mot · H8024019 · 2021-04-28 00:00:00 — Att kunna ge insatser i ett tidigt skede innan för stora problem har utvecklats och befästs ligger även i linje med föreslagna förändringar inom . Till följd av pandemin kan det antas att behovet av uppsökande och förebyggande insatser i syfte att främja skolnärvaro och uppmärksamma andra behov kommer att öka. Det finns flera kommuner som har infört olika modeller för att ha socialtjänst i skolan. De flesta erbjuder förebyggande serviceinsatser till barn, unga och föräldrar, men t.ex. har (2020) fått i uppdrag att utvärdera om även myndighetsutövning bör förläggas till skolan. Gemensamt för de kommuner som har olika typer av samverkanslösningar är utgångspunkten att tidigt fånga upp barn och familjer med svårigheter och erbjuda lättillgängligt stöd. Särskilt fokus är på de barn och unga som har en problematisk skolfrånvaro. Resultatet av satsningen ska bidra till att fler barn och unga klarar skolan och därmed undviker framtida sociala problem. föreslår att en statlig pott på upprättas. Ur potten ska kommunerna kunna söka medel för att finansiera närvaro av socialtjänst i skolan. Närvaron måste inte vara i form av utbildade socionomer. ser också ett behov av ytterligare insatser för att ta igen studietappet för unga på grund av pandemin och anslår för detta i kompensation och övriga kostnader. 8.2.3 Fritid för barn och unga Regeringen har gjort en satsning på sommarlovsaktiviteter för unga – en viktig och bra satsning som tog initiativ till redan under förra mandatperioden. Behoven är dock än mer aktuella med den isolering som pandemin har medfört. Det har i sin tur lett till negativa effekter för såväl unga som föreningslivet. Det finns en risk att det avbrott från fritidsaktiviteter som pandemin i många fall inneburit leder till att ett stort antal barn och unga inte kommer att återuppta dem när möjligheten finns. vill därför utveckla denna satsning så att den sträcker sig . Vi vill även ge ett extra bidrag för att kunna göra ytterligare satsningar på ökade fritids- och idrottsmöjligheter för barn och unga med funktionsnedsättning. Barn och unga med funktionsnedsättning har behov av organiserade aktiviteter i större utsträckning än andra. När allt plötsligt tvingades stänga ned på grund av pandemin blev isoleringen och utanförskapet än mer tydligt hos denna grupp. Inom idrotten har hallidrotter drabbats extra hårt av nedstängningen och många av de stora parasporterna är just hallidrotter. när verksamheter så smått kan börja startas upp igen behöver det beräknas för att kostnaden initialt kan bli högre än vanligt. Det kan ta tid innan deltagare kommer till aktiviteter, både på grund av längre tids uppehåll och med anledning av försiktighet och rädsla för smittspridning. Det behövs generellt fler ledare i fritidsaktiviteter för barn och unga med funktionsnedsättning, och helst också ledare med kunskap om olika funktionsnedsättningar. Kontinuitet är särskilt viktigt för målgruppen, dvs. att barnen och ungdomarna är trygga i att det är samma ledare som leder aktiviteterna varje gång. Fysisk aktivitet är en av grunderna för en god folkhälsa. Att barn och unga ska kunna ta sig till och från aktiviteter samt ha nödvändiga hjälpmedel för att kunna delta på lika villkor är såklart en förutsättning för deltagande. Att assistenter ska kunna följa med är ofta en annan viktig förutsättning för deltagande, vilket i många fall inte gått under pandemin då deltagarantalet haft strikta restriktioner. vill se en satsning på fritidsaktiviteter för unga på . Vi föreslår en modell som går i linje med tidigare lovsatsningar. Kommunen administrerar bidraget och fördelar till de föreningar som finns lokalt och som anmäler intresse för att ordna gratis aktiviteter. 