ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022416 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. Genom det statligt ägda bolaget är staten den enskilt största skogsägaren. äger av all produktiv skogsmark. Det statliga bolaget ägnar sig även åt att utveckla jakt, fiske och andra naturupplevelser. Staten bör överlag vara försiktig med att agera på en privat marknad där statlig närvaro av särskilda skäl inte kan anses vara nödvändig. Skogsbruket är en väl fungerande marknad, där virkeshandeln därefter dessutom är globalt konkurrensutsatt. Svensk skog är väl skött, och det går inte att hävda att staten genom är behövlig för att höja kvaliteten på skogsbruket. Det kan inte anses vara motiverat att staten, med sin storlek och finansiella styrka, agerar på en sådan marknad där man per automatik fungerar marknadsstörande. Staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare. Staten bör sälja sitt ägande av , med fördel i mindre delar så det möjliggörs för många privata ägare att köpa skogen med god arrondering som resultat. Med anledning av ovanstående föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att bör säljas.
mot · H9022418 · 2021-10-01 00:00:00 — Åtgärder för ett transparent skattesystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda samt lämna förslag på hur skatterna kan bli mer synliga och tillkännager detta för regeringen. För de flesta svenska hushåll utgör skatterna den enskilt största utgiften. För en vanlig löntagare handlar det om drygt hälften av den totala lönekostnaden. Trots att skatterna har stor inverkan på människors ekonomi har de flesta en dålig uppfattning om skatternas omfattning. Resultaten från en undersökning från visar att skatternas omfattning i genomsnitt underskattas . Att befolkningen har en riktig uppfattning om skatternas omfattning är viktigt av flera anledningar, men framför allt för demokratin. En ökad tydlighet och transparens för att förbättra kännedomen om skatterna är därför angeläget. Den skatt som tydligt framgår för de flesta är skatten man betalar på sin lön. Inkomstskatten är tydlig delvis eftersom löntagaren påminns om skillnaden mellan sin bruttolön och nettolön. Skatter som exempelvis moms och arbetsgivaravgift är mer dolda och uppfattas av många inte ens som skatter. Genom att göra arbetsgivaravgiften mer synlig på lönebeskedet och moms tydligare i butiker kan medvetenheten om skattetrycket öka. Information kring skatter behöver inte heller ske på sådant sätt att det leder till ökad regelbörda för företagen. Ett tydliggörande av vad en individ betalar i skatt kan exempelvis i första hand ske genom respektive bank, och ansvaret för att skatten är synlig bör ligga på den som tar ut skatten. Goda skäl finns vidare att se på hur den danska modellen fungerar, där man inte har arbetsgivaravgift utan i stället högre, synliga löner och inkomstskatter. Även tydligare och klarare språkbruk, där avgifter som de facto är skatter också benämns som skatter, skulle synliggöra dem och öka medvetenheten om hur mycket man betalar i skatt. Utskottet har tidigare avslagit liknande förslag med hänvisning till att det riskerar att öka företags och arbetsgivares administrativa bördor, och en sådan utveckling ska självfallet undvikas. ändrade dock regelverket för när företag ska rapportera in utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag. Dagens ordning innebär att det som huvudregel ska ske istället för som tidigare årsvis. Därmed bör förslaget om att skriva ut arbetsgivaravgiften på lönebeskedet inte orsaka ytterligare omfattande administrativa bördor för arbetsgivare. Med det sagt skulle en sådan åtgärd i sig enligt motionären inte räcka för att skattesystemet ska kunna anses som transparent men likväl en av flera viktiga åtgärder samt en som relativt enkelt kan införas snabbt.
