mot · H9023695 · 2021-10-05 00:00:00 — Trygg och tillgänglig hjärt-kärlsjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan för att stärka hjärt-kärlsjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koncentrera högspecialiserad hjärt-kärlsjukvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patienten ska ha nationell valfrihet i fråga om slutenvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patientkontor ska stödja patientens rätt till vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer gällande att kunna ställa tidigare diagnoser inom hjärt-kärlvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett metodiskt nationellt arbete med att ta fram digitala beslutsstöd i primärvården i syfte att kunna arbeta med riskprofilering av patienter som löper ökad risk att drabbas av hjärt-kärlsjukdom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera de regionala skillnaderna när det gäller vården av förträngda kranskärl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska införas ett system med fast läkare och samordning av ett vårdteam för de mest sjuka och sköra i vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fast vårdkontakt för patienten i hjärt-kärlsjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för samarbetet mellan hjärt-kärlvården och diabetesvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en patientdatareform med inriktningen att patienten ska äga sina patientdata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i patientlagen ska slås fast att vården ska erbjuda patienten möjlighet till digitala vårdmöten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa tillgång och distribution av hjärtstartare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och säkerställa patientnära klinisk forskning inom hjärt-kärlvården och tillkännager detta för regeringen. Svensk hälso- och sjukvård är gällande den akuta hjärtinfarktvården av världsklass. finns det problem så som till exempel stora regionala skillnader i väntetider och kvalitet. ösningar för svensk hjärt-kärlsjukvården kan variera beroende på om man befinner sig i en storstad eller i glesbygd, i norr eller i söder, men också ur vilket perspektiv man betraktar problemen. Patientens bästa är utgångspunkten för våra förslag. Lösningar för svensk hjärt-kärlvård kan variera beroende på om man befinner sig i en storstad eller i glesbygd, i norr eller i söder, men också ur vilket perspektiv man betraktar problemen. Vår nationella reformagenda för att förbättra hjärt-kärlvården innehåller bland annat följande: Vi föreslår att en nationell handlingsplan tas fram och genomförs för att stärka den svenska hjärt-kärlsjukvården. En nationell handlingsplan har möjligheter att foga samman en agenda som binder ihop hjärt-kärlsjukvården och attraktiva forskningsmiljöer med förutsättningar att utnyttja nya möjligheter så som till exempel mer effektiva läkemedelsbehandlingar och förebyggande hälsofrämjande åtgärder. Vi föreslår att den mest avancerade hjärt-kärlsjukvården i där så krävs koncentreras ytterligare. Förbättra möjligheterna att ställa tidigare diagnoser och ge patienterna en mer jämlik hjärt-kärlsjukvård. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att uppdatera och föreslå nationella riktlinjer gällande att jämlikt i hela landet kunna ställa tidigare diagnoser avseende hjärt-kärlsjukdomar. Vi föreslår att det tas fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister. Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt analysera de regionala skillnaderna när det gäller vården av förträngda kranskärl, samt att föreslå åtgärder för att förbättra jämlikheten inom hjärt-kärlsjukvården. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en långsiktigt hållbar lösning i syfte att kunna säkra finansiering av det nationella kvalitetsregistrets SWEDEHEART:s verksamheter. Patientens bästa bildar utgångspunkten för våra reformförslag. Alla ska kunna känna sig trygga med att man ska få vård i rätt tid av hög kvalitet när man väl behöver den. Vi anser att vården av hjärt-kärlsjukdomar ska vara av hög kvalitet, tillgänglig och jämlik för alla patienter. Den ska ges i rätt tid. Den ska därtill arbeta förebyggande i form av såväl hälsofrämjande som sjukdomsförebyggande åtgärder. Våra förslag tar utgångspunkt i att de allra flesta människor vill ta ansvar för och forma sina egna liv. Det finns ett antal orsaker till variationer i uppmätt dödlighet mellan olika regioner i . Det handlar till exempel om skillnader i benägenhet att söka vård och