mot · H9022588 · 2021-10-04 00:00:00 — Om tidigare val har innefattats av hårda restriktioner, och högsta ledare behållit den absoluta makten, var årets val endast en fasad. 600 kandidater diskvalificerades att ställa upp, däribland många reformister. Den tidigare presidenten som ansågs något mer reforminriktad lyckades manövrera fram till bättre relationer med omvärlden och slöt 2015 kärnteknikavtalet Joint Comprehensive Plan of Action (JCPOA) med den s.k. P5+1-gruppen, inom vilken lovade att kraftigt minska sitt kärnenergiprogram i utbyte mot sanktionslättnader. förbättrades inte samhällsklimatet nämnvärt under Rouhanis presidentperiod och den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna kvarstår. Den nya presidenten anses stå för än mer hårdför politik. Han är själv under sanktioner från efter att ha varit högt uppsatt under de utomrättsliga avrättningarna 1988 och ledde även nedslaget av protester . Kränkningar av de mänskliga rättigheterna för oppositionella, kvinnor, arbetare, etniska minoriteter, barn, hbtq-personer – ja, alla människor i – riskerar att förvärras. ska, som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. När 2018, med som president, lämnade kärnteknikavtalet infördes strikta sanktioner mot , som i kombination med coronapandemin har drabbat landet hårt ekonomiskt. nya president, , har sagt att är villigt att ingå i avtalet igen, men kommer inte lyfta på sanktioner för att få tillbaka till förhandlingar. säger att det är vad som krävs för att man ska återgå till avtalet. agerar genom vår politik för en värld utan kärnvapen. Att ett avtal om kärntekniska program kommer till stånd minskar riskerna för en militär kapprustning i . Det ger utrymme för att ta ytterligare steg och diskutera behoven av nedrustning och avspänning. Ett viktigt initiativ är att inrätta en kärnvapenfri zon i . vid en angående fördraget om icke‑spridning av kärnvapen (NPT) beslutades att skulle göras till en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen. vet vi att har kärnvapen och att Nato placerat kärnvapenstridsspetsar i . bör, som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, agera för att få till stånd en zon fri från massförstörelsevapen i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. geografiska position är, som namnet avslöjar, i centrum av den asiatiska kontinenten. har regionen i åtminstone 2 varit en mötesplats för olika folkgrupper. Det var via den som nomadiska stammar anslöt sig till folk i , och . Under århundraden har olika makter såsom iranier, turkar och, , det tsarstyrda och sedan dominerat regionen. , , , och bildades efter 1991. Tillsammans sträcker de sig från i väster till i öster och från och i söder till i norr. Stora delar av befolkningen i regionen har länge bestått av nomader och samhällena är därför sammansatta av olika klaner och grupper. Varje enskild stat har mött olika problem i nationsbyggandet. De flesta stater har olösta gränsproblem sinsemellan vilket ökar fientligheten, inte minst i Ferganadalen mellan , och . Gränserna som gäller än fastställdes av för att säkerställa att ingen republik skulle få för stor majoritet. Hänsyn togs varken till etnicitet eller regionens historia, vilket skapade stora minoritetsgrupper i varje land. Att de centralasiatiska länderna är långvariga auktoritära statsskick, där repression och inte minst religiöst förtryck varit grogrund för religiös extremism och terrorism, är ingen hemlighet. De fem länderna tillåter och garanterar enligt sina författningar religionsfrihet, men i verkligheten förekommer inskränkningar av den friheten. En stor majoritet av människorna i regionen är sunnimuslimer. Även rysk-ortodoxt kristna finns i länderna, samt små grupper av katoliker, protestanter och judar. Inskränkningar av de mänskliga rättigheterna sträcker sig långt utöver begränsningar av religionsfriheten. finns en viss positiv utveckling. Regionen har deklarerats som en kärnvapenfri zon, som varit enormt slutet har öppnat upp något för civilsamhället och oberoende aktörer, som av vissa beskrivs som ”demokratiska