mot · H9023784 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och effektivare sociala insatsgrupper samt ökat antal orossamtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en central funktion inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inleda arbetet med att inrätta ett nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta de första stegen mot att införa ett nationellt s.k. no entry-program för unga personer som är i riskzonen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler omhändertaganden enligt LVU samt utegångsförbud med fotboja under förundersökning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida kommunala kostnader för vård enligt LVU i samband med omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet bör ersättas av staten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge åklagarna möjlighet att ansöka och besluta om vård enligt LVU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny huvudregel för förbud mot vård enligt LVU i det egna hemmet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda hemliga tvångsmedel mot personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldraansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för häktning av unga och inrätta särskilda ungdomshäkten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra det förebyggande arbetet mot narkotika bland unga med fler socialarbetare ute på fältet utanför kontorstid samt införa 24-timmarsgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka möjligheterna till vård för dem som missbrukar narkotika, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler missbrukare ska kunna dömas till kontraktsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler unga missbrukare behöver få tvångsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta hundsök på skolor och mer specialiserade narkotikapoliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utan dröjsmål inrätta särskilda ungdomsdomstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av påföljden ungdomsövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja arbetet med att inrätta särskilda ungdomsfängelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot ungdomsrånen samt skärpta straff för rån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kartläggning och analys av ungdomsrånen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet till visitationszoner, även i anslutning till skolor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt helt slopa straffrabatten för unga i åldern 18–samt ta bort dagens mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar samt att lämna förslag på skärpningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda sänkt straffmyndighetsålder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpning av brott mot knivlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt inrätta en ny enhet hos för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta över ansvaret för verkställighet av sluten ungdomsvård från till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomar som verkställer sluten ungdomsvård bör flyttas till fängelser när de fyller , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om de som dömts till sluten ungdomsvård och de som är omhändertagna med stöd av LVU bör vara placerade på olika Sis-institutioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten att begränsa tillgången till elektronisk kommunikation på Sis-hemmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över maxlängden på den slutna ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om sluten ungdomsvård bör förekomma som påföljd i fler fall och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om fängelse bör kunna utdömas i de fall en ungdom återfallit i brottslighet för vilken sluten ungdomsvård dömts ut , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över innehållet i ungdomsvården för att uppnå större likvärdighet och tillkännager detta för regeringen. Vi ser en samhällsutveckling där brottsligheten kryper längre ner i åldrarna. Allt yngre barn rekryteras av kriminella gäng. Enligt en enkät till olika lokalpolisområden handlar det ibland om barn som är så unga som 10–. Av de personer som misstänktes för brott 2020 var under för brottet. 