mot · H9023899 · 2021-10-05 00:00:00 — Vår politiska inriktning för en god vård och omsorg om äldre ryms därmed till stor del inom våra satsningar i utgiftsområde 25. Regeringen införde för sista , en tillfällig subventionering av vårdavgifterna, i syfte att öka placeringarna hos Sis och minska avgifterna för kommunerna. I Sis årsredovisning skriver generaldirektören att den tillfälliga subventioneringen av vårdavgifterna inte visade någon större effekt vad gäller efterfrågan på platser inom ungdomsvården. konstaterar således att satsningen inte heller utgjorde en kostnadsminskning för kommunerna, varpå vi omplacerar regeringens anslag om subventionerade anslagen för de kommunala avgifterna för LVU placeringar vid Sis. Det är för oss av största vikt att barns som placeras i statens vård möts och behandlas på ett etiskt korrekt sätt och får ta del av rätt insatser . Att den unge ges rätt stöd och hjälp för att förbättra sin livssituation. Att ungdomar med socialt nedbrytande beteende inte låses in med grovt kriminella ska vara en självklarhet. För oss är det självklart att grovt kriminella ungdomar istället hanteras av Kriminalvården vars förutsättningar att hantera dem torde vara avsevärt bättre. På så sätt kan också Sis lägga ökat fokus på vård och behandling. Det finns ett stort behov av säkerhetshöjande insatser för att skapa en trygg vårdmiljö för barn, ungdomar och klienter, men också en trygg arbetsmiljö för medarbetaren på Sis ungdomshem. Såväl det yttre som det inre skyddet behöver uppdateras men även lokaler och miljön behöver ses över och moderniseras. Vi ser också behov av att stärka vården, både vad gäller paletten av behandlingsmetoder men också olika arbetssätt, så att dessa möter de målgrupper som placeras. Vårdkedjan behöver tydliggöras och stärkas. Samverkan med behöver också stärkas, både vad gäller de initiala kontakterna men även under och efter placering. När en placering upphör ser vi också behov av att eftervård och utslussning stärks. Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. anslår 175 miljoner mer än regeringen 2022 för att stärka arbete med barn och unga. Vikten av tidiga insatser Evidensbaserad forskning samt operativt praktiska erfarenheter visar tydligt att det är av avgörande betydelse att bryta och stoppa kriminalitet, missbruk och ett destruktivt beteende i ett tidigt skede. Vinsten för samhället är betydande ur flera perspektiv, däribland ekonomiskt, men framför allt är vinsten stor för den enskilde individen som frigörs ut ur en icke gynnsam framtid. Ofta har ungas kriminella bana inletts redan innan barnet fyllt . Det faktum att unga personer inte är straffmyndiga utnyttjas även av kriminella gängbildningar och andra kriminella aktörer. Samhällets reaktion när unga begår brott måste bli tydligare och kraftfullare. Staten och i förlängningen har ett stort och viktigt ansvar att i ett tidigt skede fånga upp barn och unga som riskerar att fara illa eller att dras in i kriminella miljöer och att dessa omhändertas och placeras då sådana skäl föreligger. Destruktiva beteende ska brytas . Vidare vill också stärka förutsättningar för personal som arbetar nära barn och unga genom ökade resurser för en bättre samordning i syfte att i ett tidigt skede upptäcka unga på glid samt öka kompetensen bland personalen. Stärkt skydd för placerade barn efterfrågar ett stärkt skydd för placerade barn. Vi vill se att familjehem, jourhem och andra boendeformer certifieras och förs in i ett nationellt register för att stärka kvalitén men också för att skapa trygga och goda placeringar. Vi vill också se en tydlig dokumentationskedja för placerade barn, som skapar bättre rutin. Detta skulle öka förutsättningar för familje- och jourhemmen att dels upprätthålla bättre dialog och kontakt med , men det skulle också i ett tidigare skede identifiera eventuella problem. får familje- och jourhemmen ett skriftligt uppdrag