mot · H9024036 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidsbegränsa aktivitetsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nystartsjobben ska förstärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anställningsstöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska förstärkas och tillkännager detta för regeringen. beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 2 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att extratjänster ska fasas ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör läggas ned och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Internationella arbetsorganisationen () Motionärernas avvikelse från regeringen (M) Motionärernas förslag (M) Motionärernas förslag (M) Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet Inom utgiftsområde 14 lägger fram förslag som syftar till att arbetsmarknadspolitiken blir mer kostnadseffektiv och utformad så att fler kommer i arbete. är ett parti för de som jobbar, för de som vill jobba och de som har jobbat. Att så många som möjligt arbetar är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, men det är mer än så. Det är också en fråga om vilket samhälle vi vill ha. ska vara ett land där alla gör sin del. När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. Trots en lång högkonjunktur före coronapandemin lyckades inte regeringen bryta de stora problemen med utanförskap och bidragsberoende och har förutsättningarna för grupper som står långt från arbetsmarknaden varit lika dåliga redan innan en kris slog till. När gick in i coronakrisen var vi det enda landet i hela EU som ökat arbetslösheten . Antalet långtidsarbetslösa uppgick till cirka 155 000, en ökning med närmare 20 000 . Utvecklingen under krisen har förstärkt problemen på den svenska arbetsmarknaden. Rekordmånga – omkring 190 000 – personer har varit inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen . har haft den sämsta utvecklingen av arbetslösheten av alla EU-länder och har den fjärde högsta arbetslösheten () i EU, bara , och har högre arbetslöshet. bedömer att arbetslösheten kommer att ligga kvar på en hög nivå även kommande år även om den bedöms minska till strax som en följd av att restriktionerna avvecklas. Den utbredda arbetslösheten drabbar de som står långt från arbetsmarknaden allra hårdast. Långtidsarbetslösheten riskerar att bita sig fast på höga nivåer även efter pandemin – Arbetsförmedlingen bedömer att antalet långtidsarbetslösa kommer stabiliseras på nivåer runt 170 000 personer. bedömer att den rekordhöga långtidsarbetslösheten bidrar till att arbetslösheten kommer att ligga kvar på högre nivåer än före pandemin. hade alltså även före krisen stora problem på arbetsmarknaden. Problem som förvärras och riskerar att bestå . behövs reformer för att förhindra att människor hamnar i långvarigt bidragsberoende och underlätta för dem som befinner sig i det att ta sig ur. delar regeringens bedömning om resursbehov 2022 för Arbetsförmedlingen. menar dock att det tillskott om totalt som tillförs anslaget 2022 tydligt ska riktas till att bryta passiviteten bland de långtidsarbetslösa för att de snabbare ska komma i arbete. Antalet praktikplatser behöver bli fler, dels för att öppna nya vägar till jobb, dels för att pröva den enskildes arbetsförmåga och arbetsutbud. Fler behöver också gå de utbildningar som finns att tillgå. Det behöver bli tydligt att de som omfattas av utbildningsplikten har en skyldighet att också utbilda sig. Myndighetens kontroll måste också stärkas både vad gäller fristående aktörer och vad gäller arbetslösas ansträngningar att få eller kunna få ett jobb. De som anstränger sig för att komma i jobb ska få rätt stöd och inte lämnas i passivitet, som de som inte anstränger sig ska mötas av sanktioner i form av indragen ersättning. På alla dessa områden finns stora brister. För att arbetslösa med längre arbetslivserfarenhet, ofta äldre personer, ska kunna upprätthålla och utveckla sin kompetens vill att myndigheten erbjuder större möjligheter till praktisk kompetensutveckling på en arbetsplats. Till följd av förslag om att återinföra den övre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör Arbetsförmedlingen vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda en ordnad övergång till aktivitetsstödet för de personer som lämnar sjukförsäkringen. För att säkerställa detta och för att dessa personer får rätt stöd för att kunna återgå till arbetslivet bör programmet Arbetslivsintroduktion återinrättas. Anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstöd Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring Som en följd av pandemins effekter på arbetsmarknaden har regeringen tillfälligt, fram , höjt nivån i a-kassan och lättat på kvalificeringsvillkoren. I takt med att restriktionerna lättats förbättras nu läget på arbetsmarknaden. Inflödet till arbetslöshet är tillbaka nivåer. För är det är viktigare med reformer för att fler ska få jobb och som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer – än att a-kassan är kvar på det höga nivåer även 2022. A-kassan ska vara skälig. Men bör inte ha en a-kassa som leder till högre arbetslöshet . Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet – men det behöver sedan följas av en tydlig avtrappning och tidsgränser för att människor inte ska fastna i bidragsberoende. Arbetslinjen ska alltid värnas i våra bidrags- och ersättningssystem som systemen måste anpassas efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. föreslår därför att de temporärt höjda taken under ersättningsdag 1–100 och efter dag 100, den temporärt höjda grundersättningen, den temporärt införda lägstanivån på grundersättningen och det temporärt lättade arbetsvillkoret upphör att gälla istället för . Anslaget föreslås därför minskas med 2022. avvisar även regeringens förslag om färre karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen vilket minskar anslaget med 2022 jämfört med regeringens förslag. Dessa medel används till prioriterade satsningar. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring och tiden för a-kassa bör därför kortas. föreslår att antalet ersättningsdagar med a-kassa begränsas till , eller . Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. Till följd av förslaget föreslås anslaget minska med 2023 och 2024. föreslår att aktivitetsstödet ska upphöra vid arbetslöshet längre än så att fler arbetslösa än möter en avtrappning. Ersättningen vid arbetslöshet påverkar de arbetslösas drivkrafter för arbete. Det är därför önskvärt med en avtrappning av ersättningen relaterat till arbetslöshetstidens längd. är det dock många arbetslösa som inte möter en sådan avtrappning. Personer som varit kvalificerade för a-kassa får, om de är arbetslösa när ersättningsdagarna tagit slut, i stället aktivitetsstöd om de deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. För de personer som uppfyller villkoren i a-kassan är ersättningsnivåerna i aktivitetsstödet de samma som i a-kassan. Detta innebär att många personer kan vara arbetslösa med bibehållen ersättningsnivå. För att förstärka drivkrafterna behöver därför möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet begränsas. Reformen föreslås gälla . Till följd av förslaget minskas anslaget med 2023 och 2024. Färre personer i aktivitetsstöd förslag om förstärkta nystartjobb och lönebidrag som extratjänsterna fasas ut innebär färre personer i aktivitetsstödet. Anslaget föreslås därför minskas med 2022, 2023 och 2024. avvisar regeringens satsning på fler extratjänster och introduktionsjobb vilket innebär en ökning av anslaget med 2022, 2023 och 2024. Till följd av att avvisar regeringens förslag om särskilda regler i sjukersättningen för personer ökas anslaget med 2022 och . förslag om övre tidsgräns i sjukpenningen medför att anslaget ökas med . Sammantaget minskar anslaget med 2022, 2023 och 2024. Anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser En viktig del i en effektiv arbetsmarknadspolitik är att rätt individ får ta del av rätt insats. Detta både för att säkerställa att politiken ger avsedd effekt, men också för att säkerställa att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt. Extratjänsterna har uppvisat svaga resultat. avvisar därmed regeringens satsning på att öka antalet extratjänster och introduktionsjobb till förmån för förstärkta nystartsjobb och lönebidrag för personer med en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. Detta innebär en minskning av anslaget med 2022, 2023 och 2024. föreslår även ett stopp för nya anvisningar till extratjänster vilket innebär att insatsen fasas ut i takt med att befintliga extratjänster upphör enligt redan fattade beslut. Anslaget föreslås därför minskas med 2023, 2024 och 2024. Vidare innebär förslag om förstärkta nystartsjobb och lönebidrag att färre personer är i behov av insatser som finansieras från anslaget. Detta innebär en minskning av anslaget med 2022, 2023 och 2024. Sammantaget minskar anslaget med 2022, 2023 och 2024. Anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. Möjligheterna på arbetsmarknaden begränsas ofta för människor som har synliga eller osynliga funktionsnedsättningar. Inte på grund av deras egen kapacitet utan på grund av stelbenta system och en förlegad syn på människors förmåga. anser