mot · H9023954 · 2021-10-05 00:00:00 — Det innebär att sådana inslag som särskilda skattereduktioner för vissa aktörer på energimarknaden, eller särskilda straffskatter för andra aktörer skapar en särskild obalans och orättvisa villkor. Det innebär att vissa aktörer kan erbjuda andra prisnivåer och det sätter marknadsmekanismen ur spel. förespråkar därför en översyn över subventioner och reduktioner på energimarknaden för att skapa stabilitet, rättvisa och effektivitet. Informationssamhället har gjort att tillgången på data blivit lika fundamental som tillgången på energi. Över tid växer också mängden data som lagras i vår användning av informationsbaserade tjänster. På den globala arenan söker större dataföretag därför efter bra platser att lokalisera dataserverhallar. De nordiska länderna ligger bra till för detta ändamål eftersom klimatet är gynnsamt med låga temperaturer stora delar av året. Datorserverhallar genererar värme som trivs bra i ett klimat av kyla. står under en internationell konkurrens om att erhålla etableringar av datorhallar. Därför måste vi kunna hävda oss i den skattekonkurrens som råder. ska vara ett självklart val för dem som gör etableringar, och behöver även på lång sikt kunna behålla verksamheter. Vi vill vidare se att svenska dataföretag väljer att placera sina serverhallar hemma i i stället för att flytta ut dem utomlands. Detta är viktigt, inte bara för näringslivets utveckling och för arbetstillfällen, men också för möjligheten för att bli mindre sårbart i informationshanteringen, med en förutsättning att vara mer självständigt i datalagring när så är önskat. Det är en viktig fråga för sekretess och säkerhet utifrån geopolitiken. Därför behövs en utvärdering om på vilka nivåer skatter på serverhallar behöver ligga för att ska kunna vara konkurrenskraftigt internationellt. Punktskatter på transporter, resor och avstånd På flera områden har det introducerats punktskatter på transporter och resor som sammantaget haft negativ effekt på svensk ekonomi. Punktskatterna har ofta motiverats av miljöpolitiska skäl, men har i praktiken främst blivit fiskala skatter som används för att finansiera kostnader uppkomna av misslyckad politik på andra kritiska samhällsområden. Dessutom sker inte beskattning av faktiska utsläpp och den tar inte heller alltid hänsyn till miljöteknisk utveckling. Tillförlitliga och kostnadseffektiva transporter är nödvändiga för att stärka företagens konkurrenskraft och tillväxt i hela . Utan fungerande transporter kan företag inte leverera varor till sina kunder, inte erhålla komponenter från leverantörer. Utan transporter försvåras företagens möjligheter att rekrytera medarbetare och annan kompetens till att mer begränsas till den omedelbara närheten. Regeringens genomförda och planerade förändringar av skatter och avdrag som berör transporter, resor och avstånd är i all väsentlig mening någonting som skulle vara förstörande element i ekonomin. Redan nu är det så att ett reseavdrag till och från arbetet inte kan kompensera ett högt bränslepris. En skatt på avstånd som hårt drabbar åkerierna för varje avverkad kilometer vore en dödsstöt för hela transportsektorn. Den vägen ska vi inte gå. Vi vill i stället se över transportbeskattningen i sin helhet. Många företagare och privatpersoner är beroende av att kunna flyga inom och utomlands av olika anledningar. De svenska företagen har också stor nytta av de mindre flygplatserna i . Flygskatten innebär dock att mindre flygplatser kan få problem med sin överlevnad om antalet flygresor minskar. Skatten kan också missgynna svenska flygplatser till förmån för utländska. Detta kan innebära att viktiga företagsetableringar i gles- och landsbygd inte blir av utan går till andra länder i stället. Därför är flygskatten ett hot mot näringslivet, särskilt småföretagandet. Flygskatten är därutöver felriktad då den träffar flygkonsumenten och inte de negativa miljöeffekter som den avser motverka. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står alltså inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Flyget har liksom alla andra trafikslag en viss miljöpåverkan och målet är att minska denna. Införandet av flygskatten är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. Flygsektorn ingår även redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms därmed maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Flygskatten är negativ för svensk ekonomi och behöver avvecklas. Systemet för att straffbeskatta vissa fordon och ge gynnsamma skattevillkor för andra fordon är en ordning som träffar fel. Det är ett orättvist skattesystem som mest av allt gynnar personer i städer med höga inkomster och en väl utvecklad kollektivtrafik, medan det slår hårt emot inte minst barnfamiljer i glesbygd med lägre inkomster. Det är också principiellt sett felaktigt att beskatta fordonen när fordon i sig inte nödvändigtvis leder till negativ miljöpåverkan. Att malus tas ut på nya fossilmedelsdrivna fordon efter bilen nyregistrerats, leder till, förutom stigande priser på begagnatmarknaden, till att de individer och familjer som inte har möjlighet att köpa eller använda en elbil i högre utsträckning kommer att vänta med att byta ut sitt gamla fossilmedelsdrivna fordon. Då nya fossilmedelsdrivna fordon är renare än äldre, kommer detta då bidra till att föråldra den svenska fordonsflottan snarare än förnya densamma, om än med nya och renare fossilmedelsdrivna fordon. Bonus-malus effekten på såväl lätta lastbilar som husbilar blir dessutom extra påtaglig, då det för dessa fordonstyper saknas en variant som är kvalificerad för att vara bonusberättigad. Detta slår hårt emot såväl klimatsmarta semestrande svenskar och småföretag inom . Bonus-malus har därför på många sätt mycket negativa följdverkningar och behöver därför avvecklas i sin helhet. är ett avlångt och till delar ett glesbebyggt land, jämfört vissa andra länder. Införandet av indexering av skatten på bränslen har drabbat landsbygden. Vi menar att detta blir kontraproduktivt sett till att tillämpar ett reseavdrag. Ställer man indexering emot reseavdrag blir det två system med motverkande logik. Vi behöver snarare ha ett helhetligt glesbygdsperspektiv i denna fråga, att se till att punktskatter och avdrag verkligen ger bästa möjliga förutsättningar för småföretag och hushåll utanför de större städerna. Vi kan inte se att överindexeringen av bränslebeskattningen påtagligt har bidragit till de miljöpolitiska målsättningarna om minskade koldioxidutsläpp eftersom de som behöver köra sin bil i vardagen kommer att göra detta ändå. Det innebär att överindexeringen i praktiken inte leder till att uppfylla de förväntade målsättningarna utan enbart blir en överbeskattning av vanligt folk i gles- och landsbygd som arbetar och driver småföretag samt hushåll som också är helt beroende av sina fordon för att få sin vardag att gå ihop. Boende i gles- och landsbygd, jord- och skogsbrukare, småföretagare och transporter för vårt näringsliv i allmänhet, är uppenbara förlorare på regeringens politik. är de svenska bränsleskatterna höga, vilket har kommit till av både höga nominella skattebelopp och till detta även överindexering. har i en internationell jämförelse höga skatter på drivmedel, som är ett land med stora avstånd. De höga drivmedelsskatterna har en negativ inverkan på svensk konkurrenskraft såväl internationellt som inhemskt. Att tillämpa en automatisk uppräkning av skatter utan att det föregås av ett riksdagsbeslut är dessutom inte rätt beslutsordning. Vi behöver se till att bränsleskatterna ligger på en rimlig nivå, och ett led i detta vore att påbörja en omvändning av skattepolitiken på detta område. För att ge bättre förutsättningar för hushåll och företag, för fler jobb och en ekonomisk utveckling i hela , menar vi att skatten på bensin och diesel därför behöver sänkas. Vi