om att ta emot ett barn, men en skriftlig uppföljning sker inte alltid, vilket borde vara självklart. Genom att stärka kravet på dokumentation på så vis att de görs obligatoriska skulle tjäna flertalet goda syfte. När det placerade barnet fyllt har han eller hon rätt att begära ut sina handlingar. För att förstå sin historia och få en väldokumenterad sådan kan vara av stor betydelse för den berörda. Vidare vill vi se en stärkt tillsyn av landets socialtjänster. har funnit att det förekommer allvarliga brister i handläggning av ärenden som rör barn och unga. I rapporten (S2019/01922) framgår att det finns brister i dokumentation, barns delaktighet och handläggning av ärenden för barn och unga, inom hela kedjan från hantering av orosanmälningar till uppföljning av insatser och egenkontroll. Ökat stöd vid och efter vårdnadsöverflyttningar Barn som placerats vid födsel eller väldigt låg ålder har sin anknytning till sina familjehemsföräldrar och vet inget annat. Därför är det viktigt att beakta barnens inställning, anknytning och relation till såväl familjehemsföräldrar som vårdnadshavare, vid prövning om vård i familjehemmet ska upphöra men också vid frågan om vårdnadsöverflyttning. Kontinuitet och långsiktighet är viktigt och därför ska barnets vårdplan revideras senast då barnet varit placerad och då om möjligt avse det långsiktiga boendet för barnet. I de fall placeringen fortsätter även ska vårdnadsöverflyttning prövas . Om barnet placerats i mycket ung ålder eller om föräldrarnas förmåga att ta hand om sitt barn är mycket liten skulle det öka barnets trygghet. Ändå sker relativt få vårdnadsöverflyttningar. När ett familjehem tar över vårdnaden upphör den formella kontakten med . Det tidigare familjehemmet, nu vårdnadshavarna, får inte längre hjälp med kontakter med till exempel sjukvården, barn- och ungdomspsykiatrin, barnets föräldrar eller i vårdnadstvister. Det gör vårdnadsöverflyttning till ett stort och svårt steg, som få vågar fatta beslut om. Det är viktigt att stöd och tillsyn fortsätter också efter en vårdnadsöverflyttning. Det behövs en bred översyn och förslag till stödåtgärder vid vårdnadsöverflyttning. Syftet med en sådan översyn är att garantera barn och familjehemsföräldrar fortsatta insatser och stöd vid vårdnadsöverflyttning. Översynen ska också beakta vikten av fortsatt umgänge med barnets biologiska föräldrar, där det är möjligt och för barnets bästa. Nationell återhämtningsstrategi för vårdpersonal Pandemin har medfört en stor belastning på vård- och omsorgspersonal (sjuksköterskor, läkare, ambulansförare, hemtjänstpersonal med flera) liksom flera andra yrkesgrupper som tilldelats nya pandemirelaterade arbetsuppgifter. Långa arbetsdagar under svåra omständigheter är välkända riskfaktorer för sjukskrivning. All personal som arbetar nära smittade och exponeras för tragiska dödsfall och lidande löper hög risk för att drabbas av stressreaktioner. Under pandemin har personalen utsatts för en ovanligt hög nivå av påfrestande händelser under långa perioder. Det behövs en nationell återhämtningsstrategi för att skydda vårdpersonalens psykiska hälsa och minska risken för nedsatt arbetskapacitet när de utför sitt nödvändiga arbete under Covid-19-pandemin och andra arbetsintensiva perioder. Nationellt screening- och vaccinationsprogram för att göra fritt från livmoderhalscancer har ett omfattande screeningsprogram, trots det drabbas omkring 550 kvinnor av livmoderhalscancer och drygt 150 kvinnor avlider . Om fler kvinnor valde att delta i screeningprogrammet och fler vaccinerades, skulle det innebära färre fall av livmoderhalscancer. Livmoderhalscancer är den första cancersjukdomen som har satt målsättningen om att utrota. Med anledning av detta har flera länder därför startat ambitiösa utrotningsprogram. beslutade om det befintliga screeningprogrammet 2015. är det fortfarande 8 av 21 regioner som inte har genomfört