mot · H9023278 · 2021-10-04 00:00:00 — Tyvärr tvingas vi konstatera att regeringen avsätter mindre resurser till den aktiva arbetsmarknadspolitiken i ett läge då långtidsarbetslösheten biter sig fast på mycket höga nivåer än vad som anslogs då arbetslösheten var betydligt lägre. Reformering av a-kassan och sjukförsäkringen var de andra kraven, samt garantipensionen. När det gäller sjukförsäkringen är det tydligt att regeringen tagit in förslag i budgeten, och även om inte varje del är med, så är det ingen tvekan om att den reformering av sjukförsäkringen som budgeten innehåller innebär enorma lättnader för en grupp som behandlats illa av samhället. Vi har inte nått hela vägen fram, men de förändringar som sker är viktiga för jämlikheten och tryggheten i samhället och bidrar till att återupprätta tillit till och förtroende för de system vi räknar med ska finnas där när vi behöver. Läget i svensk politik är instabilt och osäkert. är borta och det finns inget underlag för regeringen att få igenom en budget och att regera. Hanteringen av denna process är ett haveri som aldrig ska behöva se igen. Vi förtjänar bättre. mandat krävs för att regeringen ska få igenom en budget . Vi kommer att vara fortsatt konstruktiva och ta ansvar för att landet ska kunna styras. Vi har varit tydliga med att våra mandat inte är gratis. Vi gör vad vi kan för att hjälpa till att lösa en svår situation, men vi kan inte längre acceptera en situation där vi ställs utan inflytande av den regering som tillträtt med hjälp av våra mandat. Vårt ansvar sträcker sig också till våra väljare, och att respektera det mandat folket gett oss. Det behövs en vändning . har politiken gått i en och samma riktning. Privatiseringar, nedskärningar och överlåtande av makten det till marknaden. Att vända den utvecklingen är centralt för . Det är politiska beslut som fattats av såväl högerregeringar som s-regeringar som gjort att vi hamnat där vi är . måste politiken måste ta tillbaka ansvaret. Det vi sett från regeringen är inte förtroendeskapande och kommer inte kunna utgöra en grund för samarbete. 5.1 Översyn av modellen för pris- och löneomräkning anser att dagens modell för pris- och löneomräkning har stora brister, särskilt vad gäller löneomräkningen. Olika verksamheter har mycket olika förutsättningar för att klara av en årlig effektivisering, varför det uppstår ett ständigt och svårhanterat sparbeting. Detta skapar press på arbetsförhållandena och riskerar att undergräva kvalitet och professionalitet i de statliga verksamheterna. Det beror på att omräkningen utgår från pris- och löneförändringar inom den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin och syftar till att skriva upp myndigheternas anslag till bl.a. löner i samma takt. Eftersom löneutrymme i privat sektor skapas via ökad produktivitet och effektivisering så korrigeras löneomräkningen med ett produktivitetsavdrag för myndigheterna. Produktivitetsavdragets storlek speglar privat tjänstesektors besparingar till följd av effektiviseringar och innebär enkelt uttryckt att ju mer privat sektor effektiviserar, desto mindre anslag för lön får myndigheterna. Regeringen bör därför tillse att en översyn av modellen för pris- och löneomräkning görs och därefter vidta åtgärder för att komma till rätta med dagens brister. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 riktlinjer för den ekonomiska politiken Den ekonomiska politiken ska inriktas mot full sysselsättning och ekonomisk jämlikhet Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är därtill grunden för personlig frihet och självständighet. Hög arbetslöshet innebär ökad makt för kapitalet på de arbetandes bekostnad. Under hot om uppsägningar kan reallönerna pressas ned, arbetsförhållandena försämras och anställningstryggheten luckras upp. Ekonomisk jämlikhet ökar sammanhållningen och tilliten i samhället. Ökad jämlikhet är också viktigt för den ekonomiska utvecklingen. Flera studier har visat på ett positivt samband mellan ökad jämlikhet och ökad tillväxt. Den accelererande globaliseringen innebär ökat konkurrenstryck och att strukturomvandlingen i den svenska ekonomin går allt snabbare. Men för att vi ska kunna bejaka strukturomvandlingen krävs både en bra arbetslöshetsförsäkring som alla har råd med och möjligheter till omskolning och vidareutbildning. Därtill krävs en strategisk näringspolitik som identifierar och understödjer komparativa fördelar i den globala ekonomin, samt betydande satsningar på forskning och utveckling. Vi ska inte konkurrera genom lägre löner utan höja arbetskraftens kunskapsnivå i bred bemärkelse. Det behövs därför ett brett kunskapslyft. Först och främst måste