mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — För en barnfamilj som har i årsinkomst (2020) reduceras också bidraget av den överstigande inkomsten. Det gör att ensamstående hushåll får max ha i lön för att inte få sitt bostadsbidrag reducerat. Enligt om bostadsbidraget har främst ensamstående med barn halkat efter. Därför föreslår att inkomsttaket i bostadsbidraget ska höjas med , vilket gör att färre behöver få försörjningsstöd. lägger 2022 och 2023 och 2024. Höj bostadsbidragets barndel med per barn och månad. Höj inkomstgränsen med , för att bättre återspegla dagens löne- och prisnivåer. Ökad trygghet i bostadsområdet En bra bostad och boendemiljö är en viktig förutsättning för god hälsa. Det är viktigt att känna sig trygg och delaktig, samt ha en meningsfull fritid, tillgång till mötesplatser och bra service där man bor. Bostadsområden och offentliga miljöer uppfattas ibland som otrygga och människor väljer att stanna hemma eller undviker en del miljöer på grund av rädsla. Forskning och trygghetsundersökningar visar entydigt att kvinnor i mycket högre grad än män upplever otrygghet när de vistas i det offentliga rummet, framför allt och nätter. Nästan hälften av kvinnorna i socialt utsatta områden uppger att de är otrygga på kvällstid i sitt eget bostadsområde, jämfört med en tredjedel () av kvinnorna i övriga områden, enligt statistik från (Brå). Kvinnor utarbetar, oftare än män, strategier för att slippa hamna i en hotfull situation eller för att kunna hantera denna om den uppstår. Ur perspektivet att alla ska känna sig trygga i sitt närområde så måste investeringar genomföras. I har bidragit till trygghetsskapande åtgärder genom att tillföra medel för upprustning av gator och torg. Åtgärderna har exempelvis varit att förbättra belysningen i tunnlar, parker och andra ställen där människor vistas. Det finns några gemensamma kännetecken för platser som upplevs som trygga. De är platser som går att överblicka, ger kontakt med omgivningen, går att orientera sig i och är välskötta. är det lätt för kommuner att underskatta och prioritera ned vad små trygghetsskapande åtgärder kan få för dynamiken i ett område. Givet den otrygghet som många känner behövs det fler åtgärder och mer resurser till att bygga bort otryggheten. Där tryggheten byggs in i bostadsområdena och orsakerna till otrygghet trängs bort, vill vi skapa trygga och säkra områden, gator och torg Sådana åtgärder kan också bidra till ökad gemenskap. När platser upplevs tryggare blir det lättare för personer att interagera med andra och positiva spiraler för mer gemenskap kan skapas. När belysning finns på en lekplats kan den nyttjas av barn och föräldrar även under årets mörka månader osv. föreslår därför för trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön. Detta arbete ska genomföras tillsammans med polisen, allmänheten och civilsamhället. Bostad – evidensbaserad och ekonomiskt effektiv Är man bostadslös så är det svårt att klara livet på ett bra sätt. Bostad är ett sätt att hjälpa hemlösa med beroendesjukdom/psykisk ohälsa att återgå till ett liv som präglas mindre av dessa problem. Metoden tar utgångspunkt i att det första en hemlös med beroendesjukdom/psykisk ohälsa behöver är ett eget boende, en plats att kalla sitt hem. Genom att personen i behov av hjälp slipper bekymra sig för vardagliga saker som var de ska bo , var de ska sköta sin personliga hygien, var de ska träffa sina barn och vänner eller vart deras post ska skickas lyfts en börda som gör att annan hjälp lättare når fram. När man börjar med bostaden kan man sedan erbjuda den hjälp den boende vill ha och är mottaglig för. De krav som ställs på personen är desamma som för alla hyresgäster: betala hyran, sköt lägenheten och stör inte dina grannar. Det har visat sig att 8 av 10 klarar att bo långsiktigt i sin lägenhet och jämförelser visar att kostnaden för en person i Bostad blir mellan 100 000 till 200 000kr lägre per person/år jämfört med andra metoder. Införande av Bostad i alla kommuner skulle alltså kunna innebära en minskad samhällelig kostnad som är betydande. föreslår att ges i uppdrag att utarbeta regler för hur Bostad ska vara den primära insatsen för hemlösa/bostadslösa personer med samtidig beroendesjukdom. inrättas en nationell expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad och bistå kommunerna i deras arbete med att införa reformen. kommuner får stimulanspengar för att antingen införa eller utvidga användandet av modellen Bostad . Vi avsätter för att införa Bostad i hela landet. har det varit möjligt att bilda