programmet. har nya kunskaper tillkommit och utvecklingen har gått framåt. Det finns därför skäl att revidera programmet och dess utformning. Vi föreslår således att regeringen ska inrätta ett nationellt program för att göra fritt från livmoderhalscancer. Det skulle innebära en engångsinsats med två delar. Programmet beräknas inte kosta mer än , varav av utgiften är inköp av 300 000 doser av HPV-vaccin. Det ska ställas mot att uppskattade 2014 att livmoderhalscancer kostar samhället . Endometrios är en smärtsam sjukdom som drabbar av alla kvinnor. Kvinnor vars vardag, , blir en svår kamp och ett outhärdligt lidande. Flera hundra kvinnor i har så pass lågt förtroende för endometriosvården att dessa beslutar att själva finansiera sin vård, och i många fall skuldsätta sig, för att den svenska vården inte håller måttet. Trots att granskat endometriosvården och lyft fram en rad problembeskrivningar är åtgärderna svaga och otillräckliga. är endometriosvården väldigt ojämlik och ser väldigt olika ut i landets regioner. För att alla endometriosdrabbade i ska kunna erbjudas en god och jämlik kvalitet på vården krävs i första hand ett nationellt vårdprogram. Endometrios är en sjukdom som kräver multiprofessionellt stöd vilket innefattar flera viktiga vårdåtgärder. Organiseringen av endometriosvården har avgörande betydelse och kan göra mycket stor skillnad för att optimera den drabbades hälsa och öka livskvaliteten. Nationellt forskningsprogram för kvinnors hälsa Forskning inom området kvinnorelaterade sjukdomar är allmänt eftersatt och det är svårt för forskare att få anslag. Forskning om kvinnosjukdomar måste därför stärkas på många plan och tydliga prioriteringar måste ske för att vi ska kunna få till en märkbar förändring. För att uppnå jämställdhet krävs det att sjukdomar som drabbar kvinnor prioriteras lika högt och att forskningen inom området värdesätts. Vi behöver också få en utökad förståelse för hur kvinnor drabbas genom ökad kunskapsspridning. Det är också helt avgörande att forskningen kan ge förståelse och kunskaper kring orsakerna till sjukdomar och hälsotillstånd som kvinnor drabbas av. Genom ökad kunskap kan hela vårdupplevelsen förbättras och effektiva behandlingsmetoder kan också implementeras inom hälso- och sjukvården. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Inspektionen för vård och omsorg Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Nationell återhämtningsstrategi för vårdpersonal Nationellt program mot livmoderhalscancer Obligatorisk hälsokontroll för nyanlända Vårdgarantikansli och nationell väntelista Utvidgad möjlighet till olika screeningprogram Riktade utbildningsinsatser för vårdpersonal inom primärvården Anslaget till höjs för att finansiera våra satsningar för att motverka de ökande vårdköerna och främja kunskapsläget inom covid-19. Anslaget får användas för att finansiera ett vårdgarantikansli med en nationell väntelista. Vi satsar även på att införa obligatorisk hälsoundersökning för nyanlända. Utöver dessa satsningar ska anslaget användas till riktade utbildningsinsatser för vårdpersonal inom primärvården och ett nationellt med inriktning på långtidseffekter av covid-19. 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Slopad karensdag för vårdpersonal Anslaget höjs för att slopa karensdagen för vårdpersonal samt att alla regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri slutenvård till personer som är eller äldre. Anslaget får användas för ett permanent slopande av karensdagen för vård och omsorgspersonal. Anslaget får även användas för att finansiera en avgiftsfri slutenvård för personer som är 85+. 1.8 Bidrag till psykiatri Anslaget höjs för att finansiera de insatser vi driver för att stärka arbetet med en god psykisk hälsa hos befolkningen. Anslaget får användas för att främja den psykiska hälsan, däribland genom satsningar på en nationell strategi för psykisk hälsa samt en förstärkning av elevhälsan och insatser för att minska belastningen på barn- och ungdomspsykiatrin. Anslaget används även till riktade medel för att möta HBT+-personer med psykisk ohälsa. Anslaget får även användas till vården och psykiatrins suicidpreventiva arbete. 