8.2.4 Extra utbetalning till pensionärer, sjuka och arbetslösa Coronakrisen har, precis som alla andra kriser, drabbat de mest utsatta allra hårdast. Dödligheten har varit högre bland dem som har lägre inkomster. De som har små eller inga marginaler drabbas också hårdast när arbete och inkomst försvinner. Många äldre och sjuka har fått sina liv begränsade avsevärt till följd av pandemin. Arbetslösa som är långt ifrån arbetsmarknaden har hamnat ännu längre ifrån den. har tidigare föreslagit flera långsiktiga satsningar på dessa grupper, för att minska ojämlikheten i samhället. Vi kommer att återkomma med sådana förslag i vår budgetmotion , men behövs en extra satsning med anledning av pandemin. När sommaren närmar sig och fler får vaccin kommer utökade resurser för dessa grupper att vara mycket välkomna. föreslår därför en extra utbetalning på till de pensionärer, sjuka och arbetslösa som har minst resurser. Utbetalningen ska göras möjligt. Förslaget omfattar personer som uppburit äldreförsörjningsstöd, garantipension eller sjuk- eller aktivitetsersättning på garantinivå samt personer som haft aktivitetsstöd eller etableringsersättning . Den som har full ersättning får extra. Den extra utbetalningen trappas ned enligt nedtrappningen av garantipension och garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen. Personer med äldreförsörjningsstöd och aktivitetsstöd får ta del av hela ersättningen. Kostnaderna för förslaget beräknas uppgå till . 8.2.5 Extra utbetalning av flerbarnstillägg Coronapandemin har slagit hårt mot samhället och mot samhällsekonomin. Den har också slagit ojämnt. Denna kris har, precis som alla andra kriser, drabbat de mest utsatta allra hårdast. Dödligheten har varit högre bland dem som har lägre inkomster. De som har små eller inga marginaler drabbas också hårdast när arbete och inkomst försvinner. För barnfamiljer kan situationen bli extra påfrestande. Familjer med flera barn lever oftare med låg ekonomisk standard. Ungefär hälften av barnfamiljerna med fyra barn och av barnfamiljerna med fem barn eller fler lever med låg ekonomisk standard. Flerbarnstillägget till familjer med tre barn eller fler är således ett träffsäkert verktyg för att utjämna ekonomiska klyftor. För att förbättra ekonomin för barnfamiljer med små ekonomiska marginaler föreslår två extra utbetalningar av flerbarnstillägget möjligt för familjer med tre barn eller fler. Med vårt förslag får en familj med tre barn extra , en familj med fyra barn extra , en familj med fem barn extra och en familj med sex barn extra . De extra utbetalningarna kostar 2021. 8.3 Studenter och doktorander Trots att det inte i första hand har varit unga som har insjuknat i covid-19 så har många studenter fått sin vardag påverkad av pandemin. Hög sjukfrånvaro bland lärare, hög egen frånvara på grund av sjukdomssymtom och förändrade undervisningsformer har bidragit till en försämrad kvalitet på utbildningen. Många studenter och doktorander har klarat av sina studier trots ändrade förutsättningar, såsom distansarbete och digitala lektioner, men det är långt ifrån alla. Studenter som har haft svårt att hänga med har halkat efter ytterligare. Många unga har även mått psykiskt dåligt på grund av bristen på rutiner och isolering i hemmet. Konsekvensen av förlorad undervisning kommer att påverka samhället . Stora satsningar behöver göras för att förhindra att de som var elever och studenter under pandemin kommer att halka efter när det gäller högre studier, arbetstillfällen och löneutveckling. 8.3.1 Skuldavskrivning för studenter som drabbats av pandemin Coronakrisen har haft stor påverkan på utbildningen på universitet och högskolor. De begränsningar och restriktioner som varit nödvändiga för att minska spridningen av coronaviruset har medfört krav på snabb omställning till distansutbildning för många studenter, med sänkt undervisningskvalitet som konsekvens. Utbildningsmoment, studiebesök och möjligheter att göra praktik har begränsats eller utgått helt. För att kompensera studenter på universitet och högskolor för att de drabbats av pandemin föreslår att av deras studielån skrivs av. Förslaget beräknas kosta . 