att alla som vill och kan arbeta ska ha den möjligheten – varje människas arbetsförmåga ska tas tillvara. Över 40 000 personer som har en funktionsnedsättning har varit arbetslösa i , en ökning med minst 5 000 personer . Till följd av brister inom Arbetsförmedlingen är de sannolikt att mörkertalet är betydande. har antalet personer som har arbete med lönestöd anpassat för personer med funktionsnedsättning minskat med 9 000. Grunden för lönestöden är att arbetsgivaren kompenseras genom lägre anställningskostnader i den utsträckning som arbetsförmågan hos arbetstagaren är nedsatt. Taket för den ersättningsgrundande lönen är dock lägre än många ingångslöner och bör därför höjas på samma sätt som i nystartsjobben för att fler personer med en funktionsnedsättning ska lämna arbetslöshet för arbete. föreslår en höjning av taket för den bruttolön som arbetsgivaren får ersättning för när de anställer personer med någon av de olika formerna av lönebidrag eller skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. föreslår att taket höjs från dagens till för nya beslut till utgången av 2023. Anslaget föreslås därför tillföra 2022, 2023 och 2024. Till följd av att förslaget väntas innebära att fler personer övergår till lönebidrag föreslår att regeringen bemyndigande för anslaget att ingå ekonomiska åtaganden justeras enligt tabell 2. Anslag 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställning Från arbetsmarknadsforskningen vet vi att de arbetsmarknadsinsatser som mest liknar ordinarie arbeten är de mest effektiva för att föra arbetslösa närmare arbetsmarknaden. Nystartsjobben har också visat sig vara ett effektivt verktyg under tidigare kriser och lågkonjunkturer för att få människor tillbaka på arbetsmarknaden. En fördel med nystartsjobben är att de är enkla för arbetsgivaren och inte är behäftade med lika omfattande administration som andra lönestöd. För att färre personer ska fastna i långtidsarbetslöshet föreslår att ersättningen till arbetsgivare som anställer personer med nystartsjobb tillfälligt höjs för nya beslut till och med utgången av 2023. För personer som varit arbetslösa mellan 1–, höjs ersättningen från 1 till 2 arbetsgivaravgifter. För personer som varit arbetslösa 2–höjs ersättningen från 2 till 2,5 arbetsgivaravgifter och för personer varit arbetslösa i mer är eller är nyanlända invandrare höjs ersättningen från 2,5 till 3 arbetsgivaravgifter. För ungdomar som varit arbetslösa mellan 6 månader och höjs ersättningen så att den totala lönekostnaden för arbetsgivaren motsvarar kostnaden för att anställa en person som varit arbetslös 1–med nystartsjobb enligt förslag. För övriga deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin höjs ersättningen från 1 till 2 arbetsgivaravgifter. föreslår att taket för den ersättningsgrundanden bruttolönen höjs från till för nya beslut till och med utgången av 2023. tillför därför anslaget 2022, 2023 och 2024. Anslag 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Till följd av att fler personer får nystartsjobb som en följd av förslag som avvisar regeringens förslag om ytterligare extratjänster och introduktionsjobb föreslår att anslaget ökas med 2022 och minskas med 78 respektive 2023 respektive 2024. En bra arbetsmiljö är grundläggande för att fler människor ska få möjlighet att kunna arbeta längre och utan risker för ohälsa. Det är positivt att regeringen har tagit till sig den kritik som har riktat mot den förda arbetsmiljöpolitiken. Det gäller särskilt arbetsmiljöproblemen inom offentlig sektor, där höga sjuktal bland personal i kvinnodominerade verksamheter som sjukvård, skola och omsorg visar på stora brister i arbetsmiljön och det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Även om arbetsmiljön har förbättrats på många plan, är det oroväckande att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor som orsakats av organisatoriska och sociala problem nu åter ökar enligt den senaste arbetsskadestatistiken. Dessa problem orsakar hälften av alla anmälda arbetssjukdomar bland kvinnor. En viktig orsak är utvecklingen inom kvinnodominerade branscher som vård och omsorg. anser att har en central roll för att uppnå väl fungerande arbetsmiljöer på den svenska arbetsmarknaden och vill se en översyn av myndighetens verksamhet för att ytterligare effektivisera dess arbete. har en högre ambition än regeringen vad gäller antalet inspektioner och ökar därför anslaget med 2022 och . Anslag 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap anser att Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör läggas ner och upphöra som myndighet . minskar därför anslaget med 2022, 2023 och 2024.