mot · H8024019 · 2021-04-28 00:00:00 — Arbetslösheten har ökat med ca 90 000 personer sedan starten på pandemin och ligger nu på (i säsongsrensade termer), vilket är i paritet med de högsta siffrorna under finanskrisen –2009. Stora uppgångar i arbetslösheten riskerar att få långsiktiga effekter när personer hamnar i långtidsarbetslöshet som är svår att ta sig ur. Dessvärre ser vi redan tydliga tecken på en sådan utveckling. Antalet personer som varit inskrivna som öppet arbetslösa eller sökande i program hos Arbetsförmedlingen har ökat med . All politik måste därför nu inriktas på att så snabbt som möjligt vända utvecklingen på arbetsmarknaden och pressa tillbaka arbetslösheten. Finanspolitiken bör därför vara expansiv framöver. Arbetsförmedlingen måste få mer resurser så att den kan erbjuda en fullgod närvaro i hela landet och dess möjligheter att anvisa arbetslösa till studier inom det reguljära utbildningssystemet – med bibehållen arbetsmarknadspolitisk ersättning – måste utökas. Finanspolitiken bör också inriktas på stora offentliga investeringar. Det saknas inte arbetsuppgifter. Vi behöver investera i infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin så att vi når våra klimatmål. Staten måste ta ett större ansvar för att industrin och övriga samhället ska kunna ställa om. Det handlar om investeringar och regleringar och att ”göra det lätt att göra rätt” för ekonomins olika aktörer. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort och inom välfärden finns stora eftersatta behov. Dessa investeringar håller uppe efterfrågan som de stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar. Genom offentliga investeringar i infrastruktur, exempelvis i form av ökat banunderhåll och nya järnvägsspår, förbättras näringslivets transporter som miljöpåverkan kan minska. Genom investeringar i utbildning och forskning får näringslivet tillgång till kvalificerad arbetskraft med rätt utbildning och kan vidareutveckla nya produkter och tjänster. Investeringar i nya bostäder bidrar till att skapa bättre förutsättningar för folk att flytta dit jobben finns och ökar företagens möjligheter att rekrytera den kompetens som efterfrågas. Gemensamt finansierade tjänster som utbildning och sjukvård som är lika för alla är helt avgörande för ett jämlikt samhälle och för att personer från olika ekonomiska och sociala bakgrunder ska kunna få någorlunda lika möjligheter till studier och arbete. Väl fungerande välfärdstjänster är också avgörande för ett jämställt samhälle. Om de gemensamma omsorgstjänsterna inte byggs ut i takt med ökande behov kommer i stället behovet av oavlönat omsorgsarbete att fortsätta öka. All erfarenhet visar att det i praktiken främst innebär minskat utrymme för avlönat arbete för kvinnor. Välfärden står nu inför stora utmaningar. Pandemin har resulterat i att en vårdskuld håller på att byggas upp. beräknar att kommunsektorn behöver tillföras 40–enbart för att kommuner och regioner ska klara av att möta de kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen. kommer att prioritera resurser till välfärden i det fortsatta budgetarbetet. I vår höstbudgetmotion kommer vi att ge besked om exakta nivåer för . Vidare står kommuner och regioner inför ett mycket stort rekryteringsbehov. För att kommunsektorn ska lyckas med sin personalförsörjning krävs både stora utbildningssatsningar och betydande ansträngningar för att öka välfärdssektorns attraktivitet. Centralt i det sammanhanget är också att göra utbildningarna till välfärdens olika yrken mer attraktiva. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. Regeringens krisåtgärder har gynnat storföretagen och kapitalägande. Vid utformningen av skattepolitiken efter krisens akuta fas måste de som gynnats av krispolitiken vara med och finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och den gröna omställningen av ekonomin som snabbt måste till för att möta klimatkrisen. är skattesystemet riggat för de rika. Faktum är att är det land av EU:s kärnländer som har det minst omfördelande skattesystemet. [13] hör till de få länder inom som varken har förmögenhetsskatt, arvsskatt, gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till fastighetens fulla värde. är det ofta så att små lokala företag betalar mer i skatt än stora vinstrika multinationella företag. Det är inte rimligt. Företagsbeskattningen behöver ändras och regelverket mot skatteflykt skärpas. Det samlade skatteuttaget behöver höjas för att stärka välfärden och för investeringar i klimatomställning. Framför allt är det skatten på stora förmögenheter, stora arv och gåvor samt kapitalinkomster som behöver höjas. De svenska inkomstskatterna behöver reformeras. Principen om lika skatt på lika inkomst ska återupprättas. Skatten för låg- och medelinkomsttagare ska sänkas som skatten på stora inkomster höjs. 7.4 Medelfristiga mål för arbetsmarknaden Ett av de övergripande målen för ekonomiska politik är full sysselsättning. Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är därtill grunden för personlig frihet och självständighet. Hög arbetslöshet innebär ökad makt för kapitalet på de arbetandes bekostnad. Under hot om uppsägningar kan reallönerna pressas ned, arbetsförhållandena försämras och anställningstryggheten luckras upp. Med full sysselsättning menar vi att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb. Det finns ingen allmän och siffersatt definition av full sysselsättning. Genom att studera hur arbetslösheten historiskt varierat i samt i andra länder och för vissa grupper på arbetsmarknaden har LO kommit fram till att det är möjligt att pressa ned arbetslösheten till . varierar naturligtvis arbetslösheten med konjunkturen, varvid LO anger ett intervall på 2–som definition av full sysselsättning. uppgår arbetslösheten till (15–). Det är en lika hög arbetslöshet som efter finanskrisen och är ett ohyggligt slöseri med mänskliga resurser. menar att all kraft i den ekonomiska politiken nu måste läggas på att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen. För att sysselsättningspolitiken ska få tillräcklig tyngd i det politiska arbetet föreslår att särskilda sysselsättningsplaner fogas till det finanspolitiska ramverket. Regeringen bör till redovisa planer för hur den avser att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Sysselsättningsplanerna bör innehålla medelfristiga mål för arbetsmarknaden. I likhet med resonemang som för i rapporten ”Avgörande mål – en om sysselsättningspolitiska målformuleringar” (2020) anser vi att målen bör vara väldefinierade, enkla och transparenta. Ett mål för arbetslösheten är naturligt då det finns en tydlig koppling till det långsiktiga målet om full sysselsättning. Men att enbart ha ett mål för arbetslösheten riskerar att föra in politiken på fel spår. Arbetslösheten anges ofta som ett procenttal. Det man då mäter är antalet arbetslösa som andel av arbetskraften. Man kan beskriva arbetskraften som summan av de personer som har ett arbete och de som aktivt söker efter ett arbete, dvs. de som står till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att om arbetskraften minskar, allt annat lika, så minskar arbetslösheten. Arbetskraften kan t.ex. minska om långtidsarbetslösa ger upp och slutar söka jobb och anmäla sig till Arbetsförmedlingen. Detta är naturligtvis något negativt både för individen och för samhället, som den uppmätta arbetslösheten faller. Omvänt kan arbetslösheten öka utan att sysselsättningen minskar. Detta kan ske om antalet personer i arbetskraften plötsligt ökar kraftigt, t.ex. som ett resultat av att många nyanlända träder in på arbetsmarknaden. Detta talar sammantaget för att ett mål för arbetslösheten behöver kompletteras med ett mål för sysselsättningen. Ett vanligt förekommande mått är sysselsättningsgraden. Det