ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023464 · 2021-10-05 00:00:00 — Brandskydd i behovsprövade särskilda boenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en säker och likvärdig lägstanivå bör uppnås i alla behovsprövade särskilda boenden och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till de mest sjuka och äldre gällande bostadsbränder är det extra viktigt att se över brandskyddet eftersom de är en mer utsatt grupp. I synnerhet när många av dem har begränsad rörlighet. Det brinner inte oftare hos äldre, men däremot drabbas de hårdast. Många klarar inte av att släcka eller utrymma på egen hand på grund av fysisk eller psykisk funktionsnedsättning. Att installera släckningssystem på äldreboenden är obligatoriskt i våra nordiska grannländer och , och även i länder som och . Den 1januari 2012 trädde ändrade byggregler i kraft. Där ingår krav på sprinkler på sjukhus och i särskilda boenden. Reglerna gäller dock endast vid nybyggnad och vid ändring eller ombyggnad – det finns inga krav på att installera sprinkler i redan befintliga boenden. Individanpassat brandskydd och automatiska släckanläggningar på behovsprövade boenden räddar inte bara liv och förebygger olyckor som är det absolut viktigaste, det är också samhällsekonomiskt viktigt. MSB konstaterar i Kostnadsnyttoanalyser – Sprinkler i särskilda boenden för äldre: ska vara ett land där alla som har ett behov av ett särskilt boende eller särskilt stöd i sitt hem har rätt till ett likvärdigt, effektivt och gott brandskydd. Därför borde regeringen överväga att ge MSB bemyndigande att meddela föreskrifter om brandskydd i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. Bemyndigande som avser att omfatta boende i byggnader som används för verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Kopparklint (M)
mot · H9023465 · 2021-10-05 00:00:00 — Dödsfall och sjukdomar bland äldre som orsakas av värme ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MSB bör ges i uppdrag att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade särskilda boenden, och detta tillkännager för regeringen. Alla kan påverkas av värmeböljor men som äldre, kroniskt sjuk eller med en funktionsnedsättning är man extra utsatt. Äldre människor är känsligare då förmågan att känna törst och hunger och att reglera kroppstemperaturen försämras med åldern. Värmen gör dessutom att de ytliga blodkärlen vidgas så att man svettas mer och därmed förlorar mer vätska. Får man inte i sig tillräckligt med vätska blir blodet mer koncentrerat och trögflytande och då ökar även risken för blodpropp. För hjärtsjuka människor ökar också risken för hjärtsvikt i hög värme. Detta är två exempel på riskgrupper vid svår värme. Vissa kommuner som exempelvis och har köpt in och hyr portabla aggregat för luftkonditionering där det inte finns fasta anläggningar för luftkonditionering. Tillsammans med andra råd vid svår värme ger det ett ökat skydd för våra äldre och svårt sjuka. ska vara ett land där alla som har behov av ett särskilt boende eller särskilt stöd i sitt hem har rätt till ett likvärdigt, effektivt och gott skydd vid värmeböljor. Frågan har tidigare lyfts i en motion som väcktes 19/20. Frågan kvarstår inte minst när åtgärder och direktiv skiljer sig åt kommuner emellan. Åtgärder för regeringen att vidta är därför att MSB bör ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. Bemyndigandet avser att omfatta boende i byggnader som används för verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Kopparklint (M)
mot · H9023466 · 2021-10-05 00:00:00 — Skydd från smittsamma sjukdomar som används som biologiska vapen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla förmågan att möta hot med biologiska smittor och tillkännager detta för regeringen. Det är av stor vikt att ligger i framkant med en modern och hållbar förmåga på bioförsvarsområdet. Det kan handla om beredskapsanskaffning för att kunna möta eventuella kommande hot i form av smittor som används i biologisk krigföring men också om utbyggd säkerhetsanalytisk förmåga. Exempelvis men även andra länder i och omvärlden har uppmärksammat vikten av att bygga beredskap mot exempelvis olika typer av smittor. har Totalförsvarets skyddscentrum, SkyddC, i som arbetar för att ge Försvarsmaktens övriga insatsorganisation bästa möjliga förutsättningar att lösa sina uppgifter även om de utsätts för CBRN-vapen. Det är bra men förmågan behöver fortsätta att utvecklas. Omvärldsutvecklingen och de ökade terrorhoten kräver att behöver ett starkare skydd och försvar. Att stärka skyddet handlar om att ge goda förutsättningarna för dem som arbetar inom försvaret, polisen