15-20 åringar utgjorde av de misstänkta personerna. Unga personer begår grövre och grövre brott. TT har sammanställt siffror som visar att allt fler unga förövare mellan åtalas och döms för mord, mordförsök och medhjälp till mord. ökade dessa brott från 10 i antal till 29. 2019 åtalades 39 minderåriga för mordrelaterade brott. Skjutvapenvåldet har ökat kraftigt bland minderåriga. har 44 unga mellan dömts för mord och andra mordrelaterade brott, framför allt mordförsök. Återfallsrisken är väldigt hög då dessa personer är redan etablerade i en kriminell livsstil. En brottstyp som ökade är ungdomsrån, där unga personer rånar andra barn och unga. Anmälda rån mot barn ökade jämfört . Det vanliga är att en eller två ungdomar blir rånade av flera andra unga, som kan vara både pojkar och flickor. Unga är överrepresenterade i statistiken över misstänkta och likaså när det gäller antalet lagföringar. Av de misstänkta personer som fått ett lagföringsbeslut var mellan . Detta trots att denna åldersgrupp endast utgör av den straffbara befolkningen. polisanmäldes 1,62 miljoner brott i . De vanligaste brottskategorierna är narkotikabrott, brott mot person och stöldbrott. Ungdomars brottsbelastning beror på en rad samspelande orsaker. De som begår brott umgås i regel med andra unga som också begår brott och där skolk och droger ofta ingår i livsstilen. Föräldrarnas kunskap om vad som pågår är i många fall liten. Mot den bakgrunden behövs effektiva brottsförebyggande åtgärder, där samhället tidigt och tydligt markerar mot brott. Ju tidigare samhället reagerar, desto större är möjligheten att bryta utvecklingen. De senaste årens utveckling i utanförskapsområdena har skapat en grogrund för gäng och organiserad brottslighet att växa sig allt starkare. Inte sällan dras unga personer in i de kriminella gängen. Unga personer utnyttjas ofta för att sälja och transportera narkotika i dessa områden, och narkotikabrottsligheten genererar kriminella förtjänster som kan ha en dragningskraft på unga som av den anledningen engagerar sig i kriminella nätverk. Det är därför viktigt att åtgärdsarbetet mot ungdomsbrottsligheten också tar krafttag mot narkotikahandeln. Ungdomsbrottsligheten har till viss del ändrat karaktär. Polisen har också konstaterat att det behövs nya lösningar för de unga lagöverträdare som ställer sig helt utanför samhällets spelregler, till exempel genom dödligt våld och grova brott i gängmiljöer. Följdverkningarna för denna grupp är för små och betydelselösa. Statens åtgärder har mycket låg verkansgrad. Arbetet mot ungdomsbrottsligheten måste ske brett och systematiskt. , polisen och andra myndigheter måste samverka för att brottsförebyggande åtgärder sätts in tidigt när unga begår brott. Den grova kriminalitet bland unga som vi ser kräver tydligare och snabbare reaktioner från samhällets sida. kan en ung person gripas för mycket grova brott och vara tillbaka på gatan , trots att risken för återfall i brottslighet är uppenbar. Det skapar otrygghet och skadar människors tillit till rättssamhället. Den grupp av unga personer som gång på gång begår allvarliga brott måste bort från våra gator i betydligt fler fall än vad som sker . behöver ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och utnyttjas av de kriminella gängen, men också på andra unga personer som är på väg in i en kriminell bana. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera grovt kriminella ungdomar. Staten måste ta ett större ansvar för de ungdomar som begår brott. Trots det lyser politiska åtgärder för att stoppa denna mycket oroande utveckling med sin frånvaro. har vi dessutom nåtts av helt förfärliga berättelser om brutala rån mot unga, som karaktäriseras av råhet och vilja att förödmjuka brottsoffren. Ett av de mest uppmärksammade fallen har handlat om hur en 18-åring rånades och misshandlades för att sedan förnedras genom att en av gärningsmännen urinerade på honom. Rånen pekar på en utveckling där ungdomsbrottsligheten blivit allt grövre och gärningsmännen allt yngre. Betydligt kraftigare åtgärder måste tas mot ungdomsbrottsligheten, än vad som görs . , polisen och andra myndigheter måste samverka för att brottsförebyggande åtgärder sätts in . Det låter sig inte göras utan större flöde av information mellan myndigheter, kommuner och andra. vill att polis och socialtjänst har möjlighet att dela nödvändig information om unga lagöverträdare för att förhindra ungdomsbrottslighet. Vi vill undanröja alla sekretesshinder för att information om unga ska kunna delas mellan polis och