mot · H9022419 · 2021-10-01 00:00:00 — Ändrad trängselskatt i Ropsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och ändra reglerna om trängselskatt för boende i Ropsten och på och tillkännager detta för regeringen. Trängselskatten kom till för att minska trängseln på vägarna i våra större städer och öka incitamenten att åka kollektivt. Den trängselskatt som införts i Ropsten för Lidingöborna motverkar dock de som vill åka kollektivt men som inte har bra kollektiva förbindelser till tunnelbanan. Placeringen av betalstationen för trängselskatt i Ropsten ökar istället biltrafiken i stan, eftersom den gör det dyrare att parkera och ta tunnelbanan än vad det är att ta bilen hela vägen in till stan. Ropsten är Lidingöbornas största kollektivtrafikhållplats och också den plats som är närmast och mest naturlig för många Lidingöbor att parkera vid. Platsen är slutstation för bussar och här byter samtliga som åker kollektivt och ska in till stan till tunnelbana eller innerstadsbuss. Att även de som åker kollektivt vidare från Ropsten tvingas betala trängselskatt gör att incitamenten att åka kollektivt in till minskar. De som väljer att parkera bilen vid Ropsten för att sedan åka vidare in till centrum med kollektivtrafiken borde istället undantas från trängselskatten. Liknande problematik uppstår vid samåkning när en person som ändå ska vidare norrut genom vill släppa av passagerare i Ropsten. Även dessa måste då betala trängselskatt trots att genomfarten i Ropsten inte orsakar någon trängsel vare sig i Ropsten eller i . Samåkning borde uppmuntras, inte beskattas. Inga andra kommuninvånare i trängselskattesystem missgynnas likt Lidingöborna av att parkera bilen och byta till tunnelbana. En liknande situation har aktualiserats i och där har och regeringen beslutat om undantagsregler i syfte att underlätta Backabornas vardag. Lidingöborna och Ropsten behöver få samma undantag, för miljöns skull och för att allt annat vore kontraproduktivt, orättvist och opraktiskt. Vi bör inte ha lagar och skatter som behandlar människor olika beroende på vilken plats de bor på, och om lagstiftningen dessutom ger en kontraproduktiv effekt borde den ändras. Tillsammans med Transportstyrelsen har dessutom undersökt möjligheterna att genom tekniska åtgärder återställa möjligheten att fritt från trängselskatt kunna parkera samt hämta och lämna passagerare i Ropsten. konstaterar att det är såväl tekniskt som fysiskt möjligt samt rätt att skapa en lösning för detta. Detta har regeringen dock nekat tidigare, i strid med vad den egna expertmyndigheten rekommenderat. Om inte regeringen kan se det orimliga i situationen, borde göra det och därför tillkännage för regeringen att man bör ändra placeringen av eller inställningarna för trängselskattens betalstationer i Ropsten.
mot · H9022424 · 2021-10-01 00:00:00 — Gör skatten synlig på kvitton ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att synliggöra skatterna på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att synliggöra punktskatter på kvitton och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att redovisa subventioner från det offentliga på kvitton och tillkännager detta för regeringen. Utöver skatter på arbete finns en rad punktskatter samt moms på olika produkter. är skatterna så komplicerade att det krävs en mindre avhandling för att förstå dem. Utan att värdera vilka punktskatter vi bör ta bort eller ändra på kan vi göra dem tydligare. Ett sätt är att göra skatterna synliga på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led. Många tandläkarmottagningar visar på kvittot hur mycket ditt tandläkarbesök är subventionerat, från vilka instanser och vad de olika subventionerna kallas. Det gör att du som kund kan se hur mycket ditt besök faktiskt kostat och vad du behövt betala. Det gör det möjligt för dig att jämföra landsting och tandläkarmottagningar med varandra. Ännu viktigare är att vi då spelar med öppna kort och låter den enskilde värdera och ha tillgång till information som påverkar dennes vardag. På samma sätt bör det vara med alla subventioner och skatter. När du tankar bilen, betalar elräkningen, köper flygbiljetter till eller när du utnyttjar olika välfärds-tjänster i form av exempelvis förskola, kollektivtrafik, sjukvård och äldreomsorg. Att visa vilken skatt du betalar eller vilken subvention du tar emot är inte bara rättvist. Det tvingar också den som är ansvarig för systemet att veta hur pengarna hanteras. När alliansregeringen införde terminsavgifter för utomeuropeiska studenter på svenska högskolor och universitet var ett motargument att detta inte gick att göra, eftersom lärosätena inte visste vad administration, utbildning, lokalkostnader och så vidare kostade per student. Utöver alla de tänkta positiva effekterna fick reformen även konsekvensen att det är enklare att jämföra hur lärosätena använder sina resurser. Framför allt har det blivit en vinst för lärosätena själva som tvingats få bättre koll på sina pengar. Utskottet har tidigare uttryckt att det är fullt möjligt för företag att själva redovisa diverse punktskatter och subventioner på kvitton. Detta är dock i praktiken näst intill omöjligt när det gäller punktskatter, då dessa är så många och förekommer i flera led på många produkter. Att lägga på den enskilda försäljaren av en produkt som innehåller exempelvis ett batteri att själv ta reda på hur stor del av produktens kostnad som beror på skatter är orimligt. Ska detta bli verklighet kräver det därför ökad tillgänglighet till sådan information. Med anledning av ovanstående bör skatterna synliggöras på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led.