mäter antalet sysselsatta inom ett visst åldersspann som andel av befolkningen i samma ålderskategori. Fördelen med detta mått är att det inte påverkas av förändringar i arbetskraften på samma sätt som arbetslösheten. Mot denna bakgrund föreslår vi också att det införs ett mål för sysselsättningsgraden. föreslår också att dessa båda mål för arbetsmarknaden kompletteras med ett mål för långtidsarbetslösheten. I ett totalt mått på arbetslösheten ingår både kortare och längre arbetslöshet. All arbetslöshet som är är förvisso av ondo, men långtidsarbetslösheten är ett särskilt gissel. Långvarig arbetslöshet påverkar jobbchanserna negativt, och ju längre arbetslöshet, desto större blir de negativa effekterna på den arbetslöses inkomster, välmående och hälsa. Alla människor behöver känna att de behövs och är delaktiga i samhället. Det finns olika mått på långtidsarbetslösheten, där och är de vanligaste. I vårt medelfristiga mål för arbetsmarknaden definierar vi långtidsarbetslöshet som arbetslöshet . De officiella arbetsmarknadsmåtten i gäller för åldern 15–. Fördelen med denna ålderskategori är att det just är det officiella måttet och gäller för alla EU-länder. Vi tycker dock att denna ålderskategori inte är så lämplig, främst för att vi anser att personer 15–i första hand bör utbilda sig. Sedan ser vi inget egenvärde i en hög sysselsättning för personer . Mot bakgrund av detta föreslår att de medelfristiga målen för arbetsmarknaden baseras på åldersgruppen 20–. [15] föreslår också att tidshorisonten sätts till , vilket ger regeringen och god tid att styra in politiken mot ökad sysselsättning. Figur 6 Arbetslöshet, 20–, 1987–2021 (feb) Månadsdata, säsongsrensade trendvärden Källa: SCB (). I diagrammen ovan visas utvecklingen av arbetslösheten 1987–2021. Som framgår av diagrammet har arbetslösheten efter den svåra ekonomiska krisen aldrig kommit ned till de nivåer kring 2–som ofta rådde innan krisen. syns ingen tydlig trend, utan arbetslösheten har varierat med konjunkturen och ofta legat på 5–. Arbetslösheten ska pressas ned . Figur 7 Sysselsättningsgrad, 20–, 1987–2021 (feb) Månadsdata, säsongsrensade trendvärden Källa: SCB (). I diagrammen ovan visas utvecklingen av sysselsättningsgraden –2021. I likhet med arbetslösheten har sysselsättningsgraden inte kommit tillbaka till de nivåer som förelåg innan 1990-talskrisen. Sysselsättningsgraden varierar också med konjunkturläget. Men till skillnad mot utvecklingen av arbetslösheten, som inte visar på någon tydlig trend , går det att urskilja en positiv trend för utvecklingen av sysselsättningsgraden. Sysselsättningsgraden ska uppgå till . Figur 8 Antal långtidsarbetslösa, +27 v., 20–, 2006–2021 (feb) Källa: SCB (). I figuren ovan visas hur antalet långtidsarbetslösa, plus , har utvecklats . Tidsserien är inte säsongsrensad, så utöver att långtidsarbetslösheten varierar med konjunkturläget finns också ett säsongsmönster. Trendmässigt har dock antalet långtidsarbetslösa fallit sedan finanskrisen –2009. Detta gäller i ännu större utsträckning om man mäter andel långtidsarbetslösa som andel av den totala arbetslösheten. Denna trend fick dock ett abrupt slut i samband med att de ekonomiska konsekvenserna av pandemin blev tydliga. har antalet långtidsarbetslösa ökat . Långtidsarbetslösheten ska minst halveras. Utöver dessa övergripande mål för sysselsättning och arbetslöshet behöver man följa en rad olika indikatorer för utvecklingen på arbetsmarknaden. Inte minst behövs indikatorer för att belysa och motverka skillnader mellan kvinnors och mäns villkor och möjligheter på arbetsmarknaden. Kvinnor har generellt sett en svagare ställning på arbetsmarknaden. Detta avspeglar sig bl.a. i lägre sysselsättningsgrad, lägre andel heltidstjänster och lägre löner. Ett starkt fokus måste också riktas mot grupper med en förhållandevis svag ställning på arbetsmarknaden, som t.ex. utrikes födda och personer med funktionsnedsättningar. 