8.3.2 Tillägg till studentkårerna vill stärka studentinflytandet och öka tryggheten för studenterna. Studenternas välmående är av stor vikt för . Det är därför centralt för oss att de kan få hjälp och stöd att klara studierna under pandemin. Studentkårerna fyller en viktig roll i att erbjuda studiesociala aktiviteter och att tillvarata studenternas intressen. avsätter för detta ändamål 2021. 8.3.3 Stärk doktorandernas arbetsmiljö Samtliga doktorander har påverkats av pandemin genom en mer ineffektiv forskarmiljö. Det handlar om begränsade möjligheter till kontakt med forskare inom det egna forskarlaget och internationellt. Vissa doktorander har påverkats särskilt i form av svårigheter att genomföra sina projekt. Enligt rapporten mår doktoranden? från och fackförbundet svarar av de tillfrågade doktoranderna att pandemin haft en kraftig negativ påverkan på deras forskarstudier. Nästan hälften ansåg att pandemin hade haft en viss negativ påverkan. Konsekvensen om doktoranderna inte får sin utbildning prolongerad (dvs. förlängd doktorandtid) blir att vissa doktorander inte hinner göra klart sin utbildning, att kvaliteten på forskningen sänks och att antalet sjukskrivningar bland doktorander riskerar att öka. Av denna anledning föreslår att det avsätts sökbara medel för högskolorna med syftet att kunna förlänga doktorandutbildningen. avsätter för detta ändamål 2021. 8.4 Skärpta villkor för krisstöden De ekonomiska krisåtgärder som regeringen, och myndigheterna vidtagit kan grovt sett delas in i tre kategorier: (i) förslag för att stärka företagens likviditet, (ii) förslag för att sänka företagens kostnader och (iii) förslag för att hjälpa individer som drabbas av den ekonomiska krisen. står bakom många av regeringens krisåtgärder. Kraftfulla insatser har varit helt nödvändiga för att rädda jobb och livskraftiga företag. Flera av stöden har dock varit för generösa; detta gäller bl.a. utformningen av omställningsstödet, korttidsjobben och den generella sänkningen av arbetsgivaravgifterna. Vi har också kunnat se att många av de företag som erhållit stora belopp av olika krisstöd gjort rekordvinster, vilket belönats av marknaden med stigande aktiekurser. har det också framkommit att , som är ett av de företag som har tagit emot mest pengar, har ökat sina bonusar till ledningen. har betalat ut hela till ledningen som man permitterat tusentals anställda och erhållit i krisstöd från staten. Mer än var tionde skattekrona har alltså gått till ledningens miljonbonusar. Därmed har i praktiken skattebetalarna subventionerat kapitalägarnas vinster och företagsledningarnas bonusar. Mönstret från finanskrisen –2009 går alltså igen, där risker och förluster socialiseras som vinsterna förblir privata. Det är ett orimligt system. Vinster brukar ju ses som kompensation för risk. Då blir det märkligt om staten tar hela risken som ägarna behåller hela vinsten. Reglerna för de företag som tagit emot stöd bör stramas upp. föreslår att utdelningsstoppet och bonusförbudet efter stödmånaderna sätts till . Vidare bör regelverket för vinstutdelning kompletteras med en bestämmelse om anmälningsplikt avseende vinstutdelning för bolagen. har efterfrågat en sådan bestämmelse för att underlätta deras kontroll. Därtill föreslår vi att stöd inte ska få lämnas under arbetstagarens uppsägningstid. Det strider mot det grundläggande syftet med stödet som är att undvika uppsägningar och värna sysselsättningen. Regeringen bör också se till att det i efterhand kontrolleras om företagen har haft rätt till stöden. Detta gäller särskilt stora företag som beslutat om stora utdelningar, extrautdelningar, inklusive bonusutbetalningar till ledningen, kort efter att de lagstadgade sex månaderna passerat. I fråga om omställningsstöden och omsättningsstöden anser vi att kravet på en minskad sammanlagd nettoomsättning borde vara i stället för den nuvarande nivån . 