mot · H9022426 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser och tillkännager detta för regeringen. När kommun eller stat tar ut en avgift ska dess storlek vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir och benämns skatter som avgifter och vice versa. Enligt en studie från är det inte heller alltid som avgiften överhuvudtaget kopplas till en motprestation som blir av. Detta är särskilt vanligt vid olika typer av tillsynsavgifter. Avgiften betalas , men tillsyn sker exempelvis bara vart tredje. För att veta om en avgift är felaktig behöver det bli tydligt när den är kopplad till en motprestation och till vilken. Detta redovisas inte , vilket gör att fusk inte går att syna. Eftersom avgiftens storlek enligt lag inte heller får överstiga kostnaden för motprestationen, vid de som benämns som frivilliga avgifter, är det extra viktigt att detta sker. Till exempel är den högsta rörliga avgiften för alkoholtillsyn högre än den lägsta avgiften. De stora skillnaderna kan leda till snedvriden konkurrens. Om en avgift bara täcker en minoritet av kostnaderna påverkar detta också vad tjänsten/motprestationen kallas. Det klassiska exemplet är arbetsgivaravgifterna som inte enbart är avgifter i sig, utan även består av ett skatteinslag. Dessutom finansierar arbetsgivaravgifterna de försäkringar de är kopplade till enbart till en väldigt liten del. Avgifter och skatter är lika på så sätt att båda ibland är tvingande, direkt eller indirekt, samt att det i båda fallen handlar om ett ekonomiskt ingrepp hos den enskilda eller juridiska personen. Därför är det viktigt att även avgifter hanteras transparent. Stat och kommun borde tvingas redovisa hur de beräknat den avgiftsnivå som används samt redovisa sambandet mellan den avgift som betalas och den motprestation som medborgaren eller företaget får. Med dessa två förslag blir system inte bara transparenta utan även självreglerande, då avgifter som överstiger kostnaden för tjänsten antingen behöver sänkas, tas bort eller omvandlas till skatt.
mot · H9022431 · 2021-10-01 00:00:00 — Då den föregående riksdagsmajoriteten inte närmare motiverade sitt beslut att förbjuda uranbrytning är det uppenbart att starka ideologiska motiv låg till grund för beslutet. Den rimliga positionen för ett kärnkraftsland är den som lagstiftningen tidigare byggde på, att under kontrollerade former tillåta prospektering och brytning av uran. Därför är det av vikt att ska ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag där det återigen ska vara möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Vidare ska det vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper.
mot · H9022432 · 2021-10-01 00:00:00 — Marknaden för kassasystem som tillgodoser det svenska regelverket är allt för begränsad för att det skall vara motiverat att utveckla sådana då mer schablonmässiga och förenklade beskattningar av marknadsknallar är vanligt förekommande i vår omvärld. Regeringen bör därför ta initiativ till en utvärdering av kravet om kassaregister och kvittoskrivande kassasystem för torg- och marknadshandeln med syfte att göra det möjligt för marknadsknallar att kunna bedriva verksamhet även utan tillgång till el och datatrafik samt under svåra väderförhållanden.
