mot · H9023997 · 2021-10-05 00:00:00 — I vissa fall har det förekommit att 30–40 personer varit skrivna på en och samma lägenhet, men det har också inträffat att en och samma person varit skriven på många olika adresser. I de områden som polisen bedömer vara särskilt utsatta misstänks av invånarna vara felaktigt folkbokförda. Liberalerna välkomnar att lagändringar nu har genomförts för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Bland annat kan numera avregistrera falska identiteter i folkbokföringen och göra kontrollbesök på personers adresser. Dessutom har folkbokföringsbrottet återinförts, vilket till exempel innebär att personer som medvetet lämnar oriktiga uppgifter till folkbokföringen kan straffas för det. Utöver de nya lagändringarna har Liberalerna också bidragit till att har fått ett särskilt ansvar för att stärka folkbokföringen, med oanmälda fysiska besök i utsatta områden, i budgetpropositionen . Det är en insats som måste följas och utvärderas. Nästa steg är en regelrätt folkräkning rörande vilken Liberalerna vill att regeringen återkommer till med förslag kring. I detta förslag bör särskilt nedanstående resonemang beaktas. För att kunna fatta rätt beslut måste det finnas tillförlitlig information, den svenska folkbokföringen har tyvärr kommit att bli en alltför otillförlitlig källa till sådan information. Därför behöver vi en nationell folkräkning. Folkräkningar är inget kontroversiellt. har tidigare utfört sådana regelbundet och FN har rekommendationer om folkräkningar. bedömer att omkring 119 000 människor i är folkbokförda på fel adress, något som bidrar till exempelvis felaktiga bidragsutbetalningar. En företeelse som samlat 2019 kostade skattebetalarna . För att ta reda på hur många som faktiskt bor i de utsatta områdena, stoppa falska folkbokföringar och öka möjligheten till att motverka allvarlig trångboddhet och målvaktsadresser måste regeringen tillse att en regelrätt folkräkning genomförs i , med särskilt fokus på utsatta områden. För att den nya folkräkningen ska vara till nytta krävs även en fungerande folkbokföringslag. Det är ett utbrett problem att människor anger falska folkbokföringsuppgifter för att utföra bidragsbrott, kunna hyra ut svart eller för att dölja sin identitet. Bristande kontroll har gjort att varken myndigheter eller fastighetsägare har haft vetskap om vilka som egentligen bott på en viss adress. I vissa fall har det förekommit att 30 till 40 personer varit skrivna i en och samma lägenhet. I de områden som polisen bedömer vara särskilt utsatta misstänks av invånarna vara felaktigt folkbokförda. För att komma åt problemet ska, utöver en nationell folkräkning, underrättelseskyldigheten till om misstänkta fel i folkbokföringen utvidgas och omfatta samtliga myndigheter och gälla fler uppgifter. En spärr på tio personer bör införas över hur många som ska kunna skrivas på samma lägenhet utan att anmäla det till . Ett nationellt bostadsrättsregister behövs också för att kunna upptäcka personer som bor i ägda boendeformer, men som har en falsk folkbokföring för att kunna hyra ut en hyresrätt svart. Regeringen bör tillsätta en utredning för att tillse att ovanstående ändringar kommer till stånd. Barn som bor trångbott får inte alltid de möjligheter i livet som de har rätt till. Trångboddhet kan enligt leda till bland annat stress och psykisk ohälsa. hävdar att undersökningar visar att barn som delar rum hemma klarar sig sämre i skolan. De får inte lugn och ro för att kunna göra sina läxor. Vid bedömningar om trångboddhet ska myndigheter särskilt beakta barns behov av lekutrymmen. Barn som lever trångbott ska erbjudas möjligheter att göra sina läxor på skolan eller på bibliotek. Möjligheten att få byta till en större bostad för familjer med barn som lever trångbott bör uppmuntras bland fastighetsvärdar. Kommunalt ägda bostadsbolag ska vara föredöme i frågan. Inför skattebefriat bosparande för förstagångsköpare Liberalerna vill göra det lättare att spara ihop pengar till