8.5 Investeringsstöd för samhällsfastigheter Investeringsbehoven som följer på den demografiska utvecklingen har medfört ökad skuldsättning för både kommuner och regioner. anser att det är viktigt att staten tar ansvar och bidrar till att viktiga samhällsfastigheter som är nödvändiga för olika välfärdsfunktioner faktiskt byggs. Det är en viktig investering för framtiden. Det föreslagna stödet är ett sätt både att bistå kommuner och regioner i en svår tid och att bidra till ett bättre samhällsbygge för oss alla. Etableringen av och konsulttjänster inom välfärden har inneburit ett minskat inflytande för de som arbetar i verksamheten. Nybyggnation och renovering av befintliga byggnader måste ske i samarbete med de som sedan ska arbeta i lokalerna och se till att välfärden fungerar på bästa möjliga sätt. Det finns ett stort behov av både nya förskolor och nya skolor. Det beror på en kombination av kraftigt ökande barn- och ungdomskullar och av att många av dagens skolor är slitna, bristfälligt underhållna och inte anpassade för ett modernt lärande. Många skolor är i akut behov av nya lokaler, vilket gör att man bl.a. använder sig av tillfälliga lokaler eller tvingas utöka antalet elever per klass. Det är både förskolor, grundskolor och gymnasieskolor som behöver byggas. Det finns ca 2 miljoner personer . Av dessa bor på särskilda boenden för äldre. Andelen äldre förväntas öka framöver. Enligt SCB beräknas av befolkningen vara eller äldre 2030. Det ställer krav på kommunerna att erbjuda moderna äldreboenden som svarar mot behoven. Det finns också stora investeringsbehov gällande byggnader avsedda för hälso- och sjukvård hos regionerna. I det ingår också att bygga om sjukhus, vårdcentraler och andra vårdinrättningar både för att motsvara krav och riktlinjer för en modern vård och för en god arbetsmiljö. Som ett svar på ett omfattande behov i av kris föreslår vi ett tillfälligt stöd där staten står för en del av investeringskostnaderna. Kommuner och regioner ska kunna söka stödet som innebär en statlig medfinansiering om för upprustning och för nybyggnation. Det ska även ställas krav på energiförbrukning och klimatåtgärder för att få ta del av stödet. Stödet, nivån på medfinansieringen och det fortsatta behovet av stödet bör utvärderas för att eventuellt justeras och fortsätta längre än den föreslagna treårsperioden. 8.6 Coronakrisen och internationell solidaritet Coronavirusets spridning över världen har fått stora konsekvenser. Effekterna slår särskilt hårt mot de redan mest utsatta och kommer att förstärka den redan ojämlika världsordningen. Enligt riskerar konsekvenserna av pandemin att tvinga ytterligare 207 miljoner människor in i extrem fattigdom till 2030. Remitteringarna har sedan pandemins utbrott minskat , vilket slår hårt mot världens fattigaste. för arbetslivsfrågor har beräknat att motsvarande 255 miljoner heltidsjobb försvann globalt . Knappt hälften av jordens befolkning uppskattas ha något socialt skyddsnät. Globalt saknar en stor del av alla arbetstagare någon form av arbetslöshetsförsäkring. Dessutom arbetar 2 miljarder människor i den informella sektorn där många står utan tillgång till sjuklön. Det är människor för vilka en ekonomisk kris får mycket kännbara följder. Eftersom kvinnor världen över är hårdare drabbade av fattigdom än män kommer pandemin även att öka ojämlikheten mellan män och kvinnor. Kvinnor får dessutom betala ett högt pris när t.ex. mäns våld mot kvinnor ökar och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) får stå tillbaka i spåren av pandemin. Särskilt allvarlig är situationen för de miljontals människor som befinner sig på flykt eller i flyktingläger runt om i världen. I fattiga eller krigsdrabbade länder där bristen på såväl rent vatten som mediciner är alarmerande och där trångboddheten är stor riskerar konsekvenserna av coronapandemin att bli förödande. () uppmaningar om social distansering och om att tvätta händerna ofta för att undvika smitta blir meningslösa när man tvingas leva på en mycket liten yta och när basala förutsättningar för hygien och sanitet brister. Det mest effektiva sättet att få bukt med smittspridningen är att hela världen vaccineras, och det