få utföra vissa riskfyllda arbetsuppgifter, vare sig deras arbete är att flytta sängar, installera el, städa eller vårda. Möjligheten att ställa det kravet där det verkligen behövs tror vi skulle göra livet tryggare för de människor som allra mest behöver trygghet. Ingen anställd ska av misstag smitta kollegor eller invånare, vare sig på en avdelning med nyfödda eller cancersjuka eller i särskilt boende med sköra äldre. En heltäckande infrastruktur behövs för att vi var och en ska kunna logga in säkert, kontrollera vårt samlade vaccinationsskydd bakåt i tiden och se vad som behöver kompletteras. Ett sådant register skulle kunna kopplas till det och vara en del i Mina sidor på 1177. Gulan Avci (L)