mot · H8024073 · 2021-05-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:191 Ändrade regler i utlänningslagen Övergripande principer för migrationslagstiftningen Grundpremissen för svensk migrationspolitik Avskaffandet av permanent uppehållstillstånd Permanent uppehållstillstånd: från undantag till huvudregel och tillbaka Problemen med vandel och permanenta uppehållstillstånd Problemen med tillståndsgrunden för permanent uppehållstillstånd Problemen med kommitténs och regeringens förslag Gör en översyn av utlänningsrätten Inför en human asylpolitik mot irreguljär migration Följ förstalandsprincipen och modernisera asylrätten Skärp gränskontrollerna och täpp till hålen i Dublinförordningen Inför reglerna om säkra ursprungsländer ordentligt Implementera bestämmelserna om säkra tredjeländer Inför strikta regler om europeiska säkra tredjeländer Inför särskilda påskyndade asylförfaranden Ställ högre krav på asylsökande Begränsa rätten till offentliga biträden i asylärenden Begränsa rätten till tolk i asylärenden Ge ett särskilt uppdrag för uppdaterad landinformation Avskaffa övrigt skyddsbehövande och liknande begrepp Sänk tillståndslängden för alternativt skyddsbehövande Säkerhetsventil på absoluta miniminivå Begränsa definitionen av verkställighetshinder till miniminivån Utvisa grova brottslingar oavsett om de löper risk i hemlandet Utred nya möjligheter att verkställa utvisningar Sätt kriminella utvisningsdömda i förvar Kort uppehållstillstånd vid verkställighetshinder Mottagandet av asylsökande och nyanländas etablering Bakgrund och problem med dagens ordning Asylmottagandet ska vara självfinansierat Förbättra reglerna kring medicinska åldersbedömningar Avskaffa asylsökandes rätt att arbeta Stoppa integrationen av asylsökande Låt staten ansvara för nyanländas etablering Snabb anknytning ska ej införas för skyddsbehövande Alternativt skyddsbehövande ska ej ha rätt till familjeåterförening Fortsatta begränsningar av rätten till familjeåterförening för vissa andra grupper Begränsa definitionen av en familj till miniminivån Kräv integration före inresa Inför ordentliga vandelskrav vid anhöriginvandring Endast tidsbegränsade uppehållstillstånd för anknytning Fortsatt uppehållstillstånd i vissa fall när förhållandet upphört Skärp reglerna för uppehållstillstånd när förhållandet upphört Utred frågan om skydd för utlänningar som utsätts för relationsvåld Möjligheten att vägra uppehållstillstånd på grund av ålder Inför en permanent 21-årsregel vid anhöriginvandring Inför 21-årsregel även i andra ärenden Inget undantag när anknytningspersonen är medborgare i , EES eller Begränsa undantaget när anknytningspersonen är konventionsflykting Definitionen av väletablerat förhållande för konventionsflyktingar Inget nytt undantag för vidarebosatta (kvotflyktingar) Inga undantag för alternativt skyddsbehövande En eventuell nödventil ska vara sträng Säkerhet, kontroll och återvändande Vandelsprövning i fler fall Öka myndigheters befogenheter vid inre utlänningskontroll Öka möjligheten till förvarstagning Utvidga och utveckla biometriska databaser Utred möjligheten till utvisning på grund av asocialitet Utvidga möjligheten att återkalla uppehållstillstånd Utvidga möjligheten till utvisning på grund av brott Fler avvisningsbeslut ska förenas med omedelbar verkställighet Gör återreseförbud till norm vid utvisningsbeslut Förbättra samarbetet med tredjeländer kring återvändande Preskriptionstiden vid utvisning ska avskaffas Det kontanta återvändandebidraget ska avskaffas Rätten till välfärden måste reformeras Begränsa rätten till studiestöd Återinför krav på hederlig vandel Inför krav på kunskaper om språk, kultur, och samhälle Inför krav på egen försörjningsförmåga Uppmuntra till återvandring även för medborgare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa permanenta uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av migrationslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en human asylpolitik mot irreguljär migration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa förstalandsprincipen och modernisera asylrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om övrigt skyddsbehövande och liknande begrepp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om längden på uppehållstillstånd för alternativt skyddsbehövande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en säkerhetsventil på absolut miniminivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om korta uppehållstillstånd vid verkställighetshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsbehövande och vissa närliggande grupper inte ska kunna utgöra anknytningsperson för s.k. snabb anknytning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alternativt skyddsbehövande inte ska kunna utgöra anknytningspersoner för anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlänningar som fått uppehållstillstånd genom säkerhetsventilen eller på grund av verkställighetshinder inte ska kunna utgöra anknytningspersoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa familjedefinitionen till de absolut lägsta kraven i folkrätten och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa integrationskrav i lag och koppla detta till rätten till familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vandelskrav vid anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om längden på uppehållstillstånd på grund av anknytning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för uppehållstillstånd när förhållandet upphört och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om skydd för utlänningar som utsätts för relationsvåld, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tvingande 21-årsregel vid anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskravet ska skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskravet vid anhöriginvandring även bör gälla vid förlängning av tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag från försörjningskravet när anknytningspersonen är medborgare i , EES eller , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag från försörjningskravet när anknytningspersonen är konventionsflykting, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om definitionen av ett väletablerat förhållande för konventionsflyktingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag från försörjningskravet för vidarebosatta (kvotflyktingar) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag från försörjningskravet för alternativt skyddsbehövande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om övriga undantag från försörjningskravet och en nödventil och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vandelsprövning i fler fall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till studiestöd och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har förslagit vissa lagändringar som en följd dels av att den tillfälliga lagen (2016:752) löper ut , dels av att (Ju 2019:01) överlämnade betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54). Nedan framlägger sin uppfattning om regeringens förslag, men också migrationspolitik i övrigt. följdmotion är tematiskt uppbyggd, med avsnitt för respektive övergripande område inom utlänningsrätten. Övergripande principer för migrationslagstiftningen Grundpremissen för svensk migrationspolitik befolkning har ökat i en takt som får betraktas som extrem. har rentav haft den största befolkningsökningen i absoluta tal i historia, 985 000 personer, vilket är mer än 40-talets rekordår. Magnituden av den demografiska förändringen är unik i västvärlden och hade alldeles oavsett sammansättningen av befolkningstillväxten inneburit en chock för samhället. Påfrestningen för bostadsmarknaden, sjuk- och äldrevården, skolväsendet och andra delar av välfärdssamhället innebär med en så snabb befolkningstillväxt ofrånkomligen att kapaciteten underskrider behoven. Den förkrossande majoriteten av befolkningstillväxten beror på invandring, . Karaktären på denna migration gör problemen långt värre. Av invandringen det har haft sitt ursprung utanför , varav nästan alla i och . Det är övervägande personer med en kulturell, religiöst och utbildningsmässigt avlägsen bakgrund, och som visat sig vara mycket svår att assimilera till det svenska samhälls-, kultur- och arbetslivet. Migrationen till har därtill till största del bestått av asyl och anhöriginvandring, rentav till två tredjedelar under det föregående decenniet. Arbetskraftsinvandringen, eller rättare sagt arbetstagare som kommit till för att arbeta, har endast utgjort det gångna decenniet. Bland dessa är det i sin tur mestadels lågkvalificerad arbetskraft: , det sista normala året före pandemin, var den största enskilda gruppen som fått arbetstillstånd bärplockare. De utgjorde ensamma nästan en fjärdedel av arbetstillstånden. Medan arbetskraftsinvandrare haft färdiga arbeten att gå till redan vid första steget på svensk mark, har så inte varit fallet för resten av invandringen. Även om det finns självklara och tydliga undantag framgår det av SCB:s statistik