oas”. bilaterala kontakter med är begränsade. Efter att ha bedrivit utvecklingssamarbete med framför allt och togs beslut om att avsluta det bilaterala biståndet 2007 i samband med att EU antog en strategi för . Strategin uppdaterades 2019 och innehåller viktigt fokus på mänskliga rättigheter. Även handel är en betydande del av strategin. ser dock med allvar på att målkonflikter skapas mellan exportfrämjande strategier och de icke-förhandlingsbara mänskliga rättigheterna. Miljö och klimat är också en nedtonad del av strategin – vilket kräver ökad uppmärksamhet inte minst p.g.a. problemen med vattentillförseln vid det och de smältande glaciärerna i de östliga områdena. Att utrikesministern inom ordförandeskapet i besökte var ett framsteg för att uppmärksamma säkerheten och utvecklingen i länderna. ser det som att första steg för att också som enskilt land ökar fokus på . Vi anser att bör ta fram en egen samlad strategi för regionen för att inte hamna i en passiv ställning till bakom EU:s fasad. bör inrätta en samlad strategi för . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Från att landet blev självständigt 1991 styrde den auktoritära presidenten . När han avgick valde man att döpa om huvudstaden efter honom. Hans handplockade efterträdare tog då över makten, och har fortsatt den auktoritära styrningen. I det lagstiftande parlamentet sitter endast regimtrogna partier. Gripanden av demonstranter och oegentligheter kring röstningsförfarandet gjorde att valet inte höll internationell standard, enligt observatörer från . ekonomi utgörs till stora delar av olja som står för en tredjedel av BNP och över hälften av exportinkomsterna. Stora tillgångar av kol har lett till export till , som av elproduktionen kommer från kolkraft. Sjunkande oljepriser bidrog dock till en ekonomisk kris . Landet återhämtade sig något från krisen när länderna inom Organization of the () begränsade oljeproduktionen för att pressa upp världsmarknadspriserna. Regeringen har efter den ekonomiska krisen försökt minska statens beroende av olja, vilket har potentialen att minska klimatpåverkande utsläpp och främja en mer inkluderande utveckling. Trots en ökande tillväxt förbättrades inte levnadsstandarden för majoriteten av befolkningen. bör inom EU:s program i främja en diversifierande och inkluderande ekonomisk utveckling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Av de centralasiatiska länderna tvingas tydligast att balansera mellan att hålla sig väl med utan att stöta sig i onödan med västländer. Exempelvis erkände den folkomröstning som låg till grund för den ryska annekteringen av , men valde dock att inte delta i de påföljande ryska importförbuden mot en del varor från EU-länder. Även med har en komplicerad relation. Omkring en miljon kazaker bor i det kinesiska Xinjiang med den närbesläktade folkgruppen uigurerna. De kinesiska omskolningslägren i området har även drabbat kazaker. pågår handel och annat ekonomiskt samarbete mellan länderna, som har ingått avtal om energi, säkerhet och telekommunikationer. Även har betydande näringslivsmässiga kopplingar till . I de bilaterala kontakterna är ett prioriterat land vad gäller handels- och investeringsfrämjande. Framför allt inom telekommunikationsindustrin är svenska företag som och Sonera aktiva. Även inom verkstadsindustrin och kosmetikabranschen pågår näringskontakter. bilaterala kontakter med bör ta i beaktning de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i landet, och särskilt fackliga rättigheter. exportfrämjande får aldrig bidra till att brott mot de mänskliga rättigheterna begås. Den bör ställa krav på att svenska företags verksamheter i inte leder till brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har visat upp ett större mått av politisk pluralism bland de fem centralasiatiska länderna och är det enda landet i regionen där parlamentet spelar en politisk huvudroll. Trots många problem med mäns våld mot kvinnor, brudkidnappning, barnarbete och mycket annat bör framhållas att det civila samhället i är relativt starkt och att flera internationella så väl som inhemska organisationer för mänskliga rättigheter i stort tillåts utföra sitt arbete med att bevaka och rapportera om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Oberoende media tillåts också att verka i högre utsträckning än i grannländerna. I och med att civila organisationer kan verka relativt ostört i är det viktigt för landets utveckling att omvärlden stärker stödet till det civila samhället. bör verka för att EU:s stöd till civilsamhällsorganisationer i stärks. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vid sidan om de människorättsliga framgångarna är ett fattigt bergsland med en liten yta av odlingsbar mark och en underutvecklad industri. Mineral- och malmtillgångar anses finnas i stora outnyttjade mängder. Förutom boskapsskötsel, som är en stor del av ekonomin på landsbygden, arbetar omkring 750 000 kirgiziska gästarbetare utomlands, varav i . Det har lett till att nästan en tredjedel av BNP kommer från pengar som skickas från kirgizer i utlandet, vilket är en av de högsta andelarna i världen. hade både och militärbaser i landet, vilket var ensamt i världen om. Även med försöker hålla goda relationer, som tiotusentals uigurer bor i . De största konflikterna har dock involverat gränsdragningar mot och . I Ferganadalen råder tvister om mark och vatten kring de till viss del obestämda gränserna vilket lett till konflikter . Med pågick ett tredagarskrig där åtminstone 19 tadzjiker och 36 kirgizer dödades. Att stärka säkerheten och verka för en lösning av gränsdragandet i regionen är viktigt för att människors livsvillkor och framtidstro ska kunna förbättras. har ett särskilt ansvar att arbeta för att säkerheten stärks i och runt . bör verka för att intensifierar arbetet med att öka säkerheten vid gränserna mellan , och . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Likt består till stora delar av svårframkomlig bergsterräng som begränsar den odlingsbara ytan. Boskapsskötsel är en stor näring. När blev en egen nation 1991 var motsättningarna stora mellan den Moskvatrogna regeringsarmén och en allians av islamister och nationalister. Ett inbördeskrig bröt ut och varade till 1997 med omkring 50 000 människor dödade och uppemot en miljon tvingades på flykt. Inbördeskriget försvagade även landets ekonomi och skapade oro och instabilitet. Enligt Centralasiengrupperna har minnet av kriget skapat en rädsla hos befolkningen att vända sig emot eller protestera mot den rådande statsmakten. hade ett betydande bistånd och bilateralt samarbete med innan EU 2007 antog en gemensam strategi för som skulle fokusera på multilateralism. är alltjämt det fattigaste landet i och i hela det . Ett bestående ekonomiskt problem är att är ett transitland för narkotikasmuggling från till . Det finansierar till stor del extremister i regionen. Två tredjedelar av den afghansk-tadzjikiska gränsen kontrolleras av talibanerna, dit fler tadzjikiska soldater nu skickas efter händelseutvecklingen i . Konflikterna kring gränserna mot , och är en signifikant orsak till bristande utveckling i . menar därför att bör stärka det bilaterala stödet, exempelvis genom FBA, till svenska civilsamhällsorganisationer som Centralasiengrupperna, i arbetet med konflikthantering och konfliktförebyggande. bör stärka stödet till civilsamhällets arbete med konflikthantering och konfliktförebyggande. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det går att se som det mest auktoritärt styrda landet i . Oberoende aktörer är helt obefintliga i landet och presidenten kan utöva nästintill obegränsad makt och kontroll över det offentliga. Efter tog Saparmurat Niyazov makten som president, vilket han förblev till sin död . En ny president valdes 2007, , som är vid makten. I de val som hålls får enbart presidentens parti och fåtalet småpartier kandidera, trots att ett flerpartisystem officiellt sägs existera. ger sämsta möjliga betyg i respekt för invånarnas politiska och medborgerliga rättigheter. placerar landet på plats 165 av 180 länder i sitt index över korruption och enligt reportrar utan gränser är tredje