mot · H9023925 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör titta på finansieringslösningar för Norrbotniabanans förverkligande, exempelvis genom att staten, via Riksgälden, lånar upp hela den summa som banan beräknas kosta, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att ge bolaget i uppdrag att tillsammans med ansvara för samt genomföra projektet fullt ut och att återbetalning sker på samma sätt som upplägget med – en återbetalningsmodell där infrastrukturbudgeten belastas med en årligt återkommande summa – och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör intensifiera sitt arbete gällande Norrbotniabanan och ge klartecken till att forcera planarbetet för hela sträckan för att i sin tur möjliggöra kortast möjliga byggtid – detta för att nyttorna ska falla ut tidigt och matcha de gigantiska investeringar som görs i norr – och tillkännager detta för regeringen. , som sköter järnvägar och vägar i , konstaterar i sin investeringsplan att behoven och önskemålen är betydligt större än tillgången på medel. Under många årtionden har infrastrukturen försummats och det har blivit allt mer tydligt. har halkat efter och det kommer att bli både kostsamt och dyrt att bygga upp vägar och järnvägar till de nivåer som är nödvändiga för både befolkningens och näringslivets behov av transporter. En mycket viktig satsning för och dess skogs- och gruvnäring är att slutföra byggnationen av den Botniska korridoren. Det är ett infrastrukturstråk som mera ingår i det europeiska stomnätet för järnvägen och prioriteras som ett viktigt stråk för . fattas järnväg innan den Botniska korridoren är hopbyggd - sträckan mellan och – den så kallade Norrbotniabanan. Beslutet från att ge TEN-T-status till Botniska korridoren har, efter hårt arbete av berörda parter i norr, resulterat i att EU 2015 godkände en ansökan om medfinansiering med för att färdigställa järnvägsplanerna för den första etappen av Norrbotniabanan - det vill säga sträckan mellan och . Resterande 100 miljoner medfinansieras via de regionala transportplanerna i och . Detta är en extremt viktig faktor och framgång vad gäller tillskott av medel. Vidare finns det även framtida möjligheter att via EU ansöka om medfinansiering och erhålla av byggkostnaderna. Dock har Norrbotniabanan inte i sin helhet prioriterats i den nationella infrastrukturplanen . Med tanke på att bygget söderifrån och de resurser som satsats i form av medel, medfinansiering från EU och arbete med genomförande, är det av största vikt att arbetet inte stannar av. Ett halvt projekt ger dålig utdelning av nyttorna. En finansieringslösning för hela banan En möjlig finansieringslösning för Norrbotniabanan skulle kunna vara att staten, via Riksgälden, lånar upp hela den summa som banan beräknas kosta. Ett förslag som i sammanhanget kan begrundas är att ge bolaget i uppdrag att tillsammans med ansvara för samt genomföra projektet fullt ut och att återbetalning sker på samma sätt som upplägget med – en återbetalningsmodell där infrastrukturbudgeten belastas med en årligt återkommande summa som motiveras av de gigantiska investeringar som näringslivet gör i norra . De flesta partier nationellt ställer sig positiva till investeringen, inte minst för att klara av kompetensförsörjningen och de ökande godstransporterna. Till detta kan läggas att räntan just nu är låg. En upplåning för snabbare och effektivare genomförande innebär dessutom att man minskar risken för ett ineffektivt byggande och därmed högre kostnader. Viktigt att arbetet intensifieras Norrbotniabanan är oerhört viktig för att klara kompetensförsörjningen i norr när tusentals nya arbetstillfällen skapas och näringslivet investerar. Man behöver tänka bredare säger regeringens samordnare för de stora investeringarna, , som räknar med ett befolkningstillskott på 100 000 personer i de två nordligaste länen . Det är alltså lätt att förstå vikten av att Norrbotniabanan färdigställs så fort som möjligt. För att intensifiera arbetet måste och de berörda regionerna kunna jobba vidare med den ekonomiska delen. Därför är det viktigt att regeringen exempelvis utser en enskild förhandlingsperson som kan jobba med att lösa finansieringen av hela banan. Behov, utmaningar och möjligheter får industrierna i norra förlita sig på den enkelspåriga stambanan genom övre som är över . Inga möjligheter finns att leda om trafiken till annat elektrifierat spår. Stambanan har dessutom tvära kurvor och branta lutningar, vilket gör att hastigheten är låg och enkelspåret gör att risken för störningar är stor. Väntetiderna för mötande tåg är ineffektiva och bidrar till att Stambanan i övre är fullbokad de tider som godskunderna efterfrågar. Stambanan har dessutom nått kapacitetstaket och duger inte som ett effektivt och långsiktigt hållbart alternativ för godstransporterna i norra . Industrin har länge varit i behov av mer kapacitet på järnväg och en robustare järnvägsinfrastruktur med bland annat möjligheter till omledning till annat elektrifierat spår. när basindustrin med flera gör investeringar på över 700 miljarder i och behövs ökad kapacitet och högre leveranssäkerhet. Industrin i norra står för en betydande del av nettoexportvärde och behöver en infrastruktur som är kostnadseffektiv. Basindustrin i norr är också centrala i arbetet för att minska CO2-utsläppen, men en förutsättning för att de ska lyckas med detta arbete är en förbättrad infrastruktur. Dessutom är Norrbotniabanan en viktig satsning för och detta är också något som noterat. I exempelvis Nordvästra finns stora tillgångar på råvaror så som skog, malm och mineraler. För att dessa resurser ska kunna nyttjas är en effektiv infrastruktur nödvändigt. Norrbotniabanan skulle binda samman järnvägsnät med och med nordvästra på ett effektivt sätt. Om satsningen på Norrbotniabanan uteblir, är det stor risk att vi hamnar utanför de större stråken när utvecklingen börjar ta fart. Norrbotniabanan blir av stor vikt för att klara kompetensförsörjningen i norr - inte minst med anledning av de gigantiska investeringarna. Banan halverar restiderna efter med betydande regionförstoring som följd. För exempelvis del skulle arbetsmarknadsområdet växa från dagens ca 80 000 personer till över 300 000 personer, vilket skulle vara av stor betydelse för den kompetensförsörjning som kommer att bli nödvändig vid etableringen av en kommande batterifabrik i staden. Men världen tar inte slut i och med landsgränserna i norr. Efter bågen runt bor det över 600 000 människor och finska ligger från gränsen och är en växande stad som har stort universitet och en blomstrande IT-industri. Med järnvägen kan du nå i från och på den svenska sidan kan du med Norrbotniabanan nå ett utan tre universitet (LTU, UMU och SLU) oavsett var du befinner dig på banan. En annan intressant aspekt är att det från är närmare till än till . I regionen finns tolv städer och över en och en halv miljon människor. Stor enighet om Norrbotniabanan Det finns en mycket stark vilja att förverkliga Norrbotniabanan från såväl EU som och och det gäller både offentliga institutioner, näringsliv som vanliga medborgare. Med anledning av näringslivets gigantiska investeringar i norr är insikten att detta projekt skapar mervärden och tillväxt för hela . Därför är det viktigt att regeringen inleder diskussioner med berörda regioner och intressenter så som och , för att skyndsamt hitta finansieringslösningar och organisering för Norrbotniabanans förverkligande. Viljan att hitta en lösning för banans genomförande är stark och det finns även en stor öppenhet att diskutera olika möjliga finansieringslösningar. Det är värt att ta på allvar. Detta bör ge regeringen tillkänna.