att många grupper av utrikesfödda dels varit utblottade och beroende av samhällets stöd redan från ankomsten, dels fastnat i ett mycket långvarigt utanförskap. Bland de som kom till som flyktingar 1997–2001 visar exempelvis SCB:s siffror att det tog för personer från (mestadels ) att komma i arbete, medan personer från i genomsnitt aldrig kom i arbete. Med andra ord: även efter undersökningens maxtid hade majoriteten inte kommit i arbete. Här bör också nämnas att nyare forskning visat på ännu större problem i integrationen. En studie från som avsåg 1998–2010 visade exempelvis att endast runt en tredjedel av alla som invandrade från och hade en lön som motsvarade de lägsta ingångslönerna, i . Även forskning från Entreprenörsskapsforum visar på att stora delar av invandrarna aldrig kommer i självförsörjning. Kostnaderna skenar för eskalerande biståndsutgifter och ökade kostnader i välfärden för personer som har stora behov men bidrar med liten skattekraft. Detta betalar vi genom ökade skatter och sammanbrott av kommunernas ekonomi. Men framför allt betalar vi genom minskade förutsättningar och ambitioner i välfärden, skolan, sjukvården, pensionerna och de sociala trygghetssystemen som byggts upp av tidigare generationer svenskar. På område efter område halkar efter de länder vi tidigare jämfört oss med. Den största kostnaden för den migrationspolitik som bedrivits är dock inte ekonomisk. Migrationens effekter vad gäller sammanhållningen och tryggheten i utgör den mest alarmerande konsekvensen. Ökade samhällsklyftor, eskalerande och grövre våld och en okontrollerbar kriminalitet är en direkt konsekvens av den bedrivna migrationspolitiken. Från att ha varit ett av världens mest jämlika länder, både mellan de båda könen och vad gäller den ekonomiska fördelningen, finns områden som de facto lyder andra lagar och regler än de svenska eftersom ordningsmakten inte kan verka där längre effektivt. Helt nya företeelser som hedersförtryck, islamism och förnedringsrån har uppstått i genom de hundratusentals människor som invandrat från lågt utvecklade delar av världen. Den politik som förts av regeringar ledda av såväl socialdemokrater som moderater har inneburit att vi är i färd att förlora våra grundläggande värderingar, och kärnan i det svenska folkhemmet. Om kursen ska brytas måste genomgripande åtgärder genomföras omgående. Således anser att den mest grundläggande utgångspunkten för denna motion är att behöver minska migrationen, kraftigt. När det gäller asylrelaterad invandring, dvs. asylsökande och deras anhöriga, måste målsättningen vara ett volymmässigt nettominus. Politikens inriktning bör formas för att förmå människor som finns i landet illegalt eller som saknar tillhörighet till det svenska samhället, att återvandra till sina hemländer. Avskaffandet av permanent uppehållstillstånd delar , och därmed regeringens, uppfattning att tillfälliga lagens bestämmelser om tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel är av godo och bör permanentas. Vi instämmer även i att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska vara norm även för anhöriginvandringen. anser dock att kommittén inte gick långt nog i detta avseende, då man inte föreslog att institutet permanent uppehållstillstånd skulle avskaffas. Vi anser att detta beror på att man inte beaktade vare sig asylbegreppets mening eller skyddsbehovens varaktighet. Man har heller inte beaktat samhällskonsekvenserna av att bevilja utlänningar permanenta uppehållstillstånd, eller de bristande möjligheterna att återkalla dessa. Regeringen har i vår mening gjort samma misstag, vilket vi utvecklar i det följande. Permanent uppehållstillstånd: från undantag till huvudregel och tillbaka bedömning: Permanent uppehållstillstånd kom till som ett undantag för ett fåtal fall. Det har dock med tiden blivit huvudregeln i svensk utlänningsrätt, tvärtemot grundtanken. Först med tillfälliga lagen har ordningen i viss mån återställts. Svensk utlänningsrätt hade ursprungligen inget institut liknande permanent uppehållstillstånd. I stället var uppehållstillstånd alltid tidsbegränsade, och behövde regelbundet förlängas. lag om utlännings rätt att här i riket vistas (1927:333), som införde institutet uppehållstillstånd, föreskrevs att ”uppehållstillstånd skall avse ”. Föredragande departementschefen uttryckte förståelse för tanken på ett permanent uppehållstillstånd, men anförde: Emellertid torde det både ur statens intresse och med hänsyn till utlänningens egen säkerhet vara mest ändamålsenligt, att