socialtjänst. Det bör därför införas en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter ska dela alla relevanta uppgifter i sin verksamhet med Polisen och andra brottsbekämpande myndigheter om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Fler och effektivare sociala insatsgrupper samt ökat antal orossamtal Arbetsformen infördes och riktades mot ungdomar och unga vuxna i åldrarna 15–. I en social insatsgrupp samverkar socialtjänst, skola och polis för att på individnivå förmå unga att sluta begå brott. Målgruppen för insatsgrupperna är barn och unga med allvarlig risk för fortsatt kriminalitet och de kan vara ett bra verktyg i det brottsförebyggande arbetet. vill inrätta fler och effektivare sociala insatsgrupper för att socialtjänst, skola och polis i samverkan ska kunna hjälpa unga att sluta begå brott. Detta har tillkännagivit för regeringen och regeringen bör införa detta . bedömer att insatsgrupperna haft effekt i den bemärkelse att individer som känner sig svikna av samhället har fångats upp och erbjudits stöd. Vidare bedöms också arbetet ha haft positiva bieffekter genom att andra lokala verksamheter har startats upp och att stuprör mellan olika samhällsaktörer har kunnat identifieras. Det är ett arbete som måste tillvaratas. Det finns däremot anledning att se över och förbättra arbetet med sociala insatsgrupper. Det övergripande syftet måste vara att fånga upp de ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet. De flesta som har deltagit i sociala insatsgrupper har redan varit kända hos . Arbetet med att identifiera de unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil eller vill lämna ett kriminellt nätverk uppges ha bedrivits i begränsad omfattning. De sociala insatsgrupperna måste därför prioritera detta arbete i större uträckning för att i ett tidigt skede identifiera ungdomar som riskerar dras in i fel umgängen. De sociala insatsgrupperna bör även göras smalare och riktas främst mot ungdomar i tonåren för att förebygga att fler unga dras in i kriminalitet. Det råder även bristande kartläggning och uppföljning av arbetet i de sociala insatsgrupperna. bör därför få ett löpande uppdrag att följa upp arbetet med denna arbetsform runt om i . Orossamtal är ytterligare en modell som visat sig framgångsrik. I syfte att förebygga missbruk och kriminalitet genomför och polisen samtal med föräldrar vars barn riskerar in i kriminalitet. Samtalen har visat sig ha god förebyggande effekt och dessa orossamtal bör ökas i antal. En central funktion inom När det gäller unga lagöverträdare är det svåra beslut att ta för handläggare och mycket impopulära beslut, som tex tvångsomhändertagande. Handläggare kan i många fall anse att det är obehagligt att ta svåra beslut och sedan riskera att möta upprörda familjemedlemmar på vägen hem från arbetsplatsen. Det har framkommit att socialsekreterare inte vågat ta tuffa beslut på grund av rädsla. Det bör därför övervägas vilka alternativ som finns i beslutsgången för att undvika att tjänstemän hamnar i situationer där de inte vågar fatta vissa beslut. Inrätta nationellt med särskilt uppdrag på brottsprevention Som ett led i ett bättre förebyggande arbete – och för att sprida kunskap om forskning och beprövande metoder – bör regeringen se över vilka möjligheter som finns för att ett nationellt inrättas. Ett center som fokuserar på förebyggande arbete och bör tjäna som ett stöd till i första hand kommunerna i arbetet med unga i riskzonen. Centret bör också få ett särskilt uppdrag att arbeta specifikt med insatser för brottsprevention. tillkännagav detta till regeringen och regeringen bör påbörja arbetet , senast . Nationellt no entry-program för unga personer som är i riskzonen Som ett led i det förebyggande arbetet bör kunskapcentret ta fram ett nationellt no entry-program. har tidigare föreslagit att ett exitprogram för gängkriminella bör införas. Lika viktigt är att fånga upp ungdomar i riskzonen och förhindra att de blir gängkriminella. No entry-programmet bör samla föräldrar, övriga betydelsefulla vuxna i den unges närhet, skolan och samtliga relevanta myndigheter i syfte att gemensamt arbeta för att stoppa en påbörjad kriminell karriär. tillkännagav detta för regeringen och arbetet bör påbörjas senast . Fler omhändertaganden enligt LVU samt utegångsförbud med fotboja under förundersökning Unga som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende eller