ägarlägenhetsfastigheter. Upplåtelseformen ägarlägenheter är därmed en relativt ny boendeform i men vanlig i andra länder. Ägarlägenheten skulle kunna fylla en viktig funktion i utsatta områden med hög andel hyresrätter. Dels skulle blandningen av upplåtelseformer kunna bidra till att minska segregationen i bostadsområden, då dessa områden ofta är i behov av renoveringar. En ombildning till ägarlägenhet skulle frigöra kapital för fastighetsägaren att rusta upp beståndet. Som boendeform är ägarlägenheten ett långsiktigt boende där den boende har möjlighet att påverka sitt boende efter egna önskemål. Ägarlägenheterna kräver heller inte en kvalificerad majoritet för att ombildas, vilket är fallet för bostadsrätten. Och i miljonprogramsområdena är det oftast svårt att ombilda. Upplåtelseformen har dock inte tagit fart . I en statlig utredning framkom att en rad förändringar behövde göras. Bland annat kan ägarlägenheter bara uppstå i samband med nyproduktion. Det hämmar utbudet och behöver ändras så att ägarlägenheter även kan bildas ur det befintliga beståndet. Med den statliga utredningen finns också ett utrett förslag för att kunna ombilda hyresrätter till ägarlägenheter, vilket bör genomföras. Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig också åt från bostadsrätten. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tag på . Bostadsrätten beskattas bara till och max . Ägarlägenheten ska därutöver betala andra avgifter kopplade till småhus. är all nyproduktion av lägenheter och hus undantagna från fastighetsavgiften . Men när väl dessa nyproducerade fastigheter ingår i ordinarie beskattning kommer ägarlägenheten skattemässigt missgynnas. Därför bör den orättvisan i beskattning tas bort, så att fastighetsavgiften för ägarlägenheten behandlas som en bostadsrätt. Förändringarna bedöms enligt ha låg till ingen statsfinansiell kostnad. Därmed möjliggörs att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter. Möjliggör att ägarlägenheter kan bildas ur det befintliga beståndet. Ta bort skatteorättvisan mellan bostadsrätt och ägarlägenheter: Beskatta ägarlägenheten som en bostadsrätt och inte småhus. Snabbare handläggning hos Lantmäteriet Lantmäteriet ansvarar för fastighetsbildning, fastighetsregistrering, tillhandahållande av geodata och inskrivning. Lantmäteriet som statlig myndighet äger monopol på de ovannämnda tjänsterna med undantag av insamling och tillhandahållande av geodata. Genom särskild lagstiftning om kommunala lantmäterimyndigheter kan regeringen ge kommuner tillstånd att ansvara för fastighetsbildning och fastighetsregistrering. En bärande uppgift är arbetet med att hantera förfrågningar om styckning av tomter. Sådan handläggning är ofta viktig för både marktillförseln och byggandet av småhus och andra fastigheter. är dock handläggningstiderna mycket långa, med ett snitt . De har dessutom inte digitaliserats, vilket gör att processen och hanteringen mer komplicerad än vad den behöver vara. föreslår därför att Lantmäteriet tillförs extra för att korta handläggningstiderna för beslut om styckning av tomter, samt digitalisering av ärendeprocessen. rekommenderar att radonhalten inomhus kontrolleras och hålls så låg som möjligt för att minimera hälsorisken. Radonmätningar i miljöer där människor vistas är angeläget. Enligt finns det närmare 400 000 bostäder som överstiger riktvärdet /m3. Detta är miljöer som kan påverka människors hälsa . fanns ett radonbidrag, men regeringen tar bort detta i budgetpropositionen . anser att bidraget bör finnas kvar och tillför därför för 2022-2023. anser att de statliga byggsubventionerna inte fyller sitt syfte och riskerar att skapa snedvridningar på bostadsmarknaden. Med bättre regler och lagförändringar kan vi åstadkomma ett långsiktigt bra byggande utan att behöva stimulera byggbranschen med subventioner i mångmiljardklassen riktat till en viss upplåtelseform. Därför har sagt nej till de byggsubventioner som utökas av regeringen. Utgifterna minskar därmed med 2023 samt 2024. Bidraget för energieffektiviseringar av flerbostadshus används inte i någon större utsträckning och riskerar att gå till projekt som ändå skulle blivit av, eftersom energieffektiviseringar innebär lägre framtida kostnader – och därmed en avkastning för fastighetsägaren och de boende. anser därför att det inte är prioriterat med ett bidrag som binder upp miljardbelopp av statens budgetutrymme. gör därför en besparing av hela anslaget 1:7 för de tre åren. eftersträvar en trygg och värdig tillvaro för alla människor. ska därför alltid ha ett starkt försvar. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot utgör två grundläggande uppgifter för det offentliga. Vi är en del av världssamfundet och beroende av fungerande förbindelser med resten av världen. Miljö och klimatförändringar, demografi, energiberoenden, kärnvapenspridning, terrorism, bristande respekt för mänskliga rättigheter och internationell organiserad brottslighet är globala företeelser som påverkar vår säkerhet. Vi måste vara beredda att, efter vår förmåga, bidra till en säkrare och tryggare värld. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot är viktig, dels därför att människans ofullkomlighet gör att vi aldrig på förhand kan veta vad omvärlden har för avsikter för oss och dels därför att vi anser att vår frihet, demokrati och våra värderingar är värda att kunna försvara. Att garantera medborgarnas säkerhet och att försvara de territoriella gränserna är en kärnuppgift för staten, och ett starkt försvar av innebär också ett starkt försvar av friheten, demokratin och respekten för människovärdet. I ett alltmer osäkert säkerhetspolitiskt läge, med militärövningar i och den oroande utvecklingen i och , behöver Försvarsmakten få rätt planeringsförutsättningar. De senaste årens resurstillskott till Försvarsmakten innebär viktiga steg för ett starkare försvar. och de övriga borgerliga partierna har enats om att ställa sig bakom Försvarsberedningens slutsatser. Försvarsanslaget ska i enlighet med Försvarsberedningens förslag höjas till (motsvarande av BNP), . Upprustning tar tid och försvaret kräver långsiktighet. Tyvärr saknar regeringens politik och finansiering det långsiktiga perspektiv som Försvarsberedningen och Försvarsmakten har konstaterat behövs. Det är avgörande för att nå av BNP. Under innevarande försvarsbeslutsperiod tillskjuts i ökade anslag till det militära försvaret . Det är bra, men det räcker inte på . För att uppnå Försvarsberedningens förslag i sin helhet måste anslagstrappan fortsätta med 5 miljarder även . Om regeringen inte är beredd att skapa ett brett stöd för försvarsbeslutet och föra en diskussion om tillskott för att förverkliga helheten i försvarsberedningens förslag, så kommer att via driva denna nödvändiga förstärkning. Försvaret måste ha förmåga att försvara hela och ha särskild kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av strategiskt viktiga platser som exempelvis och . Marinen bör förstärkas så att den kan säkerställa skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som den kan genomföra sjöstrid på ostkusten. Flygstridskrafterna förstärks och ges förmåga att kraftsamla. Hemvärnets och frivilligorganisationernas roll stärks i sitt viktiga arbete för ett brett och välfungerande försvar. uttalade ambition är också att ska ansöka om medlemskap i . Säkerheten byggs bäst tillsammans med andra och därför är det i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) kan bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och ska vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor, men vi förespråkar inte något EU-försvar med en EU-armé eller andra militära styrkor. Vi måste lyfta blicken och påbörja arbetet med att se över på vilka nya fronter vi måste kunna försvara oss. Nya hot som ett traditionellt försvar inte rår på har uppstått, så kallade hybridhot. För att lyckas mota dessa hot behöver den svenska förmågan till psykologiskt försvar och cybersäkerhet stärkas. välkomnar att en ny myndighet för psykologiskt försvar inrättas till 2022, som ska kunna samordna och utveckla samhällets samlade motståndskraft inom detta område. På samma sätt vill vi se inrätta en ny myndighet som tar ett helhetsgrepp om cybersäkerhetsfrågorna, istället för dagens fyra. Det är också väsentligt att förstärkningen av det civila försvaret nu fortskrider skyndsamt. Det civila försvaret bör inom ramen för befintliga resurser prioritera uppgiften att planera stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Det civila försvaret utgörs av verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. En förbättrad migrations- och integrationspolitik vill värna asylrätten och menar att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd förespråkar en migrationspolitik som är långsiktigt ansvarsfull, human, ordnad, rättssäker och överblickbar. Utgångspunkten bör vara att flyktingar söker skydd i första säkra land, att asylrätten värnas och att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill se fler lagliga vägar in i unionen, ett stopp på irreguljär migration och ett större fokus på att hjälpa flyktingar i närområdet. ska vi kunna känna oss trygga