7.5 Politik för ökad jämlikhet De ekonomiska klyftorna är ett stort samhällsproblem. I boken går författarna igenom och sammanställer forskning om ojämlikhet, hälsa och sociala problem. I boken visar de på en stark koppling mellan ojämlikhet och en rad olika sociala och hälsorelaterade indikatorer. När ojämlikheten ökar tenderar skolresultat, förväntad livslängd, social rörlighet, psykisk ohälsa, droganvändning, tonårsfödslar, ohälsosam fetma och kriminalitet att utvecklas negativt. I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse och påverkar hur vi människor i ett samhälle ser på varandra. har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. Figuren nedan visar den uppskattade effekten av förändrad ojämlikhet –2005 på den samlade ekonomiska tillväxten per capita för perioden –2010. Som framgår av figuren bedöms förändringar i ojämlikhet ha minskat tillväxten i de flesta av de studerade länderna. hör till de länder där den ökade ojämlikheten påverkat tillväxten förhållandevis mycket. Studien mäter, som nämnts ovan, förändringar i ojämlikhet . Därefter har den ekonomiska ojämlikheten i fortsatt att öka, varför det finns skäl att tro att effekterna på tillväxten är än större. Figur 9 Effekt på kumulativa tillväxten, BNP/capita, 1990–2010 till följd av förändringar i ojämlikhet –2005. Källa: Cingano, F. (2014), ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth” Anm.: ”Actual” är den faktiska tillväxten. ”Impact on inequality” (på tillväxten) är baserat på förändringar i ojämlikhet i för perioden –2005. ”Counterfactual” är skillnaden mellan de två. Det krävs en radikal omläggning av den ekonomiska politiken för att minska klyftorna. Höjda skatter på kapital, förmögenheter, arv, gåvor, fastigheter m.m. ska finansiera satsningar på välfärden, socialförsäkringarna, bostads- och infrastrukturfinansieringar samt sänkt skatt för låginkomsttagare. På så sätt ökar vi jämlikheten som vi stärker välfärden. På så sätt bygger vi starkare i en värld av hård global konkurrens. 7.6 Omställning och utbildning Effekterna av pandemin kommer att innebära att många som tidigare haft en trygg anställning nu tvingas att tänka om. Att satsa på utbildning är nyckeln till att få fler människor i arbete. Den svenska arbetsmarknaden kräver högre utbildning . Att ge unga bättre förutsättningar att välja att studera är det bästa sättet att rusta för framtiden. Ett annat sätt är att skapa fler möjligheter för redan yrkesverksamma att vidareutbilda och kompetensutveckla sig. Det ska aldrig vara för sent att ställa om. råder det personalbrist inom flera samhällsviktiga yrken. Staten behöver ta ett större ansvar för att säkerställa utbildad personal inom bl.a. hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och skolan men också främja förutsättningarna för att få fram nödvändig kunskap inom exempelvis geriatrik. 7.7 Klimatplan/grön omställning Världen befinner sig i ett klimatnödläge. De tillfälliga utsläppsminskningar som skett under pandemin har endast haft en marginell betydelse på den globala uppvärmningen och våra möjligheter att nå de nationella klimatmålen. Men återhämtningen ut ur krisen skapar stora möjligheter till långsiktiga reformer som ökar takten i klimatomställningen. Denna möjlighet tycks dock gå regeringen spårlöst förbi. konstaterar i sin årliga rapport att det bara är en tiondel av regeringens återhämtningsinsatser som också bidrar till att uppnå de klimatpolitiska målen. anser att regeringen saknar en tydlig färdriktning för hur vägen ur coronakrisen också stärker möjligheterna för att ska bli ett fossilfritt välfärdsland. anser att detta möjlighetsfönster bör användas för massiva investeringar i fossilfria transport- och energisystem och statliga stöd för hållbara industrier, näringar och bostäder med minskade utsläpp av växthusgaser. Coronakrisen har