mot · H9023881 · 2021-10-05 00:00:00 — hindras landsbygdskommuner på ett orimligt sätt i sina strävanden att utnyttja sin främsta resurs för att skapa bättre livsvillkor för sina invånare. Men även i storstadsområdena skapar nuvarande strandskyddsregler problem genom att en allt för stor del av den byggbara marken spärras från utbyggnad, vilket avsevärt försvårar möjligheterna att lösa de utmaningar som finns vad gäller att skapa bostäder för den folkökning som sker i dessa områden. Därmed hindras tillväxten och i förlängningen välfärden. Ett problem, som bland annat lantbrukare drabbats av, är att de anlagt en våtmark på sin mark och därigenom skapat ett strandskydd som hindrar byggande i närheten av våtmarken. Detta framstår naturligtvis som orättvist och motverkar den ur miljösynpunkt önskade tillkomsten av våtmarker. föreslår därför att det ska införas en specifik bestämmelse i strandskyddsreglerna som innebär att nyanlagd våtmark inte ska kunna skapa ett strandskydd. Våra våtmarker är rika källor för biologisk mångfald, utför en rad ekosystemstjänster för höjd vattenkvalitet och minskad växthusavgång. Restaureringsarbetet och skyddet av våtmarker är otillräckligt för att uppnå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Flera utdikning av våtmarker innebär att återhämtningen av markerna är omfattande. Tusentals markägare inom de gröna näringarna gör tvärtom och avsätter mark för anläggning av våtmarker inom ramen för Greppa Näringen. Kommuner söker stöd genom för våtmarksåtgärder till restaurering och anläggande av våtmarker. Det är angeläget att upprätthåller en hög ambition för att miljökvalitetsmålet uppnås. är klassat som ”torv” i IPCC och är långsamt förnybart. Torvskörd utgår då inte från orörd våtmark utan från dikad våtmark. Den obligatoriska efterbehandlingen stimulerar kolinlagringen såväl som den biologiska mångfalden. ger och Länsstyrelser ogärna miljötillstånd eller ens dispens för skörd och återbehandling på dikad torvmark. Istället förordar de direkt återvätning där ekonomiska incitament saknas till mycket stora kostnader och tveksamma resultat. Redan dikad mark utgör mycket stora ytor i , de finns på impediment och bringar inga intäkter till skogsnäringen. Den dikade torvmarken är resultatet av statliga stöd som utgick under 1800- och långt in för att skapa ytor för jord- och skogsbruk. Flera av dessa var dramatiska omstöpningar av landskapet där sjöar och mossar reducerades eller helt eliminerades. Det beräknas att av jordens yta utgörs av torvmarker och att cirka tjugo procent av det kol som är lagrat i mark ligger i torvmarker. Sen har av världens torvmarker omvandlats till följd av torvbrytning eller dikning för att främja jord- och skogsbruk. i företrädelsevis utvecklingsländer, dikas marker ut för att skapa jordbruk. Dikad torvmark som blir till skog blir en punkt för stora utsläpp av växthusgaser där jordens upplagrade organiska material bryts ner. rapportering till FN och EU anger utsläppen från dikade torvmarker som är skogsmark till koldioxidekvivalenter, detta motsvarar hälften av utsläppen från biltrafiken. Genom att efter torvskörd efterbehandla marken kan naturvärden återvinnas och öka. Koldioxidutsläppen stoppas också som återväxten blir en kolsänka. I några fall kan marken bli föremål för återvätning med partiella eller hela vattenspeglar, men det är inte en universell lösning för marktyper vars villkor kan skifta. De naturliga förutsättningarna måste styra, något som står i kontrast till dagens myndighetsdirektiv där hundraprocentig vattenspegel kan utgöra krav. Ett uppseglande efterbehandlingsalternativ är att anlägga solcellspark. Klimatvinsten blir då, utöver att växthusgasutsläppen upphör, att också grön el kan tillverkas på en plats