snabbt. Dagens tillverkning av vaccin är inte tillräcklig och dessutom är priset för vaccinet högre än det skulle behöva vara. För att få upp produktionen och ned kostnaderna för doserna måste patenten på vacciner mot covid-19 hävas under pandemin. En billigare kostnad per vaccindos skulle således innebära att biståndet till vaccin skulle räcka till fler doser. befarar att fattigdomsbekämpningen i och med coronavirusets spridning inte kommer att kunna ske i tillräckligt snabb takt för att det globala målet om att utrota den extrema fattigdomen till 2030 ska kunna uppnås. Decennier av fattigdomsbekämpning riskerar nu att gå förlorade. Behoven av samarbete mellan världens länder för att hantera coronapandemin och de ekonomiska effekterna av den är mycket påtagliga. Det inkluderar inte minst skuldavskrivningar för de fattigaste länderna och ett tydligt stöd för internationella institutioner som WHO. föreslår ett additionellt coronabistånd om som syftar till åtgärder för att minska smittspridningen och för att möta akuta sjukvårdsbehov och effekterna av pandemin. Pengarna kan t.ex. användas till inköp av vaccin, skyddsutrustning och medicinsk utrustning eller till att anställa personal, men också till t.ex. omställning i syfte att få igång nya näringar för att möta arbetslösheten eller till SRHR, som fått stå tillbaka i skuggan av coronapandemin. Sannolikt kommer det framöver att behöva tillskjutas ytterligare biståndsmedel för att förhindra svält och andra negativa effekter som följer i krisens spår. avser att återkomma om det längre fram. Den pågående coronapandemin kräver exceptionella åtgärder. har det blivit tydligt hur auktoritära ledare använder restriktioner mot sprittspridning i syfte att inskränka de mänskliga rättigheterna. Det gäller exempelvis yttrandefriheten, rättssäkra rättegångar och aborträtten. Hur olika länder agerar under den pågående krisen kommer att påverka miljontals människors demokratiska fri- och rättigheter . Därför är det extra viktigt att stå upp för demokratiska principer och värderingar och att värna rättsstaten. 8.7 Coronakrisens påverkan på migrationspolitiken I coronakrisens spår har det tagits breda politiska initiativ för att människor inte ska drabbas orimligt av pandemins konsekvenser. är mycket kritiskt mot att inga av dessa initiativ har berört migrationspolitiken eller den praktiska vardagen för människor med t.ex. arbetstillstånd eller uppehållstillstånd enligt nya gymnasielagen. Flera åtgärder borde ha vidtagits i början av pandemin för att minska de negativa konsekvenserna. har lagt fram förslag för att underlätta för arbetskraftsinvandrare som riskerar utvisning efter uppsägning, för studenter från tredjeland som löper samma risk när studierna begränsats samt för asylsökande och nyanlända vars möjligheter att få den fasta anställning som krävs för ett permanent uppehållstillstånd eller återförenas med sin familj begränsats kraftigt. Inga av dessa förslag har realiserats. Regeringen har presenterat vissa förslag som syftar till att underlätta situationen för de som omfattas av gymnasielagen. står bakom förslagen, även om vi anser att de är otillräckliga. I detta skede, efter att pandemin slog till mot och världen, krävs andra insatser på migrationsområdet än de vi föreslog . Bland annat ser vi nu hur ändringarna i LMA som genomfördes får svåra konsekvenser. Lagändringen, som konsekvent varit emot, innebär att personer med utvisningsbeslut förlorar sin dagersättning och sitt boende. Barn och barnfamiljer är undantagna. Under coronapandemin har det även drabbat personer som inte kan återvända till sina hemländer på grund av stängda gränser. En annan grupp som riskerar att hamna i en liknande situation är de som släppts ut ur förvar, dels för att minska smittspridningen i förvaren, dels för att det inte går att verkställa beslut om utvisning på grund av stängda gränser. har möjlighet att avbryta verkställighet av utvisningsbesluten genom att bevilja tidsbegränsade uppehållstillstånd med