förespråkar därför ett avskaffande BNP-indexeringen och KPI-indexeringen på bränsle. tillämpar en reduktionsplikt för bränslen som är relativt hög. Den innebär stora negativa offentligfinansiella effekter och negativ miljöpåverkan i andra delar av världen genom exempelvis överexploatering av mark. Det innebär en kostnadsineffektivitet som inte heller leder till önskade miljömålsättningar. Det är också viktigt att reduktionsplikter formas på ett sätt som inte snedvrider marknadssituationen på ett otillbörligt sätt. Därför ser vi ett behov av att se över reduktionsplikten i sin helhet, också sett i förhållande till andra drivmedel än bränsle för förbränningsmotorer. Höjda trängselskatter har begränsad effekt på trängseln eftersom att de som verkligen behöver sitt fordon och ser det som enda alternativet kommer att köra oavsett trängselskatt eller inte. Effekten är även negativ ur fördelningspolitisk synvinkel då den drabbar bilister med lägre inkomster förhållandevis hårt. Skattens införande är därför att ifrågasätta. Den har dessutom införts på sträckor som ursprungligen var befriade, och i vissa fall införs de där de inte påverkar trängseln över huvud taget. Vid tunneln i nära betalas trängselskatt, trots att trafikledens funktion är att undvika trängsel. Folkomröstning om trängselskatten i har också visat att det folkliga stödet är lågt. Höjda avgifter för trängselskatten i har också bidragit till att det folkliga stödet har minskat för trängselskatten. Vi menar därför att skatten bör fasas ut. Transporter sjövägen är ett miljövänligt alternativ. Svenska rederier ligger långt framme avseende användandet av miljöteknik. Men investeringar i miljöteknik på fartyg är ofta kostsamma. När finansieringen sker med lån krävs en säkerhet vilken medför upptagande av pantbrev. På pantbrevet utfaller dock en särskild stämpelskatt på inteckningsbeloppet. beskattar dessa investeringar högre än många konkurrerande länder. På pantbrevet utfaller en stämpelskatt på på inteckningsbeloppet. Det behövs en översyn över punktbeskattningen på investeringar i sjöfarten, förslagsvis genom att stämpelskatten ersätts med en stämpelavgift. är ett nordligt beläget land med sämre förutsättningar för jordbruk jämfört med andra länder söderut. Dessvärre är våra skatter på jordbruket i jämförelse med andra länders skatter till nackdel i konkurrensen med dem. Det handlar bland annat om bränsle för maskiner och fordon som används i det svenska jord- och skogsbruket. Vi menar att det är en av flera metoder för att utarma vårt eget jordbruk när vi låter andra länders jordbrukare konkurrera med våra jordbrukare på bättre villkor än de vi har. är självförsörjningsgrad på livsmedel lägre än , till skillnad från . Detta innebär att våra livsmedelsbehov är beroende av fungerande handel över gränserna. Coronapandemin har påmint om hur sårbart är i händelse av utebliven handel med omvärlden. behöver därför en stärkt beredskap för kommande kriser, pandemier, oroligheter eller andra stora samhällspåverkande faktorer som kan innebära störningar i den gränsöverskridande handeln. Med anledning av detta behövs återupprättade beredskapslager av bland annat livsmedel samt en betydligt höjd självförsörjningsgrad. Skattepolitiken måste därför utformas så att svensk livsmedelsförsörjning blir mer livskraftig igen. Bränsleskatter i jord- och skogsbruk Svenska bönder konkurrerar på samma marknader som sina grannar i , men skattenivån för diesel i jordbruket är högre än i . Skatten på diesel för jord- och skogsbruket behöver därför initialt sänkas till samma nivå som i . Detta är en relativt billig, men viktig reform som kommer att leda till att fler svenska lantbruk kan fortsätta vara verksamma och utvecklas. I förlängningen behövs också en utvärdering av skattenivåerna som påverkar jord- och skogsbruket i . Vi behöver se över på vilken nivå skattesatser behöver ligga för att vi ska kunna vara konkurrenskraftiga