mot · H9022122 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja hinder för stiftelser som bedriver välfärd att få del av offentliga stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en definition av idéburna aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en totalöversyn av alla förordningar som berör ideella och idéburna aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. Vid samhällskriser av olika slag kliver civilsamhället fram och bidrar till lösningar av akuta utmaningar. Det gäller såväl frivilligt arbete vid skogsbränder, flyktingströmmar och pandemier, som professionella insatser löpande för människor i utsatthet. Under coronakrisen har beslutat om särskilda stöd till de organisationer som möter behov där kommuner och regioner inte alltid räckt till, där ideella krafter behövts för människor som drabbats särskilt av pandemin. Ett par exempel på sådana stöd: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fick vid flera olika tillfällen i uppdrag att fördela stöd för socialt utsatta pga. pandemin. (T ex senast enligt Förordning (2021:134) om statsbidrag med anledning av covid-19 till vissa organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig till människor i socialt särskilt utsatta situationer, men även ). Stöden var avsedda för organisationer som arbetar med sociala och humanitära insatser, liksom mot äldres ensamhet under pandemin. (förordning 2021:133) fick i uppdrag att fördela medel till ideella organisationer som ”huvudsakligen bedriver verksamhet /för/ (…) barn i utsatta situationer, våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqi-personer, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck”. Bland de idéburna välfärdsaktörerna finns åtskilliga organisationer som gör precis den typ av insatser som dessa stöd avser. Dock uteslöts de redan från början pga. förordningarnas konstruktion: det var endast ideella föreningar som kunde söka stöden. Eftersom av de idéburna (ideella) aktörerna av historiska eller andra skäl bedriver sin verksamhet i stiftelseform är det olyckligt att de diskrimineras i de förordningar som styr denna typ av stöd. [1] Tyvärr är inte problemet nytt eller knutet till pandemin: vid t ex flyktingmottagandet då många ensamkommande barn anlände till gjorde flera stiftelser viktiga insatser när det gällde mottagandet, boende mm. Då var det länsstyrelserna som fördelade ekonomiskt stöd för integration till organisationer som hjälpte till. Även då diskriminerades de som bedrev sina insatser i stiftelseform. Detta var inte resultat av någon bedömning av huruvida deras insatser var uppnådde viss kvalitet eller kunde liknas vid det som andra ideella organisationer gjorde, utan en rent mekanisk uteslutning pga. juridisk associationsform. I MUCF:s uppdrag finns krav på demokratisk uppbyggnad av de ideella föreningar man ger stöd. Det är rimligt då det gäller t ex politiska ungdomsförbund eller andra föreningar som riktar sig till ungdomar med sin verksamhet där demokratisk uppbyggnad är själva poängen med föreningens existens. Det är däremot inte rimligt där civilsamhället gör insatser, t ex i en kris, att utesluta en viss form av organisation som i alla övriga avseenden bidrar minst lika väl till lösningen som ideella föreningar. Det orimliga i uppdelningen kan illustreras av två liknande idéburna välfärdsaktörer: diakoni med bas i och diakoni med bas i . är lite yngre (grundat ) medan Erstas historia går tillbaka till 1850-talet. De är sprungna ur samma diakonala tradition för sociala insatser och är ungefär lika stora med verksamheter inom äldreomsorg & hospice, sjukvård, rehabilitering, barn & unga samt LSS. Båda är upphandlade av regioner och kommuner och levererar inom ramen för ett stort antal LOU- och . Men p g a att diakoni är en stiftelse har den uteslutits från att ta del av alla coronasatsningar som nämndes i början av motionen, trots att man utför precis det sociala arbete som stöden tar sikte på. Samma diskriminering drabbar aktörer som direkt syftar till att hjälpa våldsutsatta kvinnor och barn, precis de målgrupper som utlysning riktades till. Ett exempel är Stiftelsen , som var första kvinnohus och har arbetat med utsatta kvinnor . Verksamheten har anpassats till de behov som uppstått när det gäller utsatta kvinnors situation. är Unga Kvinnors Värns boende ett HVB-hem och står under tillsyn av , Inspektion för vård och omsorg. Placering på hemmet sker i samarbete med kommunens socialtjänst. Trots alltså att andra myndigheter godkänner och samarbetar med stiftelsen ansågs den inte godkänd att ingå i målgruppen för utlysning om statsbidrag till ideella organisationer som bistår våldsutsatta kvinnor. Inte heller här gjordes någon bedömning av själva insatserna. Unga kvinnors värn diskvalificerades pga. sin associationsform. Dessa exempel illustrerar det orimliga i såväl MUCF:s som förordningar i den del som utesluter stiftelser vilka i alla andra avseenden är godkända samarbetspartners eller underleverantörer till kommuner och regioner. bör ge regeringen till känna att dessa förordningar och andra som används för statsbidrag till organisationer som gör särskilda insatser i kriser bör skrivas om så att de inte diskriminerar stiftelser. Behovet av en definition av idéburen aktör i välfärden I utredningen ”Idéburen välfärd” (SOU 2019:56) som överlämnades till regeringen och som remissbehandlades finns förslag på en definition av idéburna aktörer i välfärden. Förslaget utgår inte från associationsform, utan tar sikte på andra kriterier som t ex syftet med verksamheten och hur ett eventuellt ekonomiskt överskott hanteras. Om definitionen införs i en ny lag (som utredaren har föreslagit och remissinstanserna var positiva till) kan problemet med diskriminering av stiftelser undanröjas. Regeringen bör därför lägga fram förslaget för . Då bör också en totalöversyn göras av alla förordningar, inte endast ovannämnda hos och Myndigheten för civilsamhällesfrågor, så att en stringent definition tillämpas i stället för varierande idéer och kriterier som bygger på juridisk associationsform. [1] Uppgiften om stiftelser är hämtad ur ”Tillväxt i coronatider” (Famna, 2020)