hänvisning till att det finns praktiska verkställighetshinder. Ett sådant agerande från skulle ge dessa människor tillgång till grundläggande sociala och ekonomiska rättigheter såsom tak över huvudet och mat för dagen. I vissa fall har asylsökande som fått avslag på sina grundärenden fått behålla LMA-bistånd på grund av coronapandemin, men de som förlorat biståndet har inte tillåtits återfå det. hänvisar i stället till kommunernas möjlighet att bevilja nödbistånd. Men kommunerna anser inte att man har rätt till nödbistånd enligt socialtjänstlagen utan menar att personerna är ansvar då de saknar uppehållstillstånd i –en problematisk inställning som kritiserat . vill att ändringarna som genomfördes i LMA 2016 rivs upp, men i väntan på att så sker krävs omedelbara förändringar. Att riva upp lagen skulle inte heller lösa hela den problematik som beskrivs ovan. krävs därför tillfälliga ändringar för att hantera konsekvenserna av pandemin och att undvika att människor hamnar i papperslöshet samt mildra den utsatta situation som följer av det. föreslår därför att alla personer som har lagakraftvunna utvisningsbeslut och som inte kan återvända till följd av coronapandemin beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd. Samma sak bör gälla för personer som inte kan förlänga sina uppehållstillstånd. Uppehållstillstånden bör gälla så länge som pandemin omöjliggör återvändande. För personer som inte kan styrka sin identitet med giltigt pass till följd av stängda gränser och stängda ambassader bör tillfälligt undantag göras från passkravet i utlänningslagen. I hela har samhällen kämpat för att minska smittspridning och skydda riskgrupper. fortsätter misären i de överfyllda läger på de grekiska öarna där asylsökande tvingas vänta på att få sina skyddsskäl prövade. Medan vi håller avstånd, tvättar händerna och är hemma om vi har symtom sitter dessa människor fast i en humanitär katastrof. I lägret , som är byggt för 3 000 personer, bodde omkring 20 000 i trånga tält och utan tillräcklig sanitet eller hälsovård när det brandhärjades . 12 000 människor blev hemlösa över . bor nästan 7 000 människor i ett nytt läger bestående av 570 tält. Förhållandena är mycket svåra; bristen på sanitet och vatten är omfattande. Den har sagt att den inte vill hjälpa till att evakuera lägren. är mycket kritiskt mot detta beslut och menar att självklart bör vara ett av de länder som solidariskt bidrar till att ta emot människor på flykt. Vaccination är ett effektivt och säkert sätt att bekämpa infektionssjukdomar. Vaccinet skyddar den enskilda individen som även andra människor skyddas genom att smittspridningen minskas bland hela befolkningen. För att vaccination ska fungera på bästa möjliga sätt krävs det att en stor del av befolkningen har ett stort förtroende för vaccinets verkan. Det är därför viktigt att har ett väl utvecklat vaccinationsprogram förankrat i forskning och vetenskap. har inget vaccinationsprogram mot TBE, men har påbörjat ett arbete med att ta fram nationella rekommendationer för TBE-vaccinet. Det är ytterst viktigt att antalet som vaccineras mot TBE ökar eftersom TBE-smitta och förmodad TBE-smitta utgör en belastning för hälso- och sjukvården som går att undvika. I syfte att öka vaccinationsgraden mot TBE, i väntan på att ett särskilt vaccinationsprogram är på plats, anser att ett högkostnadsskydd bör införas på högst per dos för vuxna. För barn bör vaccinationen vara helt kostnadsfri. Att vaccinera hela befolkningen enligt denna modell beräknas kosta . Eftersom en sådan omfattande vaccinering inte kan väntas ske under innevarande år vill till en början avsätta till ändamålet . tar 10 av 21 regioner ut en avgift för pneumokockvaccination. Risken med att avgiftsbelägga vaccinet är att det kommer att finnas människor som väljer bort vaccinationen av ekonomiska skäl. Om vi vill ha en jämlik vård, oberoende av inkomst eller var i landet man bor, bör samtliga regioner erbjuda alla som är eller äldre avgiftsfritt pneumokockvaccin.