som inte produktiv jord- eller skogsbruk i anspråk. Näringens anpassade åtgärder står i kontrast till det program för återvätning som regeringen initierade 2020. Programmet bör avslutas och ersättas med skörd av torv med påföljande efterbehandling. Genom att rotera marken för brytning och påföljande efterbehandling garanteras ett kretslopp, både för produkter av torven såväl som för markens kolinlagring. Genom att skörda de befintligt dikade torvmarkerna läks de sår i naturen som orsakats av tidigare dikning. Efterbehandlingen finansieras av de produkter torven ger. behandlas ansökningar om torvskörd med efterbehandling mycket styvmoderligt av ansvariga myndigheter. Nio av tio ansökningar avslås. Medlemsföretagen i får vänta på ansökningstider mellan fem till med en snittkostnad motsvarande per ansökan. Vid avslag finns en rekommendation att Länsstyrelserna ska rekommendera en alternativ torvskördsplats. Denna rekommendation följs inte och bör därför förändras till ett ska-krav. Svenskt torvbruk är underställt ett krav om efterbehandling. Trots detta avslås deras ansökningar om skörd i en takt som gör att tillgänglig mark för processenen sinar. Detta riskerar medföra en akut brist på torv . Torven som produkt saknar alternativ, en ibland framhållen ersättningsprodukt är kokosfiber från tropiska länder. Kokosfiber baserar sig på långa transporter, barnarbete, vattenanvändning och stora markanspråk. Istället för den kommersiella torvbrytningen avsätter regeringen betydande medel för återvätning av dikade marker. Avslagen grundar sig på att ställningstagandet i regel utgår från att de ansökta markerna betraktas som orörda våtmarker när de i själva verket är dikade torvmarker. Så motiveras besluten av Länsstyrelserna och tillståndsmyndigheter som Mark- och Miljödomstolen. Syftet i avslagsyrkandet, att skydda och behålla våtmarker som skyddsvärd naturtyp, uppnås inte för de dikade torvmarkerna. Torvens produktanvändning går till koldioxidupptagande verksamhet som yrkes- och fritidsodling, skogsplantproduktion, djurhållning samt energiproduktion. Hårdare tag mot miljöbrott I många avseenden har den svenska miljölagstiftningen en hög ambitionsnivå, men efterlevnaden fallerar på flera områden. För har värnandet av vår gemensamma livsmiljö alltid varit högt prioriterat. Avsiktlig miljöförstöring och brott mot miljölagarna är allvarliga förseelser som tyvärr fortsätter, bland annat på grund av ett alltför lågt straffvärde. För de allra flesta miljöbrott som lagförs blir påföljden dagsböter. Trots att fängelse finns i straffskalan är det ytterst sällan någon döms till sådant straff. Detta är inte tillräckligt avskräckande. För att förebygga överträdelser av miljölagarna behövs därför mer långtgående påföljder. Med tanke på de mycket långtgående konsekvenser som till exempel olagliga utsläpp av miljögifter kan ge, vore det rimligt med en allvarligare påföljd. föreslår därför skärpta straff för grövre miljöbrott så att även fängelsestraff döms ut i praktiken. Genom ett höjt straffvärde kommer miljöbrott också prioriteras högre av åklagare. Miljöbrott har likheter med ekonomisk brottslighet. De direkta skadeverkningarna av brottet är oftast diffusa men kan innebära långsiktiga och omfattande miljöskador och därmed även orsaka stora samhällskostnader. En lagföring är därför mycket viktig. Utredningarna är ofta komplicerade och kräver särskild yrkeskunskap och spetskompetens hos polis och åklagare. En särskild åklagarkammare (REMA) hanterar miljöbrotten och denna har till största delen tillräcklig kapacitet och organisation. Däremot behöver polisens utredningsresurser förstärkas. Det är därför angeläget att tillse att polisen har resurser för att kunna prioritera arbetet med miljöbrottslighet. Med