kontantinsatsen till den första egna bostaden. Därför vill vi införa ett skattebefriat bosparande för förstagångsköpare. Det skulle betyda mycket för att minska klyftorna på bostadsmarknaden och göra att fler har råd att köpa en bostad, en reform som är viktig för bland annat unga men också andra grupper. Skattegynnat bosparande finns i många andra länder. I ges en skatterabatt på av det sparade beloppet . Maximalt sparbelopp är och sparformen är öppen för personer som inte fyllt . Liberalerna anser att en liknande modell bör införas i , dock med den viktiga ändringen att sparformen ska vara öppen för alla, oavsett ålder, som vill spara till sitt första ägda boende. Detta krävs för att ett skattegynnat bosparande ska öka den sociala rörligheten i alla åldersgrupper. Även nyanlända ska ha möjlighet att spara ihop till en insats för att köpa en bostad, liksom den som länge bott i hyresrätt och senare i livet vill gå över till en ägd bostad. Därför förslår vi att ett system som möjliggör att skattefritt spara till sitt första boende ska utredas. Just nu pågår en utredning inom om olika möjligheter att införa Bättre möjligheter för den som vill köpa sin första bostad, utredningen ska slutredovisas . Liberalerna följer utredningen med intresse och väljer, i väntan på ett konkret förslag från regeringen, ett skarpt yrkande i årets motion. Större möjligheter för sociala förturer finns det en möjlighet för kommuner att fördela en mindre andel av bostäderna till särskilda grupper genom en social förtur. 2019 saknades det dock helt sociala förturer i 75 kommuner. Dessa förtursbostäder går främst till nyanlända, de i behov av skyddat boende och personer som medicinska eller sociala behov. Hemlöshet, fattigdom och trångboddhet är ovanliga orsaker till att få en lägenhet genomen social förtur. Rådande lagstiftning behöver förändras om det ska gå att använda sociala förturer till fler människor med olika särskilda behov. I många kommuner ser vi att merparten av sökande får avslag till social förtur, och att kommunerna inte fritt kan utöka den sociala förturen om de har en rak hyreskö. Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning i syfte att ge förslag på hur fler socialt utsatta ska kunna tillgodoses en bostad genom en social förtur i de kommunala bostadsköerna. Årsrika ska inte tvingas bo kvar i situationer som hotar deras liv och hälsa. Coronakrisen har visat vilken utsatt situation som många årsrika personer som lever trångbott befinner sig i. För den som bor trångbott är risken att smittas av sjukdomar högre och möjligheten att vidta åtgärder för att skydda sig själv mindre. måste aktivt arbeta med att hitta alternativa boenden för årsrika som lever trångbott som byggnadstakten för trygghetsboenden, seniorboenden och särskilda boenden för äldre behöver ökas. Sociala skäl, som till exempel extrem trångboddhet i enlighet med den nya norm som vi föreslår att tar fram, ska tas i beaktande vid bedömningar om vem som ska få en plats på äldreboende. Inför behovsbostäder – en ny form av social housing Dagens bostadsmarknad med höga priser i det ägda beståndet och förmedling primärt efter kötid i det hyrda beståndet cementerar segregation snarare än bryter den. Den generella bostadspolitiken har fungerat sämre när det kommer till att ge förutsättningar för människor med låg betalningsförmåga att hitta en bostad. Därför föreslår Liberalerna att en ny boendeform – behovsbostäder – som ger kommunerna möjlighet att, genom en social kvot, förmedla en andel av deras bostäder till utsatta grupper ska införas. En bostadsform som ger de svagaste på bostadsmarknaden en bättre chans att få en bostad. Som ett komplement till den allmänna bostadssektorn skapas en särskild bostadssektor med behovsbostäder. Bostäderna ska bestå av nybyggda behovsbostäder och hyresrätter i det befintliga beståndet som ombildas till en särskild bostad genom en social fördelningskvot i bostadsförmedlingen. När en bostad väl är ombildad till en behovsbostad ska den vara