förbättras. De ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin är stora. Mest oroande är utvecklingen på arbetsmarknaden. Långtidsarbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. hade ca 190 000 personer varit utan arbete mer än 12 månader. Det är en ökning med jämfört med motsvarande månad . Stora ansträngningar måste till för att bryta denna utveckling. Arbetsförmedlingen måste få mer resurser och dess möjligheter att anvisa arbetslösa till studier inom det reguljära utbildningssystemet – med bibehållen arbetsmarknadspolitisk ersättning – måste utökas. Den ekonomiska ojämlikheten har i ökat mest bland alla . Dessvärre har regeringens ekonomiska politik ytterligare ökat ojämlikheten. Avskaffad värnskatt, nya jobbskatteavdrag, sänkta bolagsskatter, diverse nedsättningar av arbetsgivaravgifterna och utökat RUT-avdrag spär alla på utvecklingen mot allt större klyftor. Den ökade ojämlikheten sliter isär och undergräver sammanhållningen och tilliten i samhället. föreslår i denna motion en radikal omläggning av den ekonomiska politiken. Företag och kapitalägare, de som främst varit föremål för de olika stödpaketen, måste i större utsträckning vara med och betala för välfärden och de investeringar som måste göras. Skatt på förmögenheter, arv och gåvor införs som miljöskatterna skärps. Skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster höjs och vi föreslår att ränteavdragen trappas ned med start . Det totala skatteuttaget höjs för att finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och grön omställning. 7 Investeringar för en hållbar och rättvis framtid Världen befinner sig i ett klimatnödläge. De tillfälliga utsläppsminskningar som skett under pandemin har endast haft en marginell betydelse på den globala uppvärmningen och våra möjligheter att nå de nationella klimatmålen. Social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet har av gårdagens ekonomi behandlats som ett besvärande särintresse, det måste i stället bli hjärtat i framtidens ekonomi. Klimatkrisen innebär att staten måste ta ansvar för ett stort investeringsprogram. Rätt hanterat kan detta investeringsprogram bli en katalysator för ökad produktivitet, minskad arbetslöshet och en modernisering av det svenska samhället. Coronakrisen har visat hur skört vårt samhälle är. År av skattesänkningar har dränerat välfärden på resurser. Besparingar och privatiseringar har lett till en underdimensionerad sjukvård och äldreomsorg, med små marginaler och brist på såväl personal som utrustning. Mycket av det offentliga är så hårt nedbantat att även små störningar leder till stora problem. Centrala samhällsuppgifter har splittrats upp och överlåtits på olika privata företag utan blick för det gemensammas bästa. Men krisen har också visat att när vi gör saker tillsammans står vi starkare än när vi gör saker var och en för sig. Gemensamma problem kräver gemensamma lösningar. Därför vänder sig människor till det offentliga och till myndigheterna när det verkligen gäller, medan idén om att marknaden löser alla problem är hopplöst passé. har politiken förhållit sig passiv till samhällets långsiktiga utveckling; måste nu vara över. har vi möjligheten att vända utvecklingen åt rätt håll mot ett rättvist och hållbart samhälle. För att skynda på återhämtningen från krisen bör starta ett omfattande statligt investeringsprogram. Det skulle fylla flera funktioner på samma gång. Genom att staten över satsar stora summor på investeringar skapas en mängd arbetstillfällen vilket i sin tur sätter fart på ekonomin. Genom dessa investeringar ser vi även till att komma ifatt de stora samhällsbehov som finns och som har fått stått tillbaka. Tillsammans kan vi se till att stad och landsbygd håller ihop och att fungerande samhällsservice är en självklarhet i hela landet. En investeringsplan måste även ta sig an större uppgifter än så. Över tid handlar det om som behöver satsas på statlig nivå och det bör ske i form av en tydlig plan där prioriteringar, kostnader och tidsperspektiv finns redovisade. Vårt förslag omfattar totalt en satsning på ca . 