befinner sig i en miljö där grova brott begås, bör i större utsträckning bli föremål för omedelbara omhändertaganden enligt lagen om vård av unga (LVU). Sådana omhändertaganden bör till exempel ske oftare då utredningsläget inte är klart i samband med att en ung person grips av polis. vill skapa bättre förutsättningar för detta. Vård enligt LVU bör även tillämpas oftare när ungdomar är i riskzonen för att hamna i kriminalitet. Vi vill ge i uppdrag att undersöka hur LVU tillämpas i dessa fall och ta fram allmänna råd i syfte att lagen ska få ett mer effektivt genomslag. Fler ungdomar i riskzonen måste kunna få hjälp. Det handlar exempelvis om unga personer som rånar. Ett omhändertagande enligt LVU är inte lika ingripande som häktning och därför bör det alltid väljas i fall där den unge inte behöver ha särskilda restriktioner för att exempelvis avhållas från att störa en pågående brottsutredning. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU behöver lagen ses över. Vidare bör staten ta en större del av ansvaret för lagens tillämpning, som vilar på kommunerna. Ett omhändertagande enligt LVU bör också kunna anpassas på ett mer ändamålsenligt sätt än vad som är möjligt . Till exempel bör det skapas nya möjligheter att med stöd av LVU förordna om utegångsförbud och eller att röra sig på vissa platser – och att det ska kunna kombineras med övervakning med fotboja. Det bör vidare skapas möjlighet, inom ramen för en pågående brottmålsprocess, att förordna om exempelvis övervakning med fotboja under den tiden förundersökningen pågår. Syftet ska vara att snabbt bryta ett kriminellt beteende. Inga barn ska fostras in i kriminalitet Enligt Polisen finns ett 40-tal släktbaserade kriminella nätverk i som ägnar sig åt organiserad brottslighet. I dessa nätverk är inte individen viktig – klanen går först. Där fostras barn till att ta över den organiserade brottsligheten och det saknas ambitioner att bli en del av samhället. Mot denna bakgrund vill se omedelbara omhändertaganden enligt LVU för barn som växer upp i kriminella miljöer, såsom släktbaserade kriminella nätverk. Staten kan inte se på när barn redan från födseln fostras in i en kriminell livsstil av sina föräldrar på ett fullt medvetet och målinriktat sätt. Enligt dagens lagstiftning kan ett omhändertagande enligt LVU vara aktuellt för unga som lever i sammanhang med stora risker för deras hälsa och utveckling skadas. Att växa upp i en familj som ägnar sig åt organiserad brottslighet kvalificerar sig alltså för ett omhändertagande. Problemet är dock att det sker i för få fall. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU bör följande åtgärder vidtas: En anledning till att omhändertaganden sker för sällan är kostnaden. Det är i huvudsak statens uppgift att upprätthålla lag och ordning, inte kommunernas, och staten bör därför stå för en större del av kostnaden . För att möjliggöra att fler omhändertas enligt LVU i samband med att de utreds för brott vill att staten ska ersätta kommunernas kostnader för omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet. Staten måste ställa tydligare krav på att fler barn i riskmiljöer ska omhändertas. Det handlar både om en tydligare styrning men också att, vid behov, ändra i regelverken. De brottsbekämpande myndigheterna måste användas vid behov. Polisen har ofta god kännedom om vilka barn som växer upp i kriminella miljöer. vill därför att åklagare ska kunna ansöka och fatta beslut om omhändertagande enligt LVU. har bara socialnämnden behörighet att göra en sådan ansökan. En ny huvudregel: förbud mot LVU i egna hemmet är det möjligt med vård enligt LVU i hemmet efter medgivande av socialnämnden, men granskningar visar att det i många fall fungerar dåligt. vill därför att regelverket förtydligas i syfte att kraftigt begränsa möjligheterna till LVU i hemmet. Denna placeringsform ska enbart kunna användas i undantagsfall och i slutskedet av som skett med stöd av LVU. I de fall då det exempelvis föreligger en risk att den unge begår brott ska LVU i hemmet vara uteslutet. Inför en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel mot personer Brottsligheten går nedåt i åldrarna. 