i att asylprövningen är rättssäker. Den som saknar skyddsskäl och får nej på sin asylansökan måste också ska lämna landet. har tydliggjort att vi måste se en kraftig minskning av söktrycket till . Att klara de integrationspolitiska utmaningarna - ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden - är centralt för att få till stånd en samhällsgemenskap där vi kan säga ”välkommen hem” inte endast ”välkommen hit”. Asylprogram: krav på språk, samhällsorientering och arbete direkt Ett stort problem med dagens mottagande är den passivitet som den asylsökande försätts i. För att ta tillvara människors drivkraft och vilja att bygga en bra framtid vill vi Kristdemokrater möta denna situation genom att införa ”Integration från dag ett”. Det innebär att vi tidigarelägger den utbildning (svenska för invandrare, sfi, och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds. Vi vill se integrationsinsatser och inte vänta med dessa tills att den asylsökande fått uppehållstillstånd. vill införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . Vi vill se en kvalitativ svenskundervisningen genom individuella prestationsplaner, ökad nivåindelning och fler, samt bättre sfi-anordnare. En viktig del av samhällsundervisning är att den asylsökande får klarhet i vad som avses med begrepp som religionsfrihet, jämställdhet och likabehandling. anslår totalt , och 2024 för detta. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. Länsstyrelserna, som ansvarar för asylsökandes sysselsättning, ska även administrera asylprogrammen, vilket innebär att medlen förs till utgiftsområde 1. Till förmån för det mer omfattande asylprogrammet säger nej till den tidigare regeringens satsning på svenska från dag ett. Utöver utbildningstiden ska det på den asylsökande ställas ett arbetskrav om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som kan åligga asylboendenas personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Vid sidan av asylprogrammet vill införa en obligatorisk, individanpassad Sfi med baby under föräldraledigheten. Nyanlända kvinnor deltar i mindre omfattning i olika arbetsförberedande insatser jämfört med männen; de registreras senare hos Arbetsförmedlingen, påbörjar svenska för invandrare senare och möter ett flertal strukturella hinder på vägen in i samhället som riskerar att isolera dem. Vårt förslag syftar till att aktivera och förbereda föräldralediga kvinnor på arbete, genom språkstudier och samhällsorientering. Vi anslår för detta. har ett växande problem med personer vars identitet inte är klarlagd. bedömde 2017 att det finns nära 60 000 individer registrerade i två eller flera kända identiteter hos . De konstaterar dock att mörkertalet är stort vilket innebär att det troligen finns många fler. Det är emellertid inte så att det i alla situationer rör sig om fusk. Antalet asylsökande i som har styrkt sin identitet är dock mycket lågt, saknades pass i mellan av fallen. Vi konstaterar att svenska myndigheter inte kan garantera identiteten på alla dem som får permanent uppehållstillstånd i . För att upprätthålla legitimiteten och motverka missbruk vill att ett krav på identifiering ska kopplas till beviljandet av ett permanent uppehållstillstånd. Vi vill även se över nuvarande ordning där uppehållstillstånd kan ges till asylsökande om deras identitet har gjorts sannolik enbart med stöd av hans eller hennes muntliga berättelse. Vid en översyn av systemet måste dock en ventil alltjämt finnas kvar, vilket även är fallet vid identifikationskrav kopplat till ansökan om medborgarskap. anser att de tillfälliga uppehållstillstånden ska gälla för alternativt skyddsbehövande, istället . Mot bakgrund av att 98–av de med uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl som ansökte om förlängt uppehållstillstånd fick bifall skapar en ordning med 13 månaders uppehållstillstånd enbart en ökad arbetsbörda för , vilken tar resurser från exempelvis förstagångsbedömningar, avvisningsärenden och identitetskontroller. Det menar vi är ett slöseri med resurser. I reservation i slutbetänkande förordades därför tvååriga tidsbegränsade uppehållstillstånd för alternativt skyddsbehövande, då vi under arbetets gång fört fram detta som en potentiell kompromiss i kommittén för att möjliggöra en bred överenskommelse. Då ett försörjningskrav, förutom för egna barn , ska ställas på anknytningspersonen som är alternativt skyddsbehövande är det också rimligt att tillståndens längd skapar vissa förutsättningar för detta. anser att familjens betydelse för upplevelse av gemenskap, trygghet och stabilitet är svår