ytterligare tydliggjort de redan stora ekonomiska klyftorna och stärker behovet av att klimatomställningen med nödvändighet måste genomföras med ett rättviseperspektiv och med sikte på minskade klyftor. Men den har också visat att beteenden kan förändras snabbt. Digitala möten som ersätter fysiska transporter, effektivare nyttjande av lokaler, ökad lokal turism och rekreation bidrar till minskad klimatbelastning och stärkta förutsättningar för ökad hållbarhet. föreslår en rad satsningar för att ytterligare främja beteendeförändringar som stärker möjligheterna att nå klimatmålen. Forskningen visar med tydlighet att om en ambitiös global målsättning att begränsa den globala uppvärmningen till ska nås måste förändringstakten öka . Trots detta konstaterar både och i lagda rapporter att regeringens beslut om styrmedel och åtgärder är otillräckliga för att ska nå klimatpolitiska mål till 2030, 2040 och 2045. Regeringens klimatpolitik är med andra ord fortsatt otillräcklig. anser att regeringens antagna klimatpolitiska handlingsplan för mandatperioden är mycket bristfällig och har i följdmotion 2019/20:3480 föreslagit 74 åtgärder för en klimatpolitik med ökat tempo och med klimaträttsperspektiv. har ett stort behov av ökade investeringar för en grön omställning. Det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att vi demokratiskt ska kunna styra samhällsutvecklingen i en hållbar riktning. vill fasa ut fossilberoendet bl.a. genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin. De största utmaningarna i att minska utsläppen i återfinns inom bl.a. basindustrin, och en statlig medverkan för forskning och utveckling kan stärka industrins långsiktiga hållbarhet och framtida konkurrenskraft. Det behövs vidare ekonomiska incitament för framför allt industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna många nya arbetstillfällen. Utsläppen inom transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. har som målsättning att utsläppen från inrikes transporter ska minska med . Målet nås dock inte med dagens beslutade åtgärder och kommer att kräva omfattande åtgärder i form av nya styrmedel och investeringar för att uppnås. I den klimatomställning som måste till är utbyggd järnvägstrafik och satsningar på kollektivtrafik centrala komponenter. som ett av de absolut största energibolagen, och dessutom statligt ägt, bör gå i bräschen för omställningen till förnybart. Med sin unika position måste de göra mer än vad som sker . Vi vill se ett utökat uppdrag för att öka sina investeringar i vindkraft. Det finns en underproduktion i och en överföringsproblematik från norra som sätter stopp för omläggning av energisystem. En viktig del i att hantera detta är att använda de resurser som finns vid och runt . är det inte möjligt att bygga ut vindkraften där, då kablarna som ligger till stamnätet inte klarar en större produktion. En sådan uppbyggnad skulle också hjälpa en av våra största utsläppare, Cementa, att påskynda sin omställning. beslutades det om att en tredje kabel skulle byggas, vilket senare stoppades av då man ansåg att det blev för dyrt. Vi kräver att Gotlandskabeln byggs omgående. Vi vill även se en utbyggnad av elnätet. anser att det behövs en statlig grön investeringsbank för att öka investeringar i hållbara lösningar där marknadens kortsiktiga vinstinriktning inte förmår täcka de långsiktiga behoven. Vi menar att det är fullt möjligt att kombinera dessa investeringar med god avkastning. inrättade 2012 en statlig grön investeringsbank (dessvärre sedan privatiserad av Toryregeringen). mobiliserade den stora investeringsbelopp främst i de tre huvudområdena havsbaserad vindkraft, energieffektivisering och avfallshantering och bidrog till stora utsläppsminskningar. En statlig investeringsbank i skulle med egna medel och genom att mobilisera offentligt och privat kapital kunna leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur, förnybar energi, klimatanpassning och annat som bidrar till omställningen. En statlig grön investeringsbank kan också fylla det tomrum på tillväxtkapital som många små och medelstora svenska miljöteknikföretag upplever när de vill växa. Investeringsbanken bör bl.a. ha till uppgift att på affärsmässiga grunder utveckla dessa svenska miljöteknikföretag genom lånefinansiering till låg ränta. anser att regeringen skyndsamt bör utreda förutsättningar för att senast vid utgången av 2022 ska ha inrättat en grön statlig investeringsbank med i eget kapital. 