stadigvarande i det sociala bostadsbeståndet för att vi kontinuerligt ska ha en möjlighet att bygga upp en stark social bostadssektor. I har vi alla kännetecken av dålig social housing som har funnits i många länder runt om i världen. Stigmatiserande områden och fastigheter enbart menade för mindre bemedlade är ett av de största misslyckandena i andra länders modeller för social housing, men samma problem finns i många av miljonprogramsområdena. Vi föreslår istället en modell där behovsbostäder kan finnas blandade med hyresrätter och bostadsrätter i vanliga fastigheter och att bostäderna ska vara spridda över hela kommuner, men inte alls byggas i utsatta områden. Bostäderna ska hålla samma kvalitet och möta samma krav som för andra bostäder. Hyran för behovsbostäder ska vid kontraktets ingång vara densamma som lägenheten haft tidigare om den ombildats från en hyresrätt. Vid nyproduktion av behovsbostäder sätts den i samma nivå som liknande behovsbostäder i området. Om det inte finns behovsbostäder i området sätts hyran i nivå med liknande hyresrätter. Framtida hyreshöjningar ska vara knutna till ett lämpligt index som bibehåller en likvärdig hyresnivå över hela kontraktstiden. För dem som inte har möjlighet att betala hyran ska det finnas stöd i form av bostadsbidrag, boendetillägg och hyresgaranti. Bostäderna med de lägsta hyrorna är ofta de som har förvaltas av allmännyttan. Allmännyttan behöver användas bättre för att utsatta grupper ska kunna komma åt attraktiva och billiga bostäder och för att bekämpa segregationen. Det finska systemet fungerar väl, men rekommendationer som har lyfts för att göra systemet bättre är bland annat att höja den sociala kvoten i bostadsförmedlingen till en tredjedel. Vi föreslår att varje kommun, som också bär på bostadsförsörjningsansvaret, ska sätta en kvot som innebär att en påtaglig andel av förmedlade hyresrätter omvandlas till behovsbostäder utefter lokala behov och förutsättningar. De allmännyttiga bostadsbolagen behöver också ändras för att möjliggöra för kommunala bostadsbolag att hyra ut bostäder både som behovsbostäder och med sociala kontrakt. Målsättningen på lång sikt är att andelen behovsbostäder ska täcka behovet för dem som lever upp till de krav som ställs för att få en behovsbostad. Behovsbostäder ska inte bidra till att den ofrivilliga segregationen i ökar. Boendesegregation är huvudorsaken till skolsegregation och är den ledande orsaken till att parallella samhällen växer fram i våra förorter. Genom att placera alla behovsbostäder utanför dessa områden skapar vi förutsättningar att på riktigt motverka boendesegregationen och få en bättre fungerande mångfald i alla stadsdelar. Det finns olika anledningar till att människor hamnar i utsatthet. Men gemensamt har de i att de har ett behov av en bostad och inte har möjlighet att få en bostad på den ordinarie bostadsmarknaden. Behovsbostäder ska förmedlas efter behov, till personer som innefattas av någon av följande fyra kategorier: • risk för akut hemlöshet, • våldsutsatthet eller risk att utsättas för våld, • svag ekonomi, • extrem trångboddhet eller • medicinska behov. För att systemet ska bli transparent och rättvis som möjligt ska nationella riktlinjer tas fram för vem som ska prioriteras till de tillgängliga lägenheterna. Besluten om tilldelning av behovsbostäder ska ske genom den kommunala förvaltningen eller den som en kommun pekar ut som behörig att ta beslutet. Besluten ska tas utifrån tydliga och rättvis premisser baserade på de kriterier som vi föreslår ovan. Möjligheten till bostadstillägg och bostadsbidrag ska finnas kvar även om man bor i en behovsbostad. Alla tilldelsbeslut ska vara fullt transparenta om vilka grunder som beslutet fattades från för att förhindra att systemet missbrukas. Som grund för vilken bostad som en person kan tilldelas genom det här systemet ska hänsyn tas till storlek på familj och områden som ligger lämpligt i förhållande till den sökandes behov och livssituation. Det ska inte gå att