i förhållande till jämförbara länder. Lägre bränslekostnad underlättar även övergång från användning av kemiska preparat till mekaniska jordbruksåtgärder, till exempel vid ogräsbekämpning och blastdödning i potatisodlingar. Grundläggande för ekonomiska styrmedel är att de måste utformas på ett sådant sätt att de medför en tydlig miljönytta och inte på ett orimligt sätt slår mot svenska företag eller svenska konsumenter. Kemikalieskatten är exempel på en skatt som är svår att motivera utifrån ett miljöperspektiv och fungerar framför allt som en straffskatt på hemelektronik, utan att i någon större utsträckning bidra till att minska förekomsten av farliga kemikalier. Den svenska marknaden är i ett globalt perspektiv en liten marknad för elektronikjättarna, vilket gör att en isolerad svensk straffbeskattning på elektronikprodukter har en begränsad inverkan på deras sortiment. Kemikalieskatten uppfyller därmed inte sitt syfte och behöver därför avvecklas. Det behöver utredas hur förekomsten av farliga kemikalier i människans närmiljö i stället bättre kan reduceras genom lagstiftning eller genom teknisk utveckling. motsätter sig regeringens införda skatt på avfallsförbränning, främst eftersom den inte utgör ett styrmedel mot bättre avfallshantering utan i första hand leder till överföring av pengar till staten. I tidigare offentliga utredningar (2009:12 och 2017:83) har vikten "att skatter som styrmedel styr emot de mål som motiverar dess införande" och "att miljöpolitiska styrmedel bör sättas in så nära källan som möjligt". En skatt på förbränning av avfall innebär att en skatt införs i slutet av avfallsströmmen, långt ifrån de aktörer som skapar problemen, dvs. de som tillför farliga kemikalier som riskerar att hamna i naturen och som bidrar till förbrukningen av naturresurser. En skatt på förbränning av avfall skulle därför inte påverka beslut om produktdesign eller materialval för att underlätta materialåtervinning, ansträngningar för att sortera ut vissa material etc. Ett annat problem är att allt avfall skulle beskattas lika hårt oavsett avfallets miljöpåverkan och möjlighet till annan behandling än förbränning där det är lämpligare. Nettoresultatet av den föreslagna skatten blir en omfördelning av pengar från kommunalt ägda eller kommunalt upphandlade verksamheter till statens kassa, vilket knappast är i samklang med strävan att stödja kommunerna. En skatt på avfallsförbränning kommer att resultera i dyrare fjärrvärme, höjda mottagningsavgifter för leverans av avfall till svenska anläggningar eller sämre nettoresultat för de företag som sköter avfallsförbränning. Högre avgifter på fjärrvärme skulle drabba konsumenterna men kan även innebära att fjärrvärmen tappar marknadsandelar. Höjda mottagningsavgifter kan innebära att färre utländska kunder väljer att exportera avfall till , vilket kan medföra högre andel deponi. Ett sämre nettoresultat för företagen innebär ett mer begränsat utrymme för att exempelvis investera i miljövänlig teknik. vill därför avveckla skatten på avfallsförbränning. Införandet av plastpåseskatten är ett resultat av regeringens gröna politik vilket tar sin utgångspunkt ifrån EU:s gemensamma målsättningar för antal plastbärkassar per hushåll. Den går ut på att minska användandet av plastbärkassar i ner till EU:s angivna nivåer. Redan vid införandet av plastpåseskatten var dock redan på de nivåer som EU hade satt upp. När andra delar av världen släpper ut mångdubbelt mer plaster i naturen än vad gör, blir det märkligt att svenska hushåll ska straffbeskattas för den nedskräpning i haven som de inte bidrar till. När plastpåseskatten inte gör miljönytta i ett globalt perspektiv är det angeläget att ifrågasätta dess existensberättigande. Det finns även exempel på bärkassar som ser ut som plast men som inte innehåller någon plast i praktiken. Dessa beskattas dock som om de vore plastbärkassar. Vår hållning är att plastbeskattningen