mot · H9023277 · 2021-10-04 00:00:00 — 3Vänsterpartiets utgångspunkter i klimatpolitiken 3.3Klimat, klass och kön 3.4Den ekonomiska tillväxten måste underställas en utveckling som är hållbar 4Klimatkrisen – det vetenskapliga läget 5.1Klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald måste mötas gemensamt 6Pandemin ger oss ett möjlighetsfönster för att möta klimatkrisen 6.1.1Sverige bör anta klimatmål om nollutsläpp 6.1.2Klimatmål bör uppnås genom egna nationella utsläppsminskningar 6.1.3Det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras 6.1.4Sverige bör införa en koldioxidbudget 6.1.6Stärkt gemensam välfärd och offentliga investeringar minskar utsläpp och klyftor 6.2.1Klimatskadliga subventioner ska avvecklas 6.2.3EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) måste skärpas 6.3.1AP-fonderna ska placeras hållbart utan fossila investeringar 6.3.2Sverige bör inrätta en grön statlig investeringsbank 6.3.3Inrätta en statlig grön omställningsfond 6.3.4Översyn av det finanspolitiska ramverket behöver inledas 6.5.1Ett fossilfritt transportsystem för jämlika och jämställda transporter 6.5.2Stärkt järnväg för en fossilfri transportsektor 6.5.3Ökad och förbättrad kollektivtrafik 6.5.5Transporteffektivt och hållbart samhälle 6.5.7Inför ett kompletterande utsläppsmål för utrikes flyg och sjöfart 6.6.1Omställning till förnybar energi 6.6.2Stärk produktion och distribution av förnybar vätgas 6.9.1Stärk stöd för sysselsättning för de som drabbas negativt av klimatomställningen 6.10Åtgärder för ett hållbart jord- och skogsbruk 6.10.1Öka produktionen av biogas och biokol 6.10.2Inför skatt på konstgödsel 6.10.3Öka de naturliga kolsänkorna och stärk ekosystemen 6.10.4Skapa ekonomiska incitament för privata skogsägare för att stärka kolinlagringen 6.10.5Vänsterpartiets syn på biobränsle från skogen 6.10.6Inför styrmedel och incitament för att främja landskapsplanering för hållbart uttag av råvaror i skogen 6.10.7Inför styrmedel för förbättrad hushållning av biomassa 6.11Cirkulär ekonomi och hållbar konsumtion 6.11.1Inför producentansvar för textil 6.11.2Återinför producentansvar för insamling av returpapper 6.11.3Ge kommunerna ansvar för insamling och stärk den fastighetsnära insamlingen 6.11.4Inför nationell lagstiftning för längre livslängd på elektroniska produkter 6.11.5Kemikalieskatten försvårar för andrahandsmarknaden 6.11.6Inför förbud för handeln att slänga nya varor 6.11.7Minska köttkonsumtionen och klimatpåverkan från hela livsmedelskedjan 6.11.8Öka plaståtervinningen samt inför krav på standardisering i producentledet 6.11.9Stoppa utsläppen av plast till miljön 6.13.1Sverige bör driva krav om att EU:s klimatmål till 2030 skärps 6.13.2Sverige bör driva krav om att EU ska uppnå nollutsläpp 6.13.3Öka EU:s klimatambitioner generellt och främja naturbaserade klimatlösningar 6.13.4Sveriges och EU:s klimatbistånd ska vara additionellt 6.14.1EU bör ställa krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal 6.14.2Ställ krav på hållbarhetsåtaganden för handel med 6.14.3Tydliggör sanktioner om handelspartner inte håller åtaganden om hållbarhet 6.14.4Senast 2022 bör de svenska exportkrediterna i samtliga fossila verksamheter upphöra 6.14.5IMF:s och verksamhet bör anpassas till Agenda 2030 6.14.6Stärk företagens klimat- och miljöansvar utomlands 6.15Sverige inför COP 26 och kommande globala förhandlingar 6.15.1Sverige bör presentera eget nationellt klimatåtagande 6.15.2Möjliggör överföring av grön teknik 6.15.3Inkludera klass- och genusperspektivet i klimatförhandlingar 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta en koldioxidbudget med styrmedel som baseras på hur stor mängd koldioxid vi maximalt fortsatt kan släppa ut nationellt för att leva upp till målsättning om global temperaturökning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på utformning av ett omställningsråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med handlingsplan för hur återstående klimatskadliga subventioner skyndsamt kan avvecklas i närtid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av EU:s utsläppshandelssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att förutsättningarna för att inrätta en grön statlig investeringsbank är utredda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av en grön statlig omställningsfond och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tidigarelägga översynen av det finanspolitiska ramverket och inkludera klimatperspektivet i riskanalysen av de offentliga finansernas hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det klimatpolitiska ramverket bör utökas med ett kompletterande klimatmål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett kompletterande utsläppsmål för utrikes flyg och sjöfart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ändringar i i syfte att stärka som verktyg för att nå klimatmål och våra övriga nationella miljökvalitetsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag i syfte att tillstånd enligt som huvudprincip tidsbegränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om prövning av tillstånd enligt miljö- och klimatmål, s.k. lex Preem, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att utreda utformning av ett extra stöd eller garanti för de arbetstagare som förlorar sysselsättning på grund av klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att tillse att en strategi tas fram för att främja ökad nationell produktion och användning av biogas och biokol och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta ett mål om att fördubbla den naturliga kolsänkan i till 2030 jämfört med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att tydligare redovisa även de biogena utsläppen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att utforma förslag på regelverk med ekonomiskt incitament i syfte att stärka kolinlagringen vid avverkning och gallring för privata skogsägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styrmedel och incitament bör införas för att främja landskapsplanering för skoglig biologisk mångfald och ett varierat skogsbruk för hållbart uttag av biomassa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att införa styrmedel för ökad energieffektivitet i skogsindustrin, fjärrvärmesektorn och transportsektorn för att hushålla med den begränsade tillgången på biomassa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör riva upp beslutet om att ta bort producentansvaret för returpapper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen för säkerställande av fullt finansiellt ansvar för producenterna bör besluta om avgifter för producenterna för att säkerställa att kommunerna inte får bära kostnaden för insamling av avfall från hushåll som faller under lagreglerat producentansvar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som förbjuder planerat åldrande i produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på reglerande krav på relevanta produkters reparationsmöjligheter, hållbarhet och återanvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag som undantar företag vars huvudsakliga verksamhet är återanvändning från kemikalieskatt på elektroniska produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som förbjuder handeln att slänga nya varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt mål om att minska köttkonsumtionen med till 2025, jämfört