sämst i världen på pressfrihet – endast före och . I det nästan helt ökentäckta baseras ekonomin på mestadels gas och olja. Landet är en av världens största producenter av naturgas, som utvinns ur fält på land och ute i . För att bryta sitt beroende till det exporterar man gas även till , och . En ledning håller även på att byggas till , och . hade alla medborgare i fri tillgång till el, gas och vatten, och överskottsel kunde exporteras till , och . har utvinningen skapat stora miljöproblem vid det . Säl- och störbeståndet, den senare som fiskas för kaviar, har minskat kraftigt p.g.a. utsläpp, vilket även skapat stora mängder orenat avloppsvatten som FN:s miljöprogram har varnat för. I för ligger stor vikt vid de mänskliga rättigheternas implementering, vilket bör fortsätta. brister vad gäller den miljöförstöring som pågår i regionen. menar att konsekvenserna av den miljöförstöring som sker vid kommer att påverka människor, djur och miljön. bör inom för utöka fokuset på att bromsa miljöförstörande verksamheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Med som hade makten från självständigheten till sin död var ett hårt auktoritärt land och situationen för de mänskliga rättigheterna fruktansvärd. fick landet sämsta möjliga betyg gällande efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. I och med maktskiftet 2016 har sett en förbättring efter att politiska fångar frigetts, lyftandet av vissa restriktioner av yttrandefriheten och att statliga institutioner i större utsträckning hålls ansvariga för sitt agerande mot befolkningen. Även om detta ingjutit visst hopp är situationen för de mänskliga rättigheterna alltjämt svår. I Reportrar utan gränsers index för pressfriheten placeras 2021 som nummer 157 av 180 länder, knappt märkbart bättre än under Karimovs regim åren 1991‑2016. Vid det senaste valet tilläts endast partier lojala mot det innevarande styret ställa upp. Detta bör tas i beaktande vad gäller agerande i landet. är det land i som har mest bilateral kontakt med, bortsett från handels- och investeringsfrämjandet i . ser optimistiskt på engagemang vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i den bilaterala dialogen. Även handelsfrämjande arbete kan ha potentialen att bidra till utveckling så länge det kommer den uzbekiska befolkningen till gagn och inte på något sett sker på bekostnad av de mänskliga rättigheterna. Tyvärr kommer rapporter om att så inte är fallet. publicerade uppgifter om att teknik utvecklad i sålts och använts i för att övervaka och censurera hbtq-aktivister och andra människorättsförsvarare över internet. Det får inte ske. Organisationer som kämpar för hbtq-personers rättigheter är redan bland de grupper som drabbas allra hårdast av repressiva lagar och övergrepp. bör stoppa svensk export till och andra auktoritära stater av produkter som kan användas för internt förtryck gentemot den egna befolkningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.6 Stormakters intressen i Genom att vara omgiven av stormakter, inte minst och , är en arena för geopolitik. Vare sig det handlar om att kunna utvinna naturresurser, skapa handelsrutter eller rena militära intressen kommer både och att vara beroende, eller göra sig beroende, av den centralasiatiska regionen . anser sig själv ha rätt till en exklusiv intressesfär i regionen. De forna används av som en militär buffertzon som skyddar kärnland från större markstridsattacker. Storleken på länderna gör det svårt för självt att intervenera militärt i . I stället har man stödinstallationer för kärnvapen som är viktiga för ambitioner som kärnvapenmakt, och som avser att avskräcka andra stater från att agera i regionen. Men trots det är inte längre den mest engagerade externa globala aktören i – inflytande växer, genom helt andra strategier, på bekostnad. engagemang i riktas emot infrastruktur och energi, där det enorma projektet and Road Initiative () tar det mesta av uppmärksamheten. är världshistoriens största infrastrukturprojekt och innefattar vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar, dammar