hälsorelaterade levnadsvanor som skiljer sig åt i olika delar av landet. Därtill andra sjukvårdsrelaterade förklaringar så som avstånd till ett akutsjukhus, effektivitet avseende ambulanstransporter, det direkta omhändertagandet på plats samt det akuta omhändertagandet på berört sjukhus. Därutöver har skillnader som rör socioekonomiska faktorer betydelse. Vi vet att kända riskfaktorer för hjärt-kärlsjukdomar dels är högt blodtryck, övervikt, höga blodfetter och rökning, dels ärftlighet. Människans gener är det inte mycket vi kan göra något åt och hur mycket dessa spelar in varierar beroende på vilken typ av hjärt-kärlsjukdom. Tobaksrökning däremot är en av de allra mest påverkbar riskfaktorer för människors hälsa. Därmed är det viktigt att kunna genomföra såväl förebyggande åtgärder som medicinska. Varje individ har emellertid ett stort eget ansvar för hur man lever sitt liv. Självbestämmande är centralt. Det stärker exempelvis hälsan om man som individ har inflytande över sin arbetstid och arbetsmiljö. Lika viktigt är emellertid vad samhället kan, bör och ska göra respektive inte ska göra. Regering och riksdag ska inte peka finger åt människor och fördöma olika levnadssätt. Det leder bara fel. Totala förbud och förmaningar gör inte att människor börjar leva sundare. Den motivationen kommer inifrån människan själv och därtill hur exempelvis föräldrar uppfostrar och motiverar sina barn. Däremot kan förskolan, skolan, vården, forskningen, idrottsrörelsen, kulturen, politiska partier, övriga föreningslivet, frivilliga organisationer och nätverk bidra till att skapa debatt, dialog och öka den samlade kunskapen om hur man effektivast motverkar framväxten av hjärt-kärlsjukdomar. Det ska bedrivas ett aktivt förebyggande hälsofrämjande arbete. måste metodiskt, långsiktigt och strukturerat sträva efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. Detta beskriver vi ingående i motionen En nationell hälsofrämjande strategi – ett långsiktigt hälsosammare . Svensk hjärtinfarktvård i världsklass Svensk hälso- och sjukvård är gällande den akuta hjärtinfarktvården av världsklass. Alla patienter har emellertid rätt till en trygg och likvärdig hjärt-kärlvård. Så är det inte med omfattade regionala skillnader i kvalitet och väntetider. Det gäller att fortsatt säkerställa att hjärt-kärlsjukvården kommer alla akut sjuka patienter till del. När det gäller övriga delar av hjärt-kärlsjukvården är vår ambition att ytterligare steg ska kunna tas för att säkerställa kvalitet, likvärdighet och kortare väntetider i hjärt-kärlsjukvården. Den akuta vården för hjärtinfarkt i håller internationell toppklass. Det är glädjande och bra. Tre av varandra oberoende studier stödjer denna utveckling. I den medicinska tidskriften beskrivs i en studie av att svensk hjärtsjukvård är i toppklass. Studien visar att dödligheten var lägre i än i . Den lägre dödligheten gällde oavsett ålder, kön eller andra sjukdomar. En annan undersökning baserad på liknande forskningsdata visar att den akuta hjärt-kärlsjukvården i är minst lika bra som den hjärt-kärlsjukvård som ges vid de bästa sjukhusen i . [2] I en tredje studie om svensk hjärtsjukvård hamnade på tredje plats i en jämförelse mellan 30 europeiska länder. har enligt denna rapport mycket bra utfall vad det gäller överlevnad i akut hjärtinfarkt. Däremot är väntetiderna i hjärt-kärlsjukvården bland de längsta i . En av de allra viktigaste slutsatserna som beslutsfattare inom svensk hälso- och sjukvård bör dra av dessa ovan nämnda undersökningar och forskningsstudier är hur viktigt det är med internationella jämförelser och att det behövs ett systematiskt och metodiskt arbete med att ytterligare utveckla våra . Kvalitetsregister är viktiga för att kunna analysera och utvärdera gjorda behandlingsresultat inom hälso- och sjukvården, i detta fall hjärt-kärlsjukvården. – en nationell resurs i hjärt-kärlsjukvården Det SWEDEHEART visar i sin årsrapport att det finns exempel på kraftig undanträngning av hjärtoperationer. Under pandemin skedde en genomsnittlig minskning av antalet hjärtoperationer med i och köerna till hjärtkirurgi växte. fungerade vården av hjärtinfarkter bra inom den svenska hjärt-kärlsjukvården . Detta trots belastningar i form av pandemin och omfördelning av resurser. SWEDEHEART redovisar öppet resultaten för behandlingsåtgärder som i nationella riktlinjer för hjärtsjukvård rekommenderas med hög prioritet. Här redovisas också hur stor andel av patienterna där vårdkvaliteten har registrerats och andel patienter som når behandlingsmål