tillståndet avser viss bestämd tid. Därigenom beredes statsmakterna tillfälle att tid efter annan ta under omprövning frågan om utlänningens rätt att uppehålla sig härstädes. Och utlänningen själv vinner därigenom garanti för att han, därest han icke låter komma sig till last något förhållande, som kan föranleda hans förpassning ur riket eller utvisning, äger vistas härstädes . För utlänning, som utan anmärkning vistats här i landet, bör tillståndet tydligen kunna avse . diskuterades frågan om permanent uppehållstillstånd alltmer, och utreddes särskilt av utlänningskommitté. Resultatet blev utlänningslag (1954:193), som införde uppehållstillstånd utan tidsbegränsning: bosättningstillstånd. I propositionen anförde föredragande statsrådet att det nya tillståndet skulle förbehållas endast ett fåtal utlänningar: nämligen sådana som vistats här så att deras personliga förhållanden kan närmare prövas. I sådana fall är del möjligt att ge dem ett löfte att de får på allvar slå sig ned i landet — ett bosättningstillstånd. För ett sådant bosättningstillstånd skulle ”fast bosättning i riket utgör en nödvändig förutsättning”. Det var alltså inte tal om att få ett bosättningstillstånd som första tillstånd. Statsrådet ansåg också att det låg ”i sakens natur att det bör ställas krav på skötsamhet för att en sådan favör som bosättningstillståndet innebär skall beviljas utlänningen.” Han utvecklade detta, och anförde följande: Det bör noga iakttagas att icke utlänningar som kan vara opålitliga ur säkerhetssynpunkt erhåller bosättningstillstånd. En grundlig prövning av utlänningens förhållanden ur denna synpunkt måste föregå beviljandet av bosättningstillstånd, och föreligger det någon osäkerhet beträffande utlänningens pålitlighet bör bosättningstillstånd icke beviljas. Han betonade också återigen att han ”icke avsett att bosättningstillstånden skulle komma till användning i ett stort antal fall. Det är alltså en mindre grupp utlänningar det här gäller”. [4] Mycket riktigt hette det ännu , , sålunda: F. n. används denna typ av tillstånd ytterst sparsamt. Det hänger samman med dels att man i praxis kräver bosättning här för att bevilja sådant tillstånd, dels att tillstånd i regel inte beviljas den som kan få svenskt medborgarskap, vilket i allmänhet ges efter omkring vistelse i . Vid samma tillfälle sänktes dock den tid som en utlänning var tvungen att vara bosatt med tidsbegränsat uppehållstillstånd för att kunna erhålla bosättningstillstånd till . Liberaliseringsprocessen fortsatte, innan det stannade vid bosättning , då figuren bytte namn till permanent uppehållstillstånd. Då beslutades även att permanent uppehållstillstånd skulle vara den normala tillståndsformen för invandrare. Slutligen fastslog regeringen att permanent uppehållstillstånd skulle beviljas redan vid förstagångsansökan. [6] har permanent uppehållstillstånd utgjort en betydande andel av de beviljade första uppehållstillstånden. Den tillfälliga lagens införande innebar härvidlag en omsvängning i svensk migrationspolitik. Härigenom beviljades skyddsbehövande och liknande grupper endast tidsbegränsat uppehållstillstånd som första tillstånd, och blev tvungna att uppfylla ett försörjningskrav för att kunna beviljas permanent uppehållstillstånd. Kravet tog främst fasta på att utlänningen kommit i arbete. Förändringen blev påtaglig: beviljade nästan 50 000 permanenta uppehållstillstånd i asylärenden, men endast 18 000 året därpå, och endast 8 2018. beviljades endast omkring 6 500 permanenta uppehållstillstånd i asylärenden, varav gick till kvotflyktingar, vidarebosatta. Även som andel av det totala antalet beviljade uppehållstillstånd har andelen permanenta uppehållstillstånd minskat kraftigt, från över hälften till knappt en femtedel . [7] Inom asylärenden har andelen, exklusive kvotflyktingar, minskat från till . har alltså i praktiken redan vridit klockan tillbaka till hur det var , om inte tidigare. Kommitténs och regeringens förslag fastslår denna ordning. Denna återställning gäller dock enbart möjligheten att erhålla permanent uppehållstillstånd. Vad gäller frågan om vandelsprövning, återkallelse på grund av vandel, eller utvisning av vandelsskäl, är alltjämt fast lagstiftning. Problemen med vandel och permanenta uppehållstillstånd bedömning: Permanent uppehållstillstånd beviljades ursprungligen endast efter ordentliga kontroller av vandel och hederlighet. har dock möjligheten att kontrollera vandeln, och avslå en ansökan på grund av vandeln, minskat drastiskt. har möjligheten