och elförsörjning som byggs av . Vid första anblicken tycks tanken från kinesiskt håll vara att skapa handelsvägar mellan och . Men vid en mer kritisk granskning blottar sig imperialistiska anspråk. Av de centralasiatiska länderna är det framför allt som påverkas av , började bygga strategiskt viktiga vägar och järnvägar genom landet. Även i , och utförs en mängd olika infrastrukturprojekt. Världsfacket har varnat för arbetsförhållandena när dessa projekt genomförs. Fackliga organisationer eller någon form av kollektiva förhandlingar är i en svag position gentemot , som hellre tar med sig och anställer människor från än från det land projektet byggs i. Kinesiska arbetare får också i regel högre lön än lokalanställda, vilket skapar klyftor i de etniska och kulturella relationerna. framställer gärna som ett utvecklingsprojekt. De centralasiatiska länderna sägs få förbättrad infrastruktur som de påstås gynnas av en ökad handel med . Denna retorik anser ska lyssnas till varsamt. respektlöshet mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen inom sina åtagande i världen bör alltid kritiseras. Det är inte heller så att är ett välvilligt filantropiskt projekt i , snarare agerar som stormakt utifrån sina egna intressen för att utvidga sin ekonomiska dominans och tvinga de centralasiatiska ländernas ekonomier in i en beroende ställning gentemot . får större tillgång till regionens naturresurser. En sådan imperialistisk agenda motverkar försök till en inkluderande utveckling i för ekonomiska och sociala fri- och rättigheter. står fullständigt emot imperialism, vare sig den utförs av eller , och anser att ska stötta de länder som utsätts. bör som enskilt land såväl som inom EU och FN stödja de länder som hamnar i en beroendeställning till p.g.a. infrastrukturprojektet and Road Initiative. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Talibanernas övertagande av makten i placerar länderna i i en kritisk position. Flyktingströmmar, spridningen av islamistisk extremism och regionalpolitisk instabilitet anses nu öka. Det gäller främst , och som delar landsgräns med . Att det postsovjetiska och hänger ihop har bekräftats av den senaste händelseutvecklingen. Även har en lång landgräns mot och har länge varit mottagare av flyktingar från den shiamuslimska minoriteten i . engagemang i är också beroende av en förståelse av och hur de olika länderna påverkar varandra. Inte minst vid gränsområden kan oroligheter och konflikter blossa upp. Tadzjikisk militär har exempelvis ökat antalet soldater vid gränsen mot . I takt med att talibanerna skördar militära framgångar i norra flyr allt fler soldater till grannlandet i norr. och har också ökat sin militära närvaro i och , inte minst efter det militära vakuum lämnat, efter sitt tillbakadragande. Att utländsk militär närvaro, vare sig det gäller , eller , skulle förbättra säkerheten för människor i och går att ifrågasätta och bestrida. Även militära närvaro i bör ifrågasättas. anser att militära insatser i kritiskt ska granskas. En vitbok om den svenska militära närvaron i skulle vara ett sätt att öppet redovisa och utvärdera såväl den militära insatsen som stöd till polisutbildning och utvecklingsbistånd samt politiskt och diplomatiskt arbete. I synnerhet är det viktigt att ytterligare utvärdera hur olika insatser samverkat med varandra, det som kallats civil-militär samverkan. En oberoende kommission bör tillsättas med uppdraget att ta fram en vitbok om den samlade svenska insatsen i 2002‑2021. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det vilar även ett uppenbart ansvar på att nu äntligen bevilja uppehållstillstånd till afghanska medborgare i , oavsett tidigare beslut. Säkerhetsläget i kommer inte att förbättras den närmsta tiden, afghanska asylansökande måste få en trygg och säker framtid i . Därför måste också utöka antalet kvotflyktingar för att skydda försvarare av mänskliga rättigheter, kvinnorättsaktivister, journalister, tolkar, m.fl., från talibanernas regim. Mer om migrationspolitik finns i vår motion Svensk migrationspolitik (2021/22:V241).