söka en specifik lägenhet i systemet. Det är förmedlingen i respektive kommun som kommer att erbjuda en specifik lägenhet till den sökande med störst behov av lägenheten. Inlåsningseffekter som skulle uppstå om behovsbostäder var låsta till en viss livssituation och inkomst skulle riskera att leda till att människor blir kvar i utsatta förhållanden. Skatter och lagar ska vara utformade för att underlätta för människors strävan efter ett gott liv. Aldrig för att motverka att människor skaffar ett arbete eller tar sig ur ett missbruk. Ett kontrakt för en behovsbostad går aldrig förlorat för att någon fått en bättre levnadssituation. Varje kontrakt har istället en bestämd tidshorisont där hyresgästen har rätt att bo kvar. Som huvudregel bör kontrakten gälla , med möjlighet för parterna att komma överens om . Behovsbostäder är till för att de som står längst från bostadsmarknaden ska ha en rimlig chans att hitta en bostad, inte för att ekonomiskt gynna grupper som själva kan få ett boende. De kommer därmed att ha ett begränsat besittningsskydd. För att motverka problem med svarthandel hyrs dessa lägenheter ut utan bytesrätt och utan rätt till andrahandsuthyrning. Vi vill skapa förutsättningar för att människor med olika bakgrund ska kunna bo i samma områden, och ett starkt inflöde av nya lägenheter till det sociala bostadsbeståndet. Kommuner ska i framtida markförsäljningar för nyproduktion kunna ställa krav om att en viss andel av bostäderna blir behovsbostäder i bostadsprojekt som omfattar fler än 100 bostäder. Som alternativ till att skapa nya behovsbostäder i nyproduktionen ska kommunerna och byggaktörerna kunna komma överens om att ett visst antal befintliga hyreslägenheter omvandlas till behovsbostäder i samband med markköp. Genom den här möjligheten skapar vi förutsättningar för behovsbostäder i hela det befintliga beståndet och för nyproduktion både inom de kommunala bostadsbolagen och bland de privata aktörerna. Offentligfinansiellt stöd till behovsbostäder ska ske genom lån som ska betalas tillbaka, inte genom byggsubventioner. Parallellt med de sociala krediter som erbjuder ska också svenska staten se till att det finns möjlighet att låna för projekt med behovsbostäder. För att minska den risk som bostadsbolag tar på sig när de bygger och förmedlar behovsbostäder ska staten erbjuda en hyresgaranti för hyresgäster i behovsbostäder och de som tecknar sociala kontrakt. Systemet ska vara självfinansierat genom en riskpremie utformad efter systemets långsiktiga kostnader. Om hyresgästen inte kan betala får hyresvärden ersättning för förlorade hyresintäkter. Vid betalningssvårigheter ska kontraktet ses över tillsammans med och sägas upp om hyresgästen inte uppfyller sin andel av avtalet. ska bistå med boendetillägg, bostadsbidrag och andra stöd som hyresgästen har rätt till och medverka vräkningsförebyggande i den här processen. Behovsbostäder ska skydda den som utsatts för våld i nära relationer Behovsbostäder kommer inte att vara en boendeform uteslutande för människor i behov av ekonomiskt stöd, men många av de som erbjuds en behovsbostad kommer att ha problem med att nå upp till höga inkomstkrav. Genom att räkna in all inkomst i bedömningen av betalningsmöjligheten så granskas hyrestagarens faktiska betalningsförmåga, med alla de stöd som hyrestagaren har rätt till inräknade. Den statliga hyresgarantin ska garantera att hyresvärdar som har sociala kontrakt eller behovsbostäder inte går miste om intäkter i de fall som hyresgästen misslyckas med sina betalningar. Stödet ska vidgas för att även kunna ges till personer som uppbär försörjningsstöd. Våld i nära relationer är ett allvarligt samhällsproblem. En stor del av våldet är riktat mot kvinnor och barn, det sker oftast i hemmet och våldet utövas oftast av män i en nära relation. Även män utsätts för våld och den här typen av våld förekommer i alla åldersgrupper. Våldsutsatta har svårt att hitta rätt bland olika enheter i kommun och svenska myndigheter. Situationen är