och räddningstjänsten. Att första linjens personal har relevant utrustning och utbildning och själva är skyddade mot olika potentiella angrepp. Ett område som placeras högt på agendan internationellt är vikten av att följa området biologiskt försvar. Stater och terrororganisationer har länge intresserat sig för att kontrollera sjukdomar till att bli massförstörelsevapen. var senaste attacken med biologiska vapen på ett sådant sätt att människor faktiskt dog, när mjältbrandsbrev skickades runt till flera makthavare i . Efter det började flera länder oroa sig på nytt och nya biologiska försvarslabb har byggts upp över hela världen. Fenomenet med att skicka pulverbrev har även förekommit i men har inte innehållit smittsamma ämnen. Linjen mellan offensiva och defensiva biologiska vapenprogram är dock tunn. Att det finns flera laboratorier ökar också risken för att olika former av biologiska vapen kan spridas och hamna i fel händer. Hoten mot samhället är komplexa och måste vara i framkant för de nya komplexa hoten. CBRNE och cyberfrågorna är några exempel. Internationellt och på EU-nivå finns en ökad medvetenhet om vad smittsamma sjukdomar, exempelvis smittkoppor, apkoppor och ebola, kan innebära som potentiella hot mot samhället. måste säkerställa att det finns beredskap för att möta dessa hot, inte minst smittsamma sjukdomar. Att har tillräckligt robusta vaccinationsstrategier i beredskap vid aktuella influensavirus. Att det finns beredskapslager med vaccin för att skydda första linjens personal inom räddningstjänst, sjukvård och Försvarsmakten mot angrepp eller utbrott av olika smittsamma sjukdomar. Att en nationell riskanalys arbetas fram, för att uppnå ökad medvetenhet om vad smittsamma sjukdomar, exempelvis smittkoppor, coronavirus, apkoppor och ebola, kan innebära som potentiella hot mot samhället är av stor vikt. Kopparklint (M)
mot · H9023469 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att öka svenskt entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att öka svenska entreprenörers tillväxtambitioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté med uppdrag att med som grund ge förslag till långsiktiga åtgärder för att skapa ett bättre klimat för entreprenörer och tillkännager detta för regeringen. presenterades årets rapport från Global Entrepreneurship Monitor (GEM). Det är en rapport från ett internationellt forskningsprojekt som mäter och analyserar hur det står till med länders entreprenörskap och företagande. För svenskt vidkommande visar rapporten att entreprenörskapet har sjunkit från . Men oroväckande är att det så kallade ”TEA-indexet” (som visar ”total entreprenöriell aktivitet i tidiga stadier) placerar oss markant under genomsnittet jämfört med andra höginkomstländer. Detta är allvarligt. Enligt årets resultat rankas på plats 35 av samtliga 43 länder. Detta försvårar självklart svensk tillväxt om vi kommer att fortsätta ligga lågt framöver vad gäller andelen entreprenörer i samhället. Rapporten lyfter också problemet med att kvinnors entreprenörskap är lågt, som ska jämföras med männens . Bakomliggande orsaker till detta måste analyseras och åtgärdas. I tidigare GEM-rapporter har det lanserats förbättringsförslag riktade mot politiken. I förra årets rapport sammanfattades de viktigaste slutsatserna som handlar om: långsiktiga skatteregler och andra regleringar, kompetensförsörjning och bättre matchning på arbetsmarknaden, entreprenörskapsutbildningar såsom Ung Företagsamhet (UF) men också bättre tillgång på bostäder. Att vi i blir mer entreprenöriella är viktigt för att stärka vårt välstånd och svensk konkurrenskraft. Det är därför viktigt att ta resultat och förslag till policyutveckling ad notam. En kommitté bör tillsättas för att med som grund analysera och ge förslag till långsiktiga åtgärder för att förbättra landets entreprenöriella klimat. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H9023471 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett jämställt företagande är positivt ur såväl ett tillväxt- som ett rättviseperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att välfärdssektorn har stor betydelse för att bidra till jämställt företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera regeringens jämställdhetsmål nummer 2 och tillkännager detta för regeringen. Välfärdssektorn är ett område där många företag drivs av kvinnor. Inom vård och omsorg handlar det om medan motsvarande andel för utbildningsföretag är . Båda dessa branscher är också verksamheter med huvudsakligen kvinnor anställda. inom vård och omsorg samt inom utbildning. Branscherna har också det gemensamt att de