mot · H9022435 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse en myndighet för att assistera svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsligt intrång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en försäkringslösning för den som hamnar i en tvist om intrång, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett tak för rättegångskostnad vid patenttvist och tillkännager detta för regeringen. Det svenska folket är exceptionellt vad gäller uppfinningar och innovationer. har , via dessa uppfinnare, fått globala storföretag som varit avgörande för utveckling . Att svag politik inverkat till att de flesta av dessa flyttat utomlands eller köpts upp av utländska intressen, är ett beklagligt faktum. En del i att återta mark från det som är förlorat och åter göra till en blomstrande industrination är att skapa nya uppfinningar, lösningar och innovationer och att dessa skyddas från immaterialrättsintrång tills det att de har kommersialiserats fullt ut. vill att regeringen ska ta initiativ till ett kunskapscenter där man samlar och knyter samman kompetenser inom patent och immaterialrättsliga frågor. Denna ska arbeta med uppsökande verksamhet vad gäller exempelvis utbildningar, dessutom finnas som ett stöd för svenska företagare som söker kunskap eller hamnat i trångmål. Kunskapscentret bör ha representation från såväl myndigheter, och näringslivet. Den svenska staten behöver bli betydligt mer behjälplig vad gäller att skydda svenska patent och hjälpa till i patenttvister. En myndighet bör få i uppdrag att assistera svenska företag och uppfinnare som råkar ut för immaterialrättsligt intrång i exempelvis , och . För att öka möjligheterna och viljan att fullfölja en kommersialisering av uppfinningar och innovationer bör en försäkringslösning med statlig garanti införas. Den ska kunna användas för den som hamnar i en tvist om intrång från tredje land. Regeringen bör utreda en sådan försäkringslösning med statlig garanti. Tak för rättegångskostnad vid patenttvist I en internationell jämförelse har visat sig ha få patenttvister som avgörs i domstol. Detta kan antas bero på att den svagare parten tar en stor risk genom att eventuellt få betala stora rättegångskostnader om denne förlorar målet. Regeringen bör utreda möjligheten att inrätta ett tak för hur mycket en part i en rättegångstvist kan bli skyldig för motpartens ombud. På detta vis jämnas spelplanen ut för parterna och fler patentinnehavare kan våga ta strid för sin rätt. Detta har visat sig framgångsrikt i bland annat och .
mot · H9022436 · 2021-10-01 00:00:00 — Utred carry back inom bolagsskattesystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en möjlighet för företag att kvitta förluster mot tidigare vinster och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin har kraftigt påverkat det svenska näringslivet och än har vi inte sett de totala effekterna. Även om flertalet stödpaket kom på plats kommer vi även i efterdyningarna av pandemin behöva se över hur vi dels skaparförutsättningar för svenska företag att ta sig igenom den ansträngda situationen, samt hur näringslivet ska rustas och stärka dess konkurrenskraft. I det arbetet får det inte finnas några heliga kor utan alla potentiella åtgärder bör lyftas för diskussion inom samtliga politiska partier. Ett förslag som torde vara av intresse att se över i det arbetet är en förändring av dagens system för ett bolags resultatutjämning över åren. kan ett bolag som gör förlust endast kvitta detta mot eventuella vinster kommande år. Detta trots att framtiden är osäker varför systemet är mer spekulativt än om bolaget fått kvitta förlusten mot tidigare års reella vinster. Det sistnämnda systemet, som kallas för (tax) carry back, används i flertalet länder som en del i deras bolagsskattesystem, däribland , och . I praktiken innebär ett sådant system att företag som har beskattats men som sedan visar förlust – pandemi eller inte – ges möjligheten att få återbetalning av den skatt de betalt tidigare. Detta redan året efter förluståret. Skillnaden jämfört med dagens system blir därför att bolagets soliditet och likviditet kan stärkas tidigare än ifall man bara kan kvitta förlusten mot potentiella, men osäkra, framtida vinster. är det bolag som redan bevisat sig vara lönsamma som gynnats av det. Om detta system varit på plats redan nu hade det möjliggjort ett välbehövt kapitaltillskott för flertalet bolag som för tillfället är ansträngda men som genererat en vinst i sin verksamhet under tidigare och mer normala verksamhetsår. Att systemet därutöver vore lättadministrerarat och svårt att fuska med talar också för det. Flera länder, däribland , och , har under pandemin kommit till insikt om de potentiella fördelarna med systemet och därför implementerat carry back för att stödja det inhemska näringslivet. Tax carry back ska inte förväxlas med den redan existerande möjligheten i dagens svenska skattesystem att genom en periodiseringsfond sätta av delar av vinsten för att sedan lösa upp den under ett förlustår. Detta då av årets vinst kan sättas av till periodiseringsfonden, samt att den måste lösas upp och dessutom räntebeläggs avsättningarna vid beskattningen. Pandemin har påvisat behovet av att skyndsamt utreda möjligheten för ett företag att kvitta förluster mot tidigare års vinster och på så sätt ta ett steg mot de carry back system som återfinns i andra stater.