svår för våldsutsatta och många får bo kvar på skyddade boenden än nödvändigt. Arbetet med att fördela bostäder till våldsutsatta måste fungerade effektivt, samordnat, kompetent och förebyggande. I många fall behöver personen eller familjen i fråga söka sig till en annan ort för att få skydd. Kompotten, som samordnas av i , är ett nätverk av ett antal kommuner som genom avtal förbundit sig att ta emot våldsutsatta kvinnor och barn som inte kan bo kvar i hemkommunen. Alla våldsutsatta i hela måste ha möjlighet att lämna sin kommun om deras säkerhet kräver det. Det måste bli obligatoriskt för alla kommuner att delta i nätverk där det, enligt modell, blir lättare för våldsutsatta att få en bostad i en kommun där denne kan vara säker och trygg. Ingen ska behöva utsättas för våld. Därför föreslår Liberalerna att en ny lagstiftning införs i syfte att säkra att varje kommun gör vad som krävs för att det ska finnas ändamålsenliga bostäder, om det behövs: också i andra kommuner, för dem som är utsatta för våld i hemmet. Målet med behovsbostäder för människor som behöver särskilt stöd är att dessa ska kunna komma på fötter och återigen bli självständiga. Att ha möjligheten att omvandla ett socialt kontrakt till ett ordinarie kontrakt gör övergången till självständighet och självförsörjande lättare och sparar pengar för de kommuner som inte längre behöver subventionera boende. Liknande system finns i exempelvis där hemlösheten minskat som mest i EU. Kommuner ska, genom de kommunala bostadsbolagen, då det är möjligt, omvandla sociala kontrakt till bestående hyreskontrakt eller behovsbostäder i de fall där personen i fråga anses kunna klara av att vara hyresgäst självständigt. Den akuta hemlösheten innebär tragedier och maktlöshet för den drabbade individen. Det behövs ett bättre och mer kostnadseffektivt system som når ut till alla som riskerar att hamna i akut hemlöshet. I har den nationella strategin mot hemlöshet varit central för deras framgångar med att minska hemlösheten,100 detsamma kan ske i . Tak över huvudet ska vara en rättighet. behöver en samlad och nationell politik för att hjälpa människor i hemlöshet. För det krävs det kunskap som saknas. Hemlöshet måste mätas på samma sätt i alla kommuner för att det ska finnas tillförlitlig information i arbetet med hemlöshetsstrategin. bör få i uppdrag att göra kartläggningar av hemlöshet och riskgrupper i . Att hitta ett fast arbete, eller ta sig ur sociala problem är extremt svårt utan att ha en fast bostad. Därför vill vi se ett nationellt bostad-först program där man arbetar efter modellen om att hemlösa först får hjälp med en tillfällig fast bostad, som andra insatser sätts in för att personen i fråga ska komma på fötterna igen. Arbetet ska ske genom: en nationell hemlöshetsstrategi med tydliga riktlinjer och mål, en nationell stiftelse som finansierar boenden till hemlösa, men fortsatt huvudsakligen med varje kommun som ansvarig för att verkställa hemlöshetsarbetet i respektive kommun. Statligt stöd och vägledning, men med fortsatt lokalt ansvar. Som ett komplement till bostad-först, som ska stödja de som befinner sig i en akut hemlöshetssituation, behöver vi också få till en nationell tak-över-huvudet-garanti som garanterar att ingen ska behöva sova på gatan. Med inspiration från ska vi bilda en nationell icke-vinstdrivande stiftelse som har som uppgift att finansiera bostäder och fastigheter som stadigvarande ska gå till hemlösa. Stiftelsen bör arbeta över hela landet och se till att socialtjänsterna kan erbjuda bostäderna till personer som är hemlösa eller riskerar att bli hemlösa. Tilldelningen ska ske efter behov samt social och ekonomisk situation. Lägenheterna hyrs ut genom sociala kontrakt med respektive kommun som förstahandshyresgäst och borgenär. Byggande av bostäder som ska användas för sociala kontrakt bör ha samma förmåner och grundläggande hyressystem som den modell med behovsbostäder som Liberalerna föreslår i denna motion. Precis som i bör intresserade kommuner