huvudsakligen drivs av det offentliga. Enligt en undersökning som det fackliga gjorde ville var fjärde av deras medlemmar i åldern 30–starta eget. Skälen för det var bland annat viljan att utveckla vården, önskan att rå sig själv och att få större frihet. Att öka kvinnors företagande är en strategisk tillväxtfråga. Det är därför viktigt att regeringen arbetar systematiskt med denna. Regeringen som kallar sig ”feministisk” har antagit sex jämställdhetsmål. Ett av målen (nummer två) lyder ”kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera inkomst”. Detta borde vara en ren självklarhet men det är märkligt nog något som den ”feministiska regeringen” också motarbetar genom att inte bekänna färg i den viktiga frågan om huruvida det ska införas vinstbegränsningar för välfärdsföretag. Det är inte att agera jämställt och det får så klart konsekvenser för landets tillväxt och entreprenörskap. Att frågan om vinster i välfärden har betydelse konstaterades bland annat i där det framkom att: ”Nedgången i entreprenöriell aktivitet beror uteslutande på ett minskat entreprenörskap bland kvinnor. Precis som 2014 har nedgången föregåtts av en diskussion om vinster och företagande i den s.k. välfärdssektorn (vård, skola, omsorg) i samband med Reepalu-utredningen.”. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att det är viktigt att öka kvinnors företagande ur såväl ett rättvise- som tillväxtperspektiv. Att det ska vara tillåtet att göra vinst i välfärdsföretag samt att regeringens jämställdhetsmål nummer två ska utvärderas. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H9023472 · 2021-10-05 00:00:00 — tillgänglighet för barn dygnet runt via 112 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en central bedömningsfunktion gällande sociala frågor och ärenden som rör barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över införandet av säkerställda rutiner i befintliga regelverk och lagar för att säkerställa att tillgången till fungerar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en ändring i befintliga regelverk och lagar, som ger aktören bakom larmnumret 112 rätt att i nödsituationer kring barn och unga kontakta andra kommuner, och tillkännager detta för regeringen. När en person eller myndighet kontaktar 112 förväntas man få hjälp. SOS Alarm har uppdraget från svenska staten att hantera samtal som inkommer på nödnumret 112. I det alarmeringsavtal som finns mellan staten och SOS Alarm och som reglerar strukturen för 112-verksamheten finns ett antal hjälporgan uppräknade som kan hanteras via 112. Bland dessa ingår dit SOS Alarm ska kunna vidarekoppla allmänhet alternativt myndighet som önskar eller är i behov av att komma i kontakt med dem utanför kontorstid. Det kan handla om en socialjour eller en utsedd kontaktperson som handlägger akuta sociala ärenden , nätter och . Ofta handlar det om ärenden som inte kan vänta till ordinarie öppettider. Kommunens socialtjänst har det yttersta ansvaret för att människor som bor eller vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. I socialtjänstlagens kapitel 11, §1 och 1a, framgår att det finns en viss skyndsamhet i kommunens ansvar, framför allt vad gäller ärenden som rör barn och unga: 1§ ska utan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan, anmälan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden. Vad som har kommit fram vid utredning och som har betydelse för ett ärendes avgörande ska tillvaratas på ett betryggande sätt. 1a§ När en anmälan enligt 1§ rör barn eller unga ska socialnämnden genast göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. Kommunerna har därför en skyldighet att vara tillgängliga även utanför kontorstid alla timmar , i landets alla kommuner. Tyvärr fungerar inte alltid denna kedja och det finns tillfällen när SOS Alarms operatörer inte får kontakt med i berörd kommun. För att en operatör som arbetar för nödnumret 112 inte ska bryta mot regelverk och lag behöver socialtjänstlagen ses över, så att det finns möjlighet att kontakta andra kommuner vid krissituationer som kan uppstå om man inte får tag på i ansvarig kommun. Det bör också ingå i avtalet som upprättas mellan stat och upphandlad aktör att det ska finnas en central bedömningsfunktion gällande sociala frågor som rör barn och unga. Befogenheterna för aktören bakom larmnumret 112 måste utökas för att säkerställa skyddsnätet för utsatta människor med särskilt fokus på barn och unga. Kopparklint (M)