7.1 Sol- och vindkraft på offentliga byggnader huvudmål med energipolitiken är stora reformer som syftar till att bygga ut den förnybara energin och ställa om fossila bränslen till förnybara. Inom energiområdet finns utrymme för satsningar som inte bara är viktiga för klimatomställningen utan som även skapar arbetstillfällen och får fart på ekonomin. anser att det allmänna ska gå före i arbetet med energiomställning. Därför satsar vi på riktade stöd för solcellsinvesteringar och del- eller helägda vindkraftsverk till kommuner och regioner. Satsningen uppgår till . Även det statliga bolaget bör gå före i omställningen till förnybart. vill se ett utökat uppdrag för att öka sina investeringar i vindkraft på bekostnad av avkastningskravet. Det finns en underproduktion av el i och en överföringsproblematik från norra som sätter stopp för omläggning av energisystem. En viktig del i att hantera detta är att använda de resurser som finns vid och runt . vill se att en ytterligare kabel byggs till så att det blir möjligt att öka vindkraftsproduktionen och bygga ut elnätet. För är det väsentligt att infrastrukturen för energisystemet, dvs. elnätet, är ägt av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den avreglering som gjordes har inte lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. vill fasa ut fossilberoendet bl.a. genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin och genom att styra om så att en större andel av godstransporterna sker via järnväg. De största utmaningarna i att minska utsläppen i återfinns inom bl.a. basindustrin, och en ökad styrning måste gå hand i hand med stärkt konkurrenskraft. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna en stor möjlighet att skapa många arbetstillfällen. Regeringen har i budgetpropositionen höjt garantiramen för statliga kreditgarantier till gröna industriinvesteringar är intressant men det behövs mer för att underlätta omställningen. Vi ser behov att ett bredare och större statligt lån till låg ränta för de gröna företagen. Detta för att fler företag ska våga kliva på det stora behovet av klimatomställning som vi står inför och som annars riskerar att inte bli av. För att underlätta omställningen vill att ska ha inrättat en grön statlig investeringsbank med i kapital. Ur den ska både stora och små företag kunna låna pengar för gröna investeringar till låg ränta. Den senaste rapporten från FN:s klimatpanel visar att klimatkrisen fördjupats. Klimatrapporten konstaterar att måste ske snabba och kraftiga utsläppsminskningar för att minimera temperaturökningen och begränsa negativa effekterna för liv på jorden. Med nuvarande utsläppsnivåer riskerar mål om att begränsa medeltemperaturökningen till att passeras . Trots att klimatmål är otillräckliga för att vara i linje med är regeringens nuvarande åtgärder långt ifrån tillräckliga för att uppnå dessa mål enligt . De tillfälliga utsläppsminskningar som skett under pandemin har endast haft en marginell betydelse på den globala uppvärmningen och våra möjligheter att nå de nationella klimatmålen. Men återhämtningen ut ur krisen skapar stora möjligheter till långsiktiga reformer som ökar takten i klimatomställningen. Denna möjlighet tycks dock gå regeringen spårlöst förbi. konstaterar i sin årliga rapport att det bara är en tiondel av regeringens återhämtningsinsatser som också bidrar till att uppnå de klimatpolitiska målen. anser att regeringen saknar en tydlig färdriktning för hur vägen ur coronakrisen också stärker möjligheterna för att ska bli ett fossilfritt välfärdsland. Klimatkrisen kräver systemförändring och anser att det krävs ett åtgärdspaket med massiva investeringar och nya styrmedel som innebär en kraftig politisk kursändring. Omställningen behöver ske omgående och alla politiska beslut behöver ta hänsyn till den akuta kris som vi befinner oss i. måste skärpa sina klimatmål i enlighet med och det vetenskapliga läget. anser att bör anta klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser till samt att stoppdatum för försäljning av fossila bränslen bör införas. Regeringens klimatpolitiska handlingsplan är otillräcklig att hantera klimatkrisen med ett rättviseperspektiv. Detta blir särskilt tydligt i regeringens hantering av beskattning där integrering av klimatpolitiken är helt utan ambition att stärka jämlikheten. anser att en sådan inriktning är förödande för möjligheterna till en framgångsrik klimatomställning. En jämlikare fördelning av resurser är en förutsättning för att en kraftigt minskad total resursanvändning ska kunna kombineras med en god materiell standard för alla, såväl i som globalt. Det behövs en politik för klimaträttvisa. En sådan politik begränsar konsumtionsutrymmet för de som belastar klimatet mest, minskar de ekonomiska klyftorna och skapar ökat utrymme för offentligt finansierade klimatsatsningar. Skattehöjningar på de högsta inkomsterna och förmögenheterna, samt på sådant som försämrar miljön, behövs för att skapa nödvändigt ekonomiskt utrymme. 