är ohållbar och ineffektiv ur ett miljöhänseende. Därför är vår uppfattning att skatten på plastbärskassar behöver avvecklas. Svensk sjöfart har fått större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler i och med den införda tonnageskatten. Sjöfarten är dock fortsatt hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. Skattelättnaderna avser att behålla fartyg under svensk flagg och öka antalet fartyg i det svenska registret. Fler svenskflaggade fartyg bidrar inte bara till ökad sysselsättning, utan ger även transportresurser i tider av kris och ofred. Detta då svenskflaggade fartyg, till skillnad från utlandsflaggade, kan ställas till förfogande för transporter som är nödvändiga för exempelvis försvaret eller annan transport som är viktig för . Den svenskflaggade fartygsflottan skulle därmed kunna anses vara en del av det svenska totalförsvar och det blir då ett större nationellt intresse att få fler fartyg som är svenskflaggade. Vi ser därför ett behov av att en utredning tillsätts för att utreda hur ytterligare svenska fartyg ska kunna omfattas av tonnageskatten. Underhållet i stora delar av hyresbeståndet är kraftigt eftersatt. finns ett stort behov av att kunna erbjuda hyreslägenheter med rimliga hyror. Skattevillkoren för att verka för ett mer kontinuerligt underhåll av fastigheterna behöver därför ses över där ett rotavdrag bör ingå i översynen. Det svenska kulturarvet utgörs bland annat till stor del av de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. Det har betydelse att äldre byggnader inte förfaller och tvingas rivas utan i stället underhålls så att dess tidstypiska identitet bevaras. Därför förespråkar vi att tillsätta en utredning av ett särskilt ROT-avdrag för renoveringsarbeten på och underhåll av byggnader av kulturhistoriskt värde. Personaloptioner har beskattats mycket högt, inte sällan med de högsta marginalskattesatserna eftersom att de beskattats inom ramen för inkomst av tjänst. Nya villkor för personaloptioner har dock utvecklats men det finns olika typer av personaloptioner som leder till olika beskattningsvillkor. Detta behöver utredas för att se över hur systemet kan harmoniseras, förenklas och optimeras ur ett skatteperspektiv. Syftet vore att stärka företagens möjligheter till utveckling. När kapitalförsäkringar infördes gjordes detta med en modell för långsiktig schablonmässig avkastningsskatt utifrån schablonintäkt och kapitalskatt vilken belastar kontots totala värde. har även investeringssparkonton tillkommit med beskattningen av kapitalförsäkringar som förebild. Men regeringen har förändrat skattereglerna för dessa genom göra ett avsteg från marknadsräntorna som grund för skatten. Det kan med högre räntor innebära i genomsnitt en högre beskattning än normal kapitalskatt. Det kan betraktas som en indirekt höjning av kapitalskatten eller som en ett fördolt sätt att återinföra förmögenhetsbeskattning. Men det är också en extra straffskatt på sparande i allmänhet som också kommer drabba människor som sparar extra till exempelvis pensionen. Därför ska den senaste höjningen av avkastningsskatten reverseras. Ränteavdragen är problematiska då staten subventionerar lånande som man höjt beskattningen av sparande i två steg. bidrar ränteavdragen till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Ränteavdragen behöver därför successivt avvecklas. För att inte skapa en finansiell kris och med respekt för att hushållen agerar utifrån de regelverk som sätts upp bör en utfasning ske oerhört långsamt med en procentenhet . När stor bostadsbrist råder tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser uppstå, vilka myndigheterna inte har insyn i. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra, vilket kan stimuleras genom att göra det skattemässigt mer attraktivt. Ersättningar vid uthyrning av privatbostadsfastigheter, privatbostäder eller delar av sådana beskattas som inkomst av kapital. Den som hyr ut har rätt att göra ett schablonavdrag. föreslår att det schablonavdraget ökas från till för att stärka utbudet av tillgängliga lägenheter. I samhället finns flera grupper som har en ekonomiskt utsatt situation. Det gäller förstås låginkomsttagare i allmänhet, men däribland särskilt studenter, sjukskrivna, sjukpensionärer, fattigpensionärer. finns vissa stödsystem och gynnsamma skattevillkor för dessa grupper. Men fastighetsbeskattningen skulle kunna utvecklas så att dessa grupper ges ännu bättre villkor. Det avser fastighetsavgift på småhus, fastighetsskatt på flerbostadshus av typen studentbostäder samt skatter på underhållsfonder för vanliga hyresrättsbostäder. Det är också angeläget i en sådan översyn att utreda hur en sänkning av fastighetsavgiften på de lägst taxerade hus särskilt på landsbygden, i mindre tätorter, ekonomiskt svagare bostadsområden skulle kunna genomföras exempelvis genom ett grundavdrag på taxeringsvärden för småhus. Detta utan att höja taket på den kommunala fastighetsavgiften. En översyn behöver göras om hur fastighetsbeskattningen bättre kan gynna dessa grupper genom sänkta fastighetsavgifter och sänkta fastighetsskatter. Utöver detta behövs en utredning om glesbygden kan gynnas genom skattebefrielser i samband med renovering av ödehus. Många jordbrukare är fullt upptagna både tidsmässigt och ekonomiskt med att arbeta i sina verksamheter. De som har lantbruksfastigheter har ofta ett bostadshus på fastigheten som ibland inte får det underhåll det behöver. I andra situationer kan det vara så att den som äger lantbruksfastigheten bor på annat ställe och arrenderar ut marken till annan person och därmed står bostadsbyggnaden tom. Dessa byggnader kan i vissa fall stå och förfalla till följd av detta. Därför vill vi utreda ett införande av ett avdrag för reparationer av bostadshus och ekonomibyggnader som finns på lantbruksenheter och före detta lantbruksenheter. Detta för att vackra svenska lantliga bostadsmiljöer ska kunna upprätthållas som en del av kulturarvet och dessutom för att outnyttjade bostäder som ska bli tillgängliga som del i utbudet. regioner har dragits med allt tuffare ekonomiskt läge. Det har inte minst visat sig under Corona-pandemin och det innebär att staten kan behöva skjuta till medel. I stället för att kommunsektorn har behov och får till skjutna medel från staten så bör de kunna behålla en del av de värden de själva förfogar över inte minst inom det lokala näringslivet. Vi föreslår därför en reform av fastighetsbeskattningen i formen av att skatteintäkterna från industri- och energifastigheter i stället för att gå in till staten tillfaller den region i vilken fastigheten är belägen. Fastighetsskattesatserna på industri och energifastigheter ska dock fortsättningsvis bestämmas om på nationell nivå så att en harmoniserad nivå gäller över hela landet och därmed inte skapar snedvridande skatteeffekter för samhällsekonomin. Förslaget förväntas ge regionsektorn, inte minst hos de mer glest befolkade regionerna, bättre förutsättningar att kunna hantera den rådande ekonomiska situationen och dess möjlighet att ge likvärdiga förutsättningar oavsett i vilken del av landet man bor. För fastigheter där vindkraftverk står gäller en reducerad fastighetsskatt jämfört med vanliga industrienheter. behöver en neutral och rättvis industri och energibeskattning för att skapa en stabil marknad. har valt fel väg i fråga om att bygga ut antalet vindkraftverk eftersom att de inte ger stabil energi dygnets alla timmar. Kärnkraft och vattenkraft tenderar i stället att vara de stabila energikällorna men de har missgynnats av skattepolitiken. Därför behöver den särskilt sänkta fastighetsskatten på vindkraftverk återställas till en nivå som harmonierar med de övriga energislagen. I den årliga redovisningen av skatteutgifter framställs inte syftet med skatteutgifterna, vilket belopp de innebär i minskade skatteintäkter.