och regioner, fastighetsägarorganisationer, byggorganisationer, byggfack samt organisationer som arbetar med utsatta grupper, befintliga stiftelser som arbetar med hemlöshet och andra intressenter som visar intresse bjudas in till att bli medgrundare och/eller finansiärer av bolaget. Liberalerna föreslår härmed att regeringen instiftar en stiftelse i enlighet med vad som anförts ovan. Liberalerna vill även bredda Allmänna arvsfondens uppdrag till att även kunna ge anslag till stiftelser och organisationer som erbjuder bostäder till hemlösa och människor som riskerar att hamna i hemlöshet. Stödet ska kunna användas till att finansiera bostäder särskilt till människor som riskerar hemlöshet. Även organisationer som ger stödinsatser till hemlösa bör ha möjlighet att söka stöd hos arvsfonden. Vi har tidigare lagt skarpa yrkanden i den här frågan och nöjer oss här därför med att hänvisa till dem, Motion 2020/21: 3939. För att bekämpa problem behövs det rätt faktaunderlag för att korrekt underbyggda beslut ska kunna tas och att insatser ska kunna följas upp. finns det inte ett enhetligt sätt att mäta och jämföra hemlöshet i hela . Malmös egna rapportering visar exempelvis att de har cirka 60 hemlösa per 10 000 invånare. rapporterar att det rör sig om nästan 100 personer per 10 0000 invånare. För att få till ett starkt nationellt samarbete mot hemlösheten föreslår Liberalerna här att regeringen skapar ett gemensamt sätt att mäta hemlöshet i hela . Hemlöshet börjar ofta med en vräkning. Genom att se till att en person som har problem att betala hyran, eller har andra hinder för att tillåtas bo kvar i en lägenhet, får det stöd som personen behöver tidigt går det att långsiktigt minska det stöd som människor behöver och genom att begränsa antalet som blir hemlösa. Liberalerna vill därför att varje kommun ska ha en handlingsplan för hur de arbetar för att minska antalet vräkningar och de kommunala bostadsbolagen ska ha som regel att aldrig vräka en barnfamilj som riskerar att hamna i hemlöshet. Hemlöshet är en av de mest extrema formerna av social utsatthet. Ett starkt välfärdsland som är starkt nog att se till att ingen människa ska behöva sova på gatan. Hemlöshetspolitiken har varit underprioriterad alldeles för . Det är dags för en nationell hemlöshetsstrategi som samordnar arbetet med ett skyddsnät för samhällets svagaste. Bakom samlingsbegreppet hemlösa finns människor i många olika situationer, allt från den som befinner sig i akut hemlöshet - där personen riskerar att behöva sova utomhus eller i trappuppgångar - till den som bor tillfälligt och kontraktslöst hos bekanta eller rör sig mellan kortvariga andrahandskontrakt. För att motverka utestängningen från bostadsmarknaden behövs därför en mångfald av åtgärder. När det gäller personer som är på väg att lämna olika institutionsvistelser eller stödboenden (bland annat fängelse, HVB-hem eller boende drivet av ) är det centralt att det tidigt görs en god planering av vilka boendelösningar som är möjliga för den enskilde på . Det behövs ett bättre och mer kostnadseffektivt system som når ut till alla som riskerar att hamna i akut hemlöshet. Det krävs kunskap som saknas och hemlöshet måste mätas på samma sätt i alla kommuner för att informationen i arbetet med strategin ska vara tillförlitlig. För att kunna bekämpa problem och erbjuda rätt insatser behövs rätt faktaunderlag och effektiv datainsamling. finns det inte ett enhetligt sätt att mäta och jämföra hemlöshet i hela . Trots att har en metod för att mäta hemlösheten är det fortfarande många olika kommuner som mäter på andra sätt, och mätningar sker inte tillräckligt ofta. Vi föreslår att får i uppdrag att ta fram och sprida tydliga riktlinjer för hur hemlösheten ska mätas i hela . Samverkan mellan socialtjänst, andra myndigheter och civilsamhället är också mycket betydelsefullt. Ofta har idéburna organisationer möjlighet att nå ut med insatser till personer som av olika skäl inte är beredda att ta emot stöd från det allmänna.