att överskatta. Därför menar vi att rätten till familjeåterförening ska gälla oavsett skyddsstatus. Denna rätt förutsätter dock att man klarar de försörjningskrav som ställs. För är utgångspunkten att försörjningskrav ska gälla alla utom egna barn . Med den tillfälliga migrationslagstiftningen togs möjligheten att få uppehållstillstånd med anledning av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter bort. har verkat för att en humanitär ventil ska återinföras. En sådan skyddsgrund är nu införd. Den nya humanitära skyddsgrunden bedöms dock inte enbart användas i undantagsfall. Det är således inte längre frågan om en ventil, utan en ny permanent skyddsgrund. vill att den humanitär skyddsgrunden återgår till att vara just en humanitär ventil, kompletterad med skrivning som tydliggör att barn får beviljas uppehållstillstånd enligt denna paragraf även om omständigheterna inte har samma allvar och tyngd som krävs för att bevilja ett tillstånd för vuxna personer. 2015 föreslog att asylansökningsområden skulle inrättas i närheten av våra stora gränsövergångar, dit personer som vill söka asyl i hänvisas. När presenterade förslaget mötte det hård kritik från flera håll, bland annat från dåvarande migrationsminister . har dock en statlig utredning (2018:22) presenterat förslag om ankomstcenter som till stor del liknar förslag. Vi föreslår att det i asylansökningsområdena görs en första registrering och bedömning av asylansökan. Syftet är att få till stånd en snabbare handläggning och beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas obligatoriskt boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet eller som kommer från så kallade säkra länder ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller även personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylansökningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Det är viktigt att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet så att ett preventivt hälsofrämjande arbete kan påbörjas omgående. Effektivare avvisningar och fler utvisningar Det är viktigt att återvändandet fungerar, och att det är en tydlig skillnad mellan ett ” ja” och ett ”nej” i asylprocessen är centralt för att legitimiteten i – och förtroendet för – asylrätten och för att vår reglerade migrationspolitik ska upprätthållas. Det är också centralt för att som land ska kunna vara generöst i att ge skydd till människor som är i störst behov av det. beräknar att fler än 50 000 personer kommer att ha avvikit –2022. Att avvika eller att ”gå under jorden” innebär dels stora risker för den enskilda, dels att parallellsamhällen riskerar att etableras. Det är en utveckling som vi måste motverka. Utbyggnaden av förvarsplatser har fortgått . I och med att M/KD-budgeten gick igenom i tillfördes 100 miljoner till fler förvarsplatser som planeras. Under coronapandemin har tillfälligt minskat antalet platser till i genomsnitt 282 totalt i hela landet, mot 519 i vanliga fall, för att öka den social distansen inne på förvaren. och bedömde att det totala behovet 2019–2020 var mellan 865 och 935 förvarsplatser. Även har uppmanat att öka antalet förvarsplatser. Mot denna bakgrund avsätter för att tillskapa fler förvarsplatser och 10 miljoner för elektronisk fotboja som en kompletterande åtgärd. För att möjliggöra fler avvisningar är det också viktigt att listan över säkra länder kompletteras med fler länder, det vill säga länder där det generellt inte förekommer förföljelse eller asylgrundande övergrepp, och ingår fler bilaterala överenskommelser (så kallade återtagandeavtal) med de viktigaste mottagarländerna för att dessa ska ta emot sina medborgare. Det behövs även mer resurser och befogenheter till polisen för att de ska kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller. menar att det är viktigt att höja det svenska medborgarskapets status. anser också att medborgarskap ska kunna dras in om det bygger på falska underlag eller beviljats genom mutor samt att det ska kunna återkallas för de med dubbla medborgarskap som begått terrorism eller krigsförbrytelser. Avskaffa EBO-lagen för bättre integration anser att EBO-lagstiftningen är problematisk på många sätt. Trots namnet har EBO blivit inneboende, inte eget boende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Det finns fall där tio till tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. EBO leder även till att många asylsökande koncentreras till vissa områden vilket förstärker segregationen. Lokalpolitiker i kommuner som och har därför länge pekat på allvarliga konsekvenser som EBO medför.