att utvisa en utlänning på grund av vandel, eller asocialitet, minskat. Det samma gäller möjligheten att återkalla ett uppehållstillstånd. Som framgår ovan var statsmakterna länge djupt skeptiska till att införa permanenta uppehållstillstånd i någon form. migrationskommitté, som föreslog införandet av just bosättningstillstånd, anförde: Det kan icke vara ändamålsenligt att genom oåterkalleliga tillstånd giva utlänningar garanti för att de få kvarstanna i landet, även om de — utan att göra sig skyldiga till så grovt asocialt beteende som fordras för utvisning — missköta sig. Vid sidan av de i den gällande lagen upptagna utvisningsanledningarna kan det otvivelaktigt beträffande en utlänning framkomma omständigheter av skiftande art, som medföra att det framstår som olämpligt att utlänningen får vistas här, fastän han vid en föregående prövning befunnits hava kvalifikationer för ett icke-tidsbegränsat tillstånd. I slutändan infördes som tidigare nämnt bosättningstillstånd , med förbehållet att det endast skulle beviljas i undantagsfall, efter en ordentlig och bred prövning, och sedan kunde upphöra eller återkallas på en rad olika sätt. Som nämnt blev dock tillståndsformen alltmer vanlig, tills den blev regeln. Parallellt med denna process har också möjligheten att pröva en utlännings vandel, alltså utlänningens sätt att leva i förhållande till lagar och normer, eller möjligheten att återkalla ett tillstånd, eller avlägsna utlänningar av vandelsskäl, minskat drastiskt. begränsades möjligheten att beakta utlänningars vandel till vissa specifika bestämmelser som motsvarande villkoren för utvisning. [9] Dessa bestämmelser, om bl.a. brottslighet utomlands och ovilja att göra rätt för sig mot det allmänna, avskaffades genom utlänningslag (1980:376), vilket föredragande statsrådet beskrev som en ”ytterligare begränsning av möjligheterna att vägra UT av vandelsskäl”. [10] Men , när bosättningstillstånden blev till permanent uppehållstillstånd och blev lättare att erhålla, konstaterades att det ”mycket sällan” förekom avslag av vandelsskäl. Möjligheten att utvisa utlänningar på grund av asocialitet, alltså olika mer eller mindre kriminella eller oacceptabla beteenden som narkotikamissbruk eller prostitution, försvann helt när utlänningslag (1989:529) infördes, vilket innebar att utlänningar endast kunde utvisas om de dömts i domstol på grund av grova brott. Även vandelskraven för att bevilja uppehållstillstånd försvann i lagtext. Dessa återinförs visserligen , men regeringen ansåg att kraven skulle vara högt satta: I motsats till utredningen bedömer regeringen att allvarlig eller upprepad misskötsamhet som inte är konstaterad genom lagakraftvunnen dom inte ensamt bör kunna leda till avslag. Endast då det är fråga om brottslighet som ligger på gränsen till vad som ensamt skulle kunna hindra uppehållstillstånd bör annan misskötsamhet kunna vägas in. Det måste då vara fråga om förhållanden som är otvetydigt konstaterade, exempelvis en av utlänningen erkänd gärning som kan bedömas komma att leda till fällande dom. I samma skede valde regeringen att ytterligare begränsa möjligheten att återkalla ett tillstånd av vandelsskäl. Regeringen ansåg att kraven för att återkalla skulle ställas betydligt högre än för att vägra ett uppehållstillstånd. Återkallelse skulle enligt regeringen komma i fråga ”endast om utlänningen dömts till ett fängelsestraff av avsevärd längd eller om det annars föreligger otvetydigt konstaterade anmärkningar i fråga om levnadssättet”. [13] När sedan 2005 års utlänningslag föreslogs konstaterade regeringen följaktligen att ”Möjligheterna att återkalla ett uppehållstillstånd på grund av levnadssättet är utomordentligt små med hänsyn till de uttalanden som gjorts i förarbetena. Bestämmelsen har såvitt känt heller aldrig tillämpats.”[14] Möjligheten att återkalla ett tillstånd av vandelsskäl avskaffades därför. Sammantaget har alltså processen inneburit som permanent uppehållstillstånd blivit regeln, har möjligheten för att pröva en utlännings vandel, återkalla ett tillstånd av vandelsskäl, eller utvisa en utlänning på grund av vandel, antingen avskaffats helt eller kringskurits nästintill fullständigt. Problemen med tillståndsgrunden för permanent uppehållstillstånd bedömning: Permanent uppehållstillstånd innebär att utlänningar får stanna i även om anledningen för deras vistelse är aktuell. Även vissa andra krav sätts ur spel, som krav på försörjning eller vandel. Detta gäller till stor del även tidsbegränsade uppehållstillstånd.