den höjning av anslag, som både regeringen och föreslår, stärks dessa möjligheter. Gynna gröna trädgårdsstäder i stadsplaneringen Det måste konstateras en dominerande trend för stadsplanering och nyproduktion av bostäder att den dominerande bostadstypen är flerbostadshus i urbaniserade hårdgjorda miljöer. Produktionen av småhus har ett betydligt underläge trots att svensken på frågan om vilken bostadstyp denne föredrar med tydlig majoritet föredrar och strävar efter denna bostadsform. Småhus i villastäder utgör även i de större städerna en betydlig dela av stadens totala grönområden. Det är också i de lummiga, personligt skötta trädgårdarna som många ekosystemtjänster utförs där buller dämpas, värmeböljor förebyggs, regnvatten tas om hand och flera arter finner livsrum[1]. Flerfamiljsområden med tät befolkningspopulation har trots anlagda grönområden en torftigare grogrund för djurliv genom den förenklade skötsel som efterfrågas. Särskilt pollinatörer gynnas av varierade och individuellt skötta trädgårdar av det slag som uppstår i villaområden och koloniområden[2]. För att gynna en stärkt biologisk mångfald i våra städer och på köpet svara mot bostadsköparnas efterfrågan finns anledning för politiken att främja framväxten av moderna trädgårdsstäder i sin stadsplanering. föreslår att förvaltningsanslaget för ökar med för arbetet med att bekämpa invasiva arter såsom mördarnyckelpigor och guldschakaler. Vidare avsätter för uppdrag om vildsvinsinventering. minskar också anslaget i syfte att överflytta resurser till uppstarten av en Jakt- och viltvårdsmyndighet. avstår också regeringens satsning på tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag motsvarande . Sammantaget minskar anslag med . säger nej till delar av regeringens förslag om utökad miljöövervakning och minskas därför anslaget 1:2 Miljöövervakning med . Därtill avvisas stödet till ideella organisationers arbete med kärnavfallsfrågor med . Sammantaget minskar anslaget till Miljöövervakning med , som miljöövervakning säkras genom anslagshöjningar på utgiftsområde 6. avbryter projektet för återvätning av torvmarker till förmån för nya rutiner vid beviljande av torvskörd. Det motsvarar en reduktion av anslag 1:3 med och . För att ge marknaden långsiktiga förutsättningar i relation till Bonus Malus avsätter under anslag 1:8. reducerar anslag 1:14 Skydd av värdefull natur enligt följande: Vi avstår satsningen som relaterar till förra årets budget motsvarande 2022 och 2023. avstår också satsningen på ett Sveaskogsprogram motsvarande . Vidare avstår regeringens förhöjda ambitioner för skydd av värdefull natur motsvarande 2022 och . Slutligen avstår regeringens satsning relaterande till motsvarande . Sammantaget motsvarar detta en sänkning i jämförelse med regeringens ambition för anslag 1:14 med , och . I anslutning till förslaget att överföra Havs- och verksamhet på andra myndigheter reduceras anslaget 1:15 med , och . Kristdemokrater avvisar delar av regeringens höjda anslag till Klimatklivet med , 600 och . avslår också anslaget (1:17) till klimatpremier där ekobonusen breddas för årlige. avslår också regeringens elbusspremie motsvarande under samma anslag. utökar regeringens årliga satsning på en konverteringsbonus med . Sammantaget minskar anslag 1:17 med 2022, och . avslår regeringens stöd under anslag 1:18 för gröna och trygga samhällen med . avvisar också regeringens kompetenslyft för klimatomställningen under anslag 1:22 om . anslår 1 miljard , och till ett nytt anslag, Effektiv utsläppsbroms där utsläppsrätter annulleras inom EU-ETS. [1] Resilienta villastäder, klimatanpassning i villaområden. [2] Wild bees and hoverflies respond differently to urbanisation, human population density and urban form. Landscape and 204.