för riskfaktorer som kan förebygga återinsjuknande. Det SWEDEHEART omfattar även SWENTRY, som registrerar alla kateterburna hjärtklaffingrepp, , som registrerar ärftliga hjärtsjukdomar, RiksSvikt, som registrerar hjärtsvikt, samt AuriculA, som registrerar förmaksflimmer. SWEDEHEART:s huvudsakliga syfte är att stödja vården att åstadkomma allt bättre evidensbaserade behandlingar vid olika sjukdomar i hjärtat. Den långsiktiga målsättningen är att kunna bidra till minskad dödlighet och sjuklighet hos patienterna och ökad kostnadseffektivitet i hälso- och sjukvården. Detta visar att under den första delen av pandemin, , var det en kraftig minskning av antalet personer som sökte vård för hjärtinfarkt. I vissa delar av handlade det om nästan en halvering av fallen. Det visar därutöver att av ungefär 15 700 patienter som vårdades för hjärtinfarkt i var det endast 3 patienter av 100 som vården behövde hantera som covid-19-patienter. Minskningen av antalet patienter som sökt hjärt-kärlvård under pandemin har sannolikt flera orsaker. spekulerar att det med störst smittspridning faktiskt fanns en reell minskning av fall av symtom på hjärt-kärlsjukdomar, vilket i så fall skulle kunna förklaras med mindre stress i samhället som en följd av restriktionerna, samt färre fall av influensa och maginfluensa, som kan associeras med hjärtinfarkt. Data visar därtill att trots att resurser på flera ställen i landet ganska omfattande flyttades från hjärtintensivvården till vården av covid-19-patienter fick patienterna med infarkter oftast rätt vård i rätt tid. betonar att trots hård belastning på hälso- och sjukvården i pandemitider kan svårt sjuka patienter lita på att de alltid får akut vård och att den som har symtom på hjärtinfarkt alltid snabbt bör uppsöka sjukhus, med ambulans. En studie vid har genom att kunna analysera mobildata från Google och och kombinera dessa uppgifter med kliniska data från SWEDEHEART samt data från visat att det fanns en koppling mellan den ökade hemmavistelsen och minskade fall av sjukhusvårdad hjärtinfarkt och instabil kärlkramp. En del hjärt-kärlsjukdomar är ärftliga och benämns ofta kardiogenetiska sjukdomar. De drabbar av befolkningen, vilket motsvarar omkring 100 000 personer i . Dessa hjärt-kärlsjukdomar är vanligt förekommande men dåligt kartlagda i . Inom ramen för det har endast patienter med den vanligaste kardiogenetiska sjukdomen, FH, registrerats. Kvalitetsregistermodulen för ärftliga jonkanalsjukdomar är dock under uppbyggnad, och övriga planeras följa efter. [12] Det är således viktigt att långsiktigt garantera den ekonomiska finansieringen och organiseringen av nationella kvalitetsregisters verksamheter. Mycket återstår att göra. Lär av Hjärt-Lungfondens rapporter Hjärt-Lungfondens hjärtrapport beskriver tydligt den positiva utvecklingen gällande att hälso- och sjukvården kraftigt minskat dödligheten i hjärtinfarkt till följd av bland annat metodisk forskning och utveckling av behandlingsmetoder. En stor andel av dödsfall orsakat av hjärtinfarkt sker numera genom plötsliga hjärtstopp. Det pågår emellertid kreativ forskning i syfte att kunna rädda fler människor som råkar ut för plötsliga hjärtstopp. Några av hjälpmedlen som det pågår forskning om handlar drönare med hjärtstartare och artificiell intelligens. Allra mest lovande verkar emellertid forskningen vara kring förenklad hjärt-lungräddning. Den här forskningens stora fokus är att förbättra chanserna att överleva hjärtstopp. Tonvikten ligger på att driva stora randomiserade kliniska studier som utvärderar nya teknologier och metoder. Totalt sett spänner forskningen över hela behandlingskedjan från hemmet och ambulansen till sjukhusets akut- och intensivvårdsavdelningar. Forskningsgruppens studier av till exempel drönare med hjärtstartare ombord och SMS-livräddare har fått spridning runt om i hela världen. Patienten har rätt till trygg och tillgänglig hjärt-kärlvård av hög kvalitet – en nationell reformagenda har goda förutsättningar att ta ytterligare steg när det gäller att utveckla hjärt-kärlsjukvården och forskningen. En nationell handlingsplan har möjligheter att foga samman en tydlig offensiv agenda som binder ihop hjärt-kärlsjukvården och attraktiva forskningsmiljöer med förutsättningar att utnyttja alla nya möjligheter så som till exempel mer effektiva läkemedelsbehandlingar och förebyggande hälsofrämjande åtgärder. anser, på liknande sätt som när den förra borgerliga regeringen fattade beslut om att tillsätta en statlig utredning i syfte att ta fram analys och