7.8 En välfärd utan vinstintresse När vi går till vårdcentralen vill vi vara trygga med att vi bemöts utifrån våra behov, inte utifrån hur lönsamma vi är. När vi får en behandling ska vi kunna vara säkra på att den ges för att göra oss friska, inte för att den är den mest lönsamma. När våra barn börjar i skolan vill vi att de möts som elever, inte som kunder eller vinstmöjligheter. Där vinsttänkandet styr påverkas våra relationer till varandra. Välfärden ska vara en från sådant. går flera miljarder av det vi betalar i skatt för välfärd i stället till privata vinster. Inte sällan går vinsterna dessutom till riskkapitalbolag som själva gör sitt bästa för att smita från skatt. När ägare plockar ut vinster som förskolebarn får sämre mat visar det vad vinstjakten leder till. Om en verksamhet är lönsam kan ägarna låta den gå i konkurs. Sådana konkurser har drabbat tiotusentals elever. Det som kostar mest pengar, och som är avgörande för kvaliteten i välfärden, är personal. Därför är det inte konstigt att det är personalen företagen oftast sparar in på för att göra vinst. Till exempel har privat äldreomsorg och privata skolor lägre personaltäthet än vad kommunala äldreboenden och skolor har. Då blir det mindre tid för de äldre och för eleverna. är lönerna lägre i de privatiserade skolorna och äldreomsorgen. Dessutom är otrygga anställningar betydligt vanligare i den privatiserade äldreomsorgen. Lägre personaltäthet ökar också stressen för de anställda. Vinstintresset förvrider välfärdens sätt att fungera. Vårdcentraler och läkarmottagningar etablerar sig mycket oftare i områden där folk är välbeställda och relativt friska. Det gör att vårdens pengar går dit och inte räcker till vården i områden där människor har lägre inkomster och där ohälsan är högre. På liknande sätt prioriterar ofta vinstdrivna skolor att dra till sig elever från studievana hem eller att locka till sig många elever med löften och reklam som inte motsvarar kvaliteten på undervisningen. Segregationen ökar i svensk skola, vilket påverkar alla elever och skolor negativt. Coronakrisen har visat på bristerna i den privatiserade välfärden. Inom har privatiseringarna resulterat i låg bemanning, många timvikarier och hög personalomsättning – en kombination som under coronapandemin fått förödande effekter där äldre tvingats ta emot i vissa fall upp till ett tjugotal olika anställda från hemtjänstföretagen . motsätter sig denna utveckling. Vinstjakten i välfärden måste stoppas. Vi föreslår därför att den modell för vinstbegränsning som föreslogs i proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet införs. 7.9 Ett mer robust samhälle Coronapandemin har på ett mycket tydligt sätt blottat den svenska välfärdens brister. År av skattesänkningar, nedskärningar och privatiseringar har lett till en fragmenterad äldreomsorg som präglas av otrygga anställningar, hög personalomsättning, låga löner, låg bemanning och på vissa håll en alltför låg utbildningsnivå. Vi ser också hur krisen har blottlagt det svenska klassamhället. Många tjänstemän och akademiker kan skydda sig från smittan genom att jobba hemma, vilket sällan personer med arbetaryrken kan. Det är hög tid att vi får en äldreomsorg som vi kan lita på, både för personal och för äldre. Alla människor ska mötas med trygghet, omsorg och värdighet.