7.2 Moderna och hållbara städer har stor potential att följa den globala trenden och bygga transporteffektiva städer som minskar utsläppen och stärker jämlikheten. Genom konsekventa satsningar som minskar utrymmet för bilismen, som utrymmet för trottoarer, cykelbanor och kollektivtrafik ökar, kan vi skapa förutsättningar för en mer hållbar stad och en mer jämlik tillgång till det offentliga rummet. föreslår ett nytt anslag för att bl.a. främja kommuners arbete med omdaning av parkeringsplatser till grönområden, stöd till cykelpooler, bilpooler och bilfria städer/områden, smarta och hållbara godstransportlösningar samt ombyggnad av kontor till bostäder eller andra lokaler för allmänt nyttjande. ges i uppdrag att administrera anslaget i samarbete med och . Satsningen uppgår till . Våra städer och dess stadsdelar måste bli mer hållbara. En satsning på Klimatsmart stadsplanering kan bidra till just detta. Målet är att skapa goda förutsättningar för fler aktörer att ta en mer aktiv roll i klimatomställningen. vill även se ett investerings- och renoveringsstöd för idrottsanläggningar, detta för att skapa förutsättningar för att alla barn och ungdomar ska ha en jämlik tillgång till idrottsanläggningar över hela landet. Vi satsar på en klimatsmart stadsplanering i form av en pott för försöksverksamhet där olika aktörer får söka stöd för sina projekt. Aktörerna kan vara kommuner och kommunala bostadsbolag, intresseföreningar och privata aktörer som är involverade i byggprojekt som syftar till att bygga hela stadsdelar. För ändamålet avsätter vi , 2023 och . Vårt samhälle behöver bli mer tillgängligt. Det gäller allt från tillgången till möteslokaler, badplatser, lekplatser, offentliga rum, idrottsytor, parker, naturområden, kulturlokaler m.m. I dessa tider behöver vi också investera för att stimulera ekonomin så fler jobb skapas och klimatpåverkan minskas. I det sammanhanget är det rimligt att det finns ett särskilt stöd för tillgänglighetsanpassning. Kommuner ska ha planer för hur de ska tillgänglighetsanpassa kommunen och arbeta med eller vilja utveckla sitt arbete för tillgänglighet. Arbetet ska ske i dialog med handikapprörelsen. Moderna städer och samhällen bör utformas och utvecklas utifrån universell design det skulle leda till ett mer tillgängligt samhälle för oss alla, förebygga och skjuta upp andra insatser som annars skulle behövas. Det kan handla om att äldre får lättare att hålla sina förmågor vid liv, att de kan klara sig bättre själva i längre utsträckning, att barnfamiljer får större livsutrymme och möjligheter till ett rikare liv men framför allt skulle det innebära att människor med funktionsvariationer skulle få tillgång till samhället på mer likvärdiga villkor. Bättre möjligheter till ett självständigare liv, arbete, rikare fritid, större tillgång till det gemensamma livsutrymmet, bättre hälsa såväl fysiskt som psykiskt. Det handlar om vilket samhälle vi vill leva i tillsammans, om värdighet, demokrati och levnadsvillkor. Därför föreslår vi att ett tillgänglighetstöd införs 2021. Syftet är att stimulera fram ett mer tillgängligt samhälle som dessutom i krisen skulle innebära en stimulans av ekonomin. Projekt som redan planerats och initierats ska kunna ansöka men framför allt vill vi att nya ansökningar ska komma in. Vi vill att det ska synas i samhället att vi lever här tillsammans. För ändamålet avsätts . 7.4 Renoveringar av flerfamiljshus Rådande bostadspolitik måste ersättas av en politik som kan möta de olika utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning – en bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Vi menar att ett boende med god standard till en rimlig kostnad är en rättighet. vill att bostadsbyggandet ska öka, även på landsbygden. Människor ska ha både rätten och möjligheten att bo var man själv önskar i . Det kräver en bostadspolitik med högre ambitioner där staten och kommunerna tar ett större ansvar jämfört med . Det råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. uppskattar att det behöver byggas i snitt ca 59 000 bostäder fram . Dagens bostadsmarknad är ojämlik. kan den som är tillräckligt rik ge sitt barn en lägenhet som hen inte betalar någon gåvoskatt för det. Den som har en tillräckligt god inkomst kan beviljas bolån för vilka man får ränteavdrag. Blir suget på ett nytt kök för stort kan man renovera och få ROT-avdrag för det. För den som inte orkar eller vill städa finns RUT-avdrag för att göra städningen billigare. På det allmännas bekostnad. Den som är rik har således stora fördelar på dagens bostadsmarknad. För den som inte är rik och står utanför bostadsmarknaden är situationen mycket annorlunda. Stora grupper är hänvisade till otrygga boendelösningar och trångboddhet. Bostadsmarknaden präglas återigen av ojämlikhet – en ojämlikhet nära länkad till de inkomst- och förmögenhetsklyftor som ökat i . I takt med att klassklyftorna ökat har även bostadssegregationen gjort det. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Det som saknas är framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen ska byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. vill åstadkomma detta genom att bl.a. införa statliga topplån. Staten bör ta över delar av risken för hyresrättens finansiering genom att erbjuda topplån med låg ränta som ersätter större delen av det egna kapitalet för byggbolagen. Ambitionen är att de statliga topplånen utgör av investeringen, vilket innebär att det då återstår för investeraren att skjuta till. Resterande ska som finansieras av banksektorn. Därmed ges fler aktörer möjlighet att ta sig in på marknaden vilket stärker konkurrensen i byggbranschen. Förslaget innebär att man förbinder sig att bygga hyresrätter med rimliga hyror. Det statliga topplånet ges inte till aktörer som fått investeringsstöd för byggande av hyresrätter. Mot bakgrund av detta föreslår vi 2022 i ökad upplåning för staten respektive 2023 och 2024. Det innebär en beräknad kostnad för staten om 2022, 2023 samt 2024. Vi föreslår även ett stöd för att underlätta ny- och ombyggnation på landsbygden om 2023 och 2024. För att åtgärda det omfattande behov av renovering och energieffektivisering som präglar stora delar av det befintliga flerbostadshusbeståndet krävs ytterligare satsningar. I , som har liknande upprustningsbehov, har beslutat om ett renoveringspaket där fokus ligger på allmännyttiga hyresbostäder. Att renovera befintliga hus och bygga nya bostäder är ett väl beprövat sätt att få igång ekonomier efter en kris. Behovet att renovera t.ex. miljonprogrammen fanns förvisso långt innan coronakrisen, men en satsning nu skulle även ge just den välbehövliga omstart av svensk ekonomi som behövs, genom skapande av arbetstillfällen. Utöver detta öppnar förslaget en möjlighet för staten att skapa större balans i de ekonomiska villkoren för renoveringar i de olika upplåtelseformer. Något det länge funnit ett behov av. Det är hög tid att staten på allvar stöder även hyresbostäders upprustning. har villaägare fått bidrag för renovering, ombyggnad och tillbyggnad via ROT-avdraget. ROT-avdraget kan i vissa lägen vara lämpligt som konjunkturåtgärd, men inte som en permanent skattereduktion. ROT-avdraget har också ändrat karaktär till att i mångt och mycket subventionera dyra köksrenoveringar m.m. när det gått ifrån att vara en konjunkturåtgärd till att bli en permanent skattesubvention. anser att det behövs ett omfattande upprustningsprogram för hyresrätter. 7.5 Grön industripolitik och byggpolitik är en liten industri- och kunskapsnation som , genom stora investeringar och politiska satsningar, gjorde att företag kunde växa sig starka och göra stora vinster, men som också omfördelade delar av de rikedomar dessa skapade. Behovet av en hållbar industri är stort. vill se kraftigt ökade investeringar i det som ställer om . Vi vill se en övergång till förnybar energiproduktion, smarta elnät, satsningar på järnvägar, elvägar, utbyggd cykel- och kollektivtrafik, energirenoveringar samt nybyggnation av lokaler och klimatsmarta bostäder. förslag på en grön investeringsbank är ett viktigt steg på vägen för detta. Klimatomställningen behöver ske omgående och alla politiska beslut behöver ta hänsyn till den akuta kris som vi befinner oss i. En del lösningar behöver vara internationella men mycket går att genomföra nationellt, om bara den politiska viljan finns. Det behövs statliga investeringar och nya och stärkta klimatmål för att ställa om till en grön, hållbar industri och bygga ut elkapaciteten till de nivåer som vi vet att vi kommer att behöva . Den svenska pappersindustrin har stora möjligheter att bidra ytterligare till produktionen av förnybar energi, det handlar om produktion av produkter från tallolja och svartlut, men också framställning av biogas, flytande biobränslen, fjärrvärme och el. För det enskilda pappersbruket kan detta dock handla om betydande investeringar. vill därför utveckla ett program för grön omställning av pappersindustrin där den kan få stöd för investeringar som innebär energieffektivisering samt ökad produktion av förnybara bränslen. avsätter till ändamålet . Industrin har drabbats hårt i spåren av pandemin. slår i sin rapport och pandemin fast att näringslivets förädlingsvärde rasade . Det har under pandemin gjorts en del satsningar riktade mot industrin som träffat mer eller mindre bra men där möjligheten till korttidspermitteringar har varit avgörande. Korttidspermitteringarna har möjliggjort för industrin att behålla personal i stället för stora varsel. Vi bör vara ett land som står i framkant när det kommer till industriell utveckling.