1:12 Inspektionen för vård och omsorg Anslaget till Inspektionen för vård och omsorg höjs för att finansiera våra satsningar om ökad tillsyn och uppföljning av landets HVB och Sis boende, samt kontroll och digitalisering inom myndigheten. Anslaget får användas för att främja en stärkt tillsyn av landets boende för placerade barn och unga samt myndighetens digitalisering och kontroll. 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Anslaget höjs för att finansiera de insatser vi driver inom funktionshindersområdet. Anslaget får användas till att stärka förutsättningarna på arbetsmarknaden för kvinnor och män som är döva, dövblinda eller har nedsatt hörsel. Det får också användas för att tillgodose att habiliteringsersättning även ska omfatta beslut om daglig verksamhet enligt Socialtjänstlagen. 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Anslaget höjs för att finansiera vårt förslag om en höjning av schablonersättningen och för att återupprätta LSS. Anslaget får användas till en återställning av schablonersättningens underfinansiering genom att höja den till . Anslaget får även användas för att verka för att personkretsarna i LSS ska utgå från behov och inte diagnoser samt säkerställa en rättssäker tillämpning av LSS. 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Anslaget höjs för att avveckla de delade turerna inom vård- och omsorg. Anslaget får användas för utgifter i arbetet med att främja sammanhängande arbetstider för personal inom vård och omsorg samt ge personalen större inflytande över sina arbetstider. Anslaget justeras då vi avvisar regeringens höjning om och istället satsar för kompetenshöjning av personal inom Sis och även gör satsningar på säkerhetshöjande insatser. Anslaget får användas till utgifter för att Sis ska kunna lägga ökat fokus på vård och behandling av ungdomar på glid medan grovt kriminella ungdomar istället hanteras av Kriminalvården. Det det får även användas till säkerhetshöjande insatser för att skapa en trygg vårdmiljö för barn, ungdomar och klienter, men också en trygg arbetsmiljö för medarbetare på Sis ungdomshem. 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Stärkt skydd för placerade barn Anslaget höjs för att finansiera tidiga insatser för att stävja unga kriminellas fortsatta brottsliga banor, ge stärkt skydd för placerade barn och öka stödet vid och efter vårdnadsöverflyttningar. Anslaget får användas till utgifter för att bryta och stoppa kriminalitet eller ett destruktivt beteende hos unga i ett tidigt skede. Det får även användas till att skapa trygga och goda placeringar för barn samt se till att stöd och tillsyn till barnet fortsätter även efter en vårdnadsöverflyttning. 99:1 Nationell återhämtningsstrategi för vårdpersonal Anslaget höjs för att finansiera en nationell återhämtningsstrategi för vårdpersonal. Anslaget får användas till en nationell återhämtningsstrategi för att skydda vårdpersonalens psykiska hälsa och minska risken för nedsatt arbetskapacitet när de utför sitt arbete under Covid-19-pandemin och andra arbetsintensiva perioder. Anslaget höjs för att finansiera forskning kring kvinnors hälsa. Anslaget får användas för utgifter till att uppnå en jämlik endometriosvård över hela landet samt utgifter för kunskapsspridning och forskning på området kvinnorelaterade sjukdomar. 99:3 Nationellt program mot livmoderhalscancer Anslaget höjs för att finansiera det nationella screening- och vaccinationsprogram som ska göra fritt från livmoderhalscancer. Anslaget får användas för utgifter till att köpa in vaccin samt administrera detta till landets kvinnor som ännu inte vaccinerats. Per Ramhorn (SD)