mot · H9023473 · 2021-10-05 00:00:00 — Säkerställ att rättsväsendet har gedigen kunskap om barns utvecklingsfaser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att kunskap om barn finns med i relevanta högskoleutbildningar och tillkännager detta för regeringen. Kunskap om olika stadier av barns utveckling är oerhört viktigt när man i rättsprocesser har med barn att göra. Barnkunskap och barnpsykologi fokuserar på barns utveckling, inte bara den fysiska utvecklingen utan också den känslomässiga och mentala. Det handlar om barns uppfattning om sig själva inkl. omgivningen runt omkring dem. I rättsfall med barn som är brottsoffer är det oerhört viktigt att ha en förståelse för barn som mycket komplexa individer utifrån barnens motoriska, språkliga, känslomässiga, perceptiva, fysiska, kognitiva och sociala utveckling. Varje utvecklingsstadium har betydelse för varje enskilt barn med en bred marginal för variationer inom området för psykisk hälsa. Det ska inte finnas minsta tvivel om var samhället står i frågor om brott mot barn. Menar vi allvar med att vi ska skydda barn mot vidriga brott så måste vi effektivisera metoder, skärpa påföljder och vi behöver också utreda hur följder efter avtjänat straff kan införas. Det finns dock innan vi kommer dit. Det är den rättsliga processen, från det att en polisanmälan görs, till att ärendet hamnar i rätten. Brottsofferperspektivet ska alltid sättas i främsta rummet och i synnerhet när vi talar om barn, där barnens rättigheter ska klicka in med automatik. Om man som barn blivit utsatt för ett brott är det är ett mer komplicerat rättsfall som kräver kunskap från rättsväsendets sida. Om man ens skulle våga göra en polisanmälan eller få hjälp med att göra en, är det ett stort steg och det kan bli en lång process som innebär stora påfrestningar. Inte bara för barnet utan också dess anhöriga. Man behöver flera stabila och trygga personer att luta sig mot och barnet och dess omgivning ska kunna lite på att rättsapparaten har gedigen barnkunskap. Kopparklint (M)
mot · H9023474 · 2021-10-05 00:00:00 — Utred effekten av farmakologisk behandling för personer som begått sexualbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera effekten av farmakologisk behandling för personer som har begått sexualbrott, och detta tillkännager för regeringen. Vi får inte ha lite halvt osäkra åtgärder som vi tror har god effekt som den frivilliga farmakologiska behandlingen inom eller kemisk kastrering som det också ofta kallas. Det blir än mer problematiskt när vi inte vet hur många av de som deltar i behandlingen fullföljer den eller hur många av dem som har begått sexualbrott. Enligt har endast 40-50 personer gått i Kriminalvårdens farmakologiska behandling . Utredningstjänsten kunde inte få fram om det finns vetenskapliga studier som visar att behandlingen har god effekt. Man kunde heller inte följa upp hur många som har fullföljt behandlingen, för detta följer kriminalvården inte upp. Av uppgifterna framgår heller inte hur många klienter som deltar i behandlingen, som har dömts för sexualbrott mot barn. Detta förefaller oacceptabelt. Vi måste ha ordning och reda på de metoder som vi lutar oss mot och som vi tror har effekt när vi pratar om sexualbrottslingar som utsätter barn för brott. Samhällets skyddsnät har brustit när det gäller just detta. ökade antalet anmälda sexualbrott i till 24 100 (Brå, 2021). anmäldes det högsta antalet våldtäkter mot barn , fler än 2019. Enligt senaste rapport blir av alla barn utsatta för sexuella övergrepp. Ett av fyra barn. Den negativa utvecklingen när det gäller utsatta barn måste stoppas. Det ska vara viktigare att skydda våra barn än att undvika att trampa en potentiell förövare på tårna. Barns rätt att inte utsättas för risker ska sättas i främsta rummet. När det gäller farmakologisk behandling för personer som har begått sexualbrott, ska det analyseras om det har god effekt och hur många deltagare som fullgjort behandlingen. Kopparklint (M)
mot · H9023475 · 2021-10-05 00:00:00 — Undantag i lagen för vårdnadshavare som bor tillsammans med sitt barn i skyddat boende ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar för undantag i lagen kring beslut som rör val av skola och tillkännager detta för regeringen. Skyddade personuppgifter får man om det finns risk för att man ska utsättas för hot eller våld. Det finns cirka 4 800 barn , med skyddade personuppgifter. Många barn med skyddade personuppgifter har bevittnat våld i sina familjer och har själva varit utsatta för våld. Att bevittna våld mot en närstående kan leda till att barnet berövas sin grundläggande trygghet i livet. Barn med sådana erfarenheter kan känna skuld och skam över att inte ha kunnat skydda sin förälder och kan vara oroliga för vad som kan hända medan de är i förskolan eller i skolan. Barn har rätt till en trygg