10–12-åringar används som kurirer vid grov brottslighet för att transportera vapen, narkotika med mera. kan hemliga tvångsmedel inte användas om den misstänkte är , enligt lagen om unga lagöverträdare. Enligt vissa ungdomsåklagare är detta ett stort problem. vill utreda en sänkt straffmyndighetsålder, men innan den frågan utretts bör det övervägas om en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel mot alla misstänkta bör införas, även mot personer som är . Ställa krav på föräldrarna samt höja beloppstaket för föräldrars skadeståndsansvar Det behöver införas större krav på föräldrarna till unga som begått brott att delta och bistå myndigheterna i åtgärder kring deras barn. Det kan exempelvis gälla föräldrar som inte kommer på möten som kallar dem till. Det bör övervägas om det kan under vissa omständigheter förenas med någon typ av sanktionsmöjlighet när föräldrar inte uppfyller sina skyldigheter i detta avseende. Det bör övervägas om exempelvis bidrag bör utgå i det fall som berörs av unga som begår brott. Beloppstaket för föräldrars skadeståndsansvar ska höjas för skador som orsakats av att deras barn begått brott. Från en femtedel av prisbasbeloppet till hälften av prisbasbeloppet. Polisen ska under förundersökningen informera brottsoffer om möjligheten att rikta skadeståndsanspråk mot omyndiga misstänktas vårdnadshavare. Den exakta utformningen för detta måste utredas närmare. Sänkt gräns för häktning av unga och inrätta särskilda ungdomshäkten finns en möjlighet att häkta ungdomar mellan som misstänks för allvarliga brott. Den möjligheten används dock relativt sällan, bland annat med hänsyn till den påfrestning en häktning innebär för en ung person. Det kan dock finnas starka skäl för att i större utsträckning häkta unga person som begått grova brott. Det gäller särskilt om personen sannolikt kommer fortsätta att begå brott om han eller hon släpps på fri fot, eller kan försvåra en pågående brottsutredning genom att exempelvis försöka påverka vittnen. Situationen för unga i häkte behöver ses över och förbättras. Särskilda ungdomshäkten bör inrättas som anpassas efter ungas behov och förutsättningar. Insatserna för att få unga personer som sitter i häkte att studera bör förstärkas. tillkännagav om att inrätta särskilda ungdomshäkten och arbetet bör påbörjas . Förbättra det förebyggande arbetet mot narkotika bland unga med fler socialarbetare ute på fältet utanför kontorstid samt 24-timmarsgaranti Det är viktigt att upprätthålla en restriktiv narkotikapolitik som ger uttryck för en fast, sträng och konsekvent syn på narkotikabrott. Samhället måste tidigt reagera när unga människor är på väg i en negativ riktning. Ju tidigare samhället reagerar desto större är möjligheterna att bryta utvecklingen. Möjligheten att drogtesta tidigt, liksom att polisen har goda möjligheter att utreda brott, också när misstänkta är , är viktiga instrument i polisens arbete med unga lagöverträdare. Vi har redan tidigare föreslagit att polisen ska ha ett utvecklat samarbete med varje skola och att polis och socialtjänst som upptäcker unga i riskzonen för kriminalitet ska kontakta föräldrarna för ett orossamtal. Även här vill vi peka på vikten av att arbetet med sociala insatsgrupper fortsätter. Sociala insatsgrupper är ett viktigt verktyg för att ta ett helhetsgrepp omkring unga människors problematik. Samarbetet mellan sociala myndigheter, polisen, skolan eller en arbetsförmedling eller andra berörda har i många fall varit av avgörande betydelse för att förhindra att unga i farozonen sjunker djupare ned i kriminalitet och missbruk. Försäljningen av narkotika på nätet ökar. visar undersökningar att attityderna mot droger som exempelvis cannabis har blivit mer öppna bland unga i . Statistik från visar att antalet unga mellan som vårdats för psykisk störning orsakad av cannabis eller av flera droger i kombination har mer än fördubblats . vill öka förutsättningarna för att nå fram till och att fånga upp unga som mår dåligt och därför riskerar att hamna i utanförskap, kriminalitet eller annat skadligt beteende. Därför anser vi bland annat att yrkeskategorier som socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän som arbetar brottsförebyggande och med trygghetsskapande åtgärder i större utsträckning måste finnas tillgängliga även efter kontorstid. Det kan inte vara så att polis och ideella organisationer är de enda aktörerna som är ute och träffar ungdomar på andra tider än kontorstid. Det är viktigt att sätta in resurser i rätt tid, innan det är , vilket skulle spara samhället stora kostnader som i annat fall hade uppkommit . 24 timmars-garanti för kontakt vid narkotikabruk