mot · H9022437 · 2021-10-01 00:00:00 — Avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar och tillkännager detta för regeringen. Underlåtenhet att inom föreskriven tid upprätta årsredovisning i ett aktiebolag är ett bokföringsbrott. Brottet anses vara av normalgraden och straffpåföljden motsvarar upp till fängelse. Detta innebär att brottet rent straffrättsligt likställs med misshandel och vållande till annans död som båda också har som maximal straffpåföljd. Denna ordning torde enligt mångas rättsmedvetande strida mot proportionalitetsprincipen varför det bör ses över. Det bästa vore ifall alla näringsidkare inkom med sin årsredovisning inom avsatt tid. Därför bör systemet vara utformat på ett sätt som skapar en incitamentsstruktur för att så sker. Dessvärre är det uppenbart att nuvarande system har misslyckats med detta vilket tydliggörs av att 10 000 företagare lämnar in sin årsredovisning sent . Enligt har en markant ökning har skett . En orsak till detta är att ”brottet” överlag upptäckts först två till efter att det begåtts. Fram till dess har företagaren sannolikt inte ens varit medveten om att ett brott har begåtts, än mindre om de potentiella straffpåföljderna. Om målsättningen är att minska mängden för sent inlämnade årsredovisningar är därför dagens system ett misslyckande. Ett avsevärt mer effektivt sätt att nå detta mål skulle vara en mer omgående återkoppling kombinerad med en högre förseningsavgift. Avgiften kan lämpligtvis vara relaterad till bolagets omsättning, samt stiga i takt med att förseningen blir längre. En sådan struktur skulle sannolikt skapa starkare incitament till att inkomma med årsredovisningen inom avsatt tid, samt påskynda dem som missat detta. Ett sådant alternativ bör ses över i samband med utredningen. Vi är av uppfattningen att näringsidkare i grunden vill väl med sin verksamhet och inte bedriver den för att sko sig på andra eller utnyttja systemet. Därför finner vi det problematiskt att dagens system straffrättsligt drar ett likhetstecken mellan näringsidkare som av olika skäl brustit i att inkomma med sin årsredovisning och brottslingar som misshandlar eller orsakar vållande till annans död. Att utreda en avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar och ett nytt system för förseningsavgifter skulle därför vara positivt. Detta är även någonting som såväl som FAR – branschorganisationen för redovisningskonsulter, revisorer och skatterådgivare – har belyst tidigare.
mot · H9022438 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sälja och tillkännager detta för regeringen. agerar som en privat aktör på bolånemarknaden, utan att ha något särskilt beslutat samhällsuppdrag, men med staten som ägare. Staten bör överlag vara försiktig med att agera på en privat marknad där statlig närvaro av särskilda skäl inte kan anses vara nödvändig. Bolånemarknaden har förvisso många brister men är utan tvekan en fungerande marknad där statlig inblandning är svår att motivera. Det huvudsakliga problemet med ett statligt ägt är dock inte agerandet på en privat marknad utan det faktum att bolåne- och utlåningsmarknaderna är marknader som är kraftigt övervakade och kontrollerade av staten. Kreditmarknaden fyller en viktig funktion som finansiell infrastruktur, varför statlig kontroll och insyn i marknaden är viktig. Problemet blir då att staten är aktör och kontrollant på samma marknad, även om det givetvis är olika delar av staten som sköter de olika uppgifterna. Med anledning av detta bör regeringen se över möjligheten att sälja .