uppväxt, fri från alla former av våld. Trots detta vistas flera tusen barn i skyddat boende för att de ska komma bort från våldsamheter. Många av dessa barn får flytta runt till olika skyddade boenden, som drivs av olika aktörer, för att skyddas från våldsutövaren. Ett barns rättigheter ska gälla oavsett om man bor i skyddat boende eller inte. En vårdnadshavare som bor i skyddat boende ska inte behöva försaka barnets skolgång av säkerhetsskäl. Skolgång ska inte innebära att skyddet undanröjs för att båda vårdnadshavarna måste godkänna beslut gällande barnens skolgång. Att bo på skyddat boende är en extraordinär situation för ett barn, och en sådan situation borde rimligtvis innebära undantag i lagen såsom att enbart en vårdnadshavare har rätt till att godkänna skola. Kopparklint (M)
mot · H9023476 · 2021-10-05 00:00:00 — Potentiella brottsverktyg på särskilda ungdomshem måste förbjudas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör göra en översyn kring hur brottsverktyg på särskilda ungdomshem kan begränsas och tillkännager detta för regeringen. En ungdom som har begått ett brott kan bli dömd till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse. De kan då placeras på ett av särskilda ungdomshem. Där ska de få vård och behandling för att de inte ska fortsätta begå brott. får cirka 30 000 barn och ungdomar vård utanför hemmet, i till exempel familjehem eller HVB-hem. Drygt 1 000 av dem kommer till något av SiS ungdomshem. 2019 var medelåldern för de placerade ungdomarna . Ungdomar som begår allvarliga brott när de är i åldern blir oftast dömda till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse. Det är ett tidsbestämt straff som ungdomarna avtjänar på speciella avdelningar på SiS särskilda ungdomshem, enligt lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Ungdomar som döms till sluten ungdomsvård kan ha begått bland annat rån, grov misshandel, mord, dråp, narkotikabrott och sexualbrott. De kan ha kopplingar till gängkriminalitet och organiserad brottslighet. togs 73 ungdomar dömda till sluten ungdomsvård in på något av SiS slutna ungdomshem. Alla var pojkar, medelåldern var . Det är brottet, och inte behandlingsbehovet som avgör straffet och därmed vårdtidens längd. Den kan variera mellan och . Enligt ger den barn och unga rättigheter som man tidigare kanske inte haft. Många är självklart bra men en del kan vara direkt destruktiva och bidra till att ett kriminellt leverne för en ung person upprätthålls. Ett exempel på detta är att man får ha personliga statushöjande saker, mobiltelefon och tillgång till dator på ungdomshem där man är placerad genom LVU eller LSU. Detta gör att om en ung person skulle ha koppling till gängkriminalitet eller annan organiserad brottslighet, på ett relativt enkelt sätt skulle kunna fortsätta upprätthålla den kriminella livsstilen, planera rymningar etc. Lagen behöver ses över så att det finns möjlighet att stoppa potentiella brottsverktyg på särskilda ungdomshem. Ungdomar som är dömda för grova brott och framförallt har kopplingar till gängkriminalitet/organiserad brottslighet ska inte ha tillgång till potentiella brottsverktyg eller statushöjande personliga saker de vistas på ett särskilt ungdomshem. Vi har tidigare motionerat i frågan 20/21 men anser att det är en högaktuell fråga som behöver utredas. Kopparklint (M)
mot · H9023477 · 2021-10-05 00:00:00 — Riktlinjer till kommuner om beredskapslager med skyddsutrustning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram riktlinjer till kommuner gällande beredskapslager av skyddsutrustning och tillkännager detta för regeringen. Under covid-19-krisen ställdes kommuners kapacitet gällande skyddsutrustning på sin spets. Skillnaden mellan kommunernas beredskapslager av skyddsutrustning varierade stort. Kommunernas lagerhållning av skyddsutrustning som skulle användas till bland annat vård- och omsorgspersonal skiljde sig också tidsmässigt åt, från beredskap . fortfarande inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara utifrån olika krisscenarier, ej heller vilken slags utrustning som ska finnas eller hur länge den ska räcka. Var man än bor i ska man som kommuninvånare och sjukvårds- och omsorgspersonal kunna känna sig trygg med att kommunen och/eller regionen har goda förutsättningar att klara av en krissituation. Som kommunledning ska man känna sig trygg med att det finns tydliga nationella riktlinjer att följa vid olika krisscenarier. Vi anser att det naturliga vore att staten har det slutliga övergripande ansvaret för att säkerställa att det finns beredskapslager av skyddsutrustning i händelse av fredstida kriser och krig. Kopparklint (M)