förslag till en nationell cancerstrategi,[16] att regeringen nu bör ge i uppdrag att lämna förslag till en nationell handlingsplan gällande hjärt-kärlsjukvården som kan svara upp mot de omfattande behov som finns av tydligt ledarskap, ansvarstagande, uppföljning av nationella riktlinjer och en metodisk handlingsplan för att kunna förbättra jämlikheten och effektivisera såväl hjärt-kärlsjukvården som det förebyggande hälsoarbetet avseende hjärt-kärlsjukdomar i . föreslår att en nationell handlingsplan tas fram och genomförs för att stärka den svenska hjärt-kärlsjukvården. Detta i syfte att säkra hög kvalitet och se till att alla patienter får en likvärdig vård. Det finns emellertid fortfarande stora regionala skillnader avseende kvalitet och väntetider i hjärt-kärlsjukvården. Detta kräver i sin tur ett aktivt nationellt ledarskap. Till exempel handlar det om att där det så krävs och behövs nationellt samla och koncentrera avancerad högspecialiserad hjärt-kärlsjukvård. Koncentrera högspecialiserad hjärt-kärlsjukvård när så krävs Det SWEDEHEART:s kvalitetsindex för visar att de tre sjukhusen med högst uppnått kvalitetsindex (, i och ) har mer än dubbelt så hög kvalitet jämfört med de tre sjukhus som har lägst utfall i kvalitetsindex (, och ). [17] Det är inte rimligt att patienter i i genomsnitt får hjärt-kärlvård som är av mycket lägre sammanvägd kvalitet än motsvarade vård i . ser att problem så som till exempel regionala skillnader i väntetider och kvalitet och lösningar för svensk hjärt-kärlsjukvården kan variera beroende på om man befinner sig i en storstad eller i glesbygd, i norr eller i söder, men också ur vilket perspektiv man betraktar problemen. Patientens bästa är utgångspunkten för våra förslag. Vi ser ofta ständiga förbättringar och ökat samarbete som lösningar, snarare än stora snabba omvälvande förändringar. är det stegvis förändrad lagstiftning och långsiktigt verkande reformer som krävs för att lyckas utveckla och förbättra vården. Vi anser att därtill att privata utförare och alternativ bidrar till att öka vårdens kvalitet och effektivitet. krävs det emellertid att den mest avancerade hjärt-kärlsjukvården i koncentreras ytterligare. Det behövs mer nationellt ledarskap och ansvarstagande av högspecialiserad vård, i syfte att när behov uppstår ytterligare kunna koncentrera högspecialiserad vård för att stärka kvalitet och patientsäkerhet och minska regionala skillnader vad gäller kvalitet och väntetider. Till exempel inom avancerad hjärt-kärlsjukvård. föreslår att regeringen skyndsamt ska redovisa hur arbetet inom fortlöper med att utveckla, koncentrera och avgöra var den högspecialiserade vården ska utföras. Patienten ska ha nationell valfrihet för slutenvård Patientlagen, som infördes , vars främsta syfte var att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet har, enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, inte fått avsett genomslag i vården. Myndighetens rapport talar tydligt om ”lag utan genomslag”. är patienten helt beroende av var i landet man bor när det gäller möjligheten att få sin operation eller annan behandling utförd i rätt tid av hög kvalitet. Så kan det inte få fortsätta att vara. Trots en lagstiftning på tillgänglighetsområdet med en vårdgaranti i flera nivåer har de allra flesta regioner betydande svårigheter att leva upp till garantin. En ansats för att öka tillgängligheten i hjärt-kärlvården ska ta som utgångspunkt att stärka patientens makt. Och minska politikers makt. föreslår att det såväl i hälso- och sjukvårdslagen som i patientlagen slås fast att patienten fritt har rätt att söka slutenvård i hela landet oavsett vårdgivare. Det kommer krävas noggrann uppföljning av denna utvidgade rättighet och möjligheter till sanktioner ifall rätten till valfrihet i slutenvården ändå nekas. Patientkontor ska stödja patientens rätt till vård i tid Den bristande följsamheten till de patienträttigheter som redan finns i såväl hälso- och sjukvårdslagen som patientlagen måste upphöra. Resultat från patientenkäter och Myndighetens för vård- och omsorgsanalys uppföljning av patientlagen visar att det är långtifrån alltid som patienterna får den nödvändiga information om sina rättigheter som de behöver och har rätt att få. hinner vården helt enkelt inte ge den information som den faktiskt förutsätts ge till patienten om dennes rättigheter. Detta betyder inte att fortsatta ansträngningar att skärpa patientlagen kommer vara förgäves, utan illustrerar istället vikten av att alla gemensamt försöker bidra till att information når fram till den enskilde patienten och dennes anhöriga. Det krävs konkreta åtgärder bland annat i form av tydligare information, stöd och vägledning för att stärka patientens makt. föreslår att oberoende patientkontor ska ge stöd och hjälp till patienten att få sin vård i rätt tid. Konkret ska detta vara ett stöd för patienten i form av särskilda oberoende patientkontor (fysiskt och digitalt) som har till uppgift att informera, vägleda och ge råd till patienten avseende dennes rättigheter och till exempel ge uppgifter om väntetider och kvalitet i vården. Patientkontor ska också ha till uppgift att kunna lotsa patienten till behandlingsmöjligheter inom ramen för den lagstadgade vårdgarantin, hos vårdgivare inom såväl den offentligt som privat drivna hälso- och sjukvården. Därtill ska patientkontor kunna hjälpa dem som har svårigheter att använda digitala applikationer och andra digitala redskap. En viktig uppgift blir att bidra till att minska det digitala utanförskapet och öka den digitala mognaden. Det finns fortfarande många människor som upplever svårigheter att använda digitala redskap och vi tror att det finns ett stort behov att fylla att kunna stödja dessa att lära sig den nya tekniken och på så sätt bidra till att alltfler vågar och kan använda sig av digitala applikationer i vården. Nationell plattform för information om kvalitet, väntetider och resultat Ett generellt problem att få verkligt genomslag när det gäller valfrihet är patientens underläge avseende kunskap och information gentemot vårdgivare. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i sin rapport utan genomslag utvärderat patientlagens påverkan i vården och där visat på patientens tydliga underläge gällande information och kunskap. I många andra länder har staten eller annan offentlig myndighet ett ansvar för att så objektivt som möjligt sammanställa regelbunden information om olika vårdgivares utbud, kapacitet, tillgänglighet, väntetider och olika kvalitetsindikatorer. En förutsättning för att valfrihet ska leda till rationella val och ökad effektivitet är att patientens tillgång till objektiv information och kunskap säkerställs. Den brist som finns på lätt tillgänglig information om skillnader i kvalitet, väntetider och bemötande i vården och omsorgen riskerar att leda till ineffektivare lösningar. Ett centralt problem är att förmodligen har världens bästa kvalitetsregister med data över skillnader i överlevnad, funktionsförmåga och hälsorelaterad livskvalitet, men att innehållet inte når befolkningen eller patienterna. föreslår att det tas fram en oberoende nationell plattform som är lättåtkomlig för alla patienter och som innehåller tydlig information till exempel om möjliga val av slutenvård inom hjärt-kärlvården avseende utbud, kvalitet, väntetider och patientbemötande. Fokus ska riktas på medicinska resultat och måluppfyllelse gällande bland annat väntetider, kvalitet och sekundprevention samt patientnöjdhet inom hjärt-kärlvården. Det behövs en betydligt större öppenhet och mer tillgänglighet för patienter och anhöriga så att det enkelt går att hitta säkra och jämförbara uppgifter kring väntetider, resultat och kvalitet inom hjärt-kärlvården. Förbättra möjligheterna att ställa tidigare diagnoser och ge patienterna en mer jämlik hjärt-kärlsjukvård Hjärt-kärlsjukdom är fortfarande den största folksjukdomen i . Hjärt-kärlsjukdom kan emellertid i betydande utsträckning minskas genom mer prevention och effektivare läkemedel. Det är därför viktigt att hjärt-kärlsjukvården fortsätter att utvecklas med hjälp av nya effektiva behandlingsmetoder. För att förebygga framtida komplikationer hos personer med diffusa symtom som kan vara hjärt-kärlrelaterat är tidig upptäckt viktig. är det emellertid många människor som alltför länge förblir odiagnostiserad. Att hjärt-kärlsjukdom inte upptäcks eller upptäcks sent beror på att symtomen i början ofta är diffusa. Och när en hjärt-kärlrelaterad sjukdom väl upptäcks är det alltför ofta av en slump. nationella riktlinjer för hjärtsjukvård innehåller rekommendationer som omfattar diagnostik, behandling och rehabilitering inom kranskärlssjukdom, klaffsjukdom, arytmi, hjärtsvikt samt genetisk hjärt-kärlsjukdom och medfödda hjärtfel. Syftet med rekommendationerna är att ge vägledning för beslut på gruppnivå. De nationella riktlinjerna utgår från hälso- och sjukvårdens behov av vägledning och omfattar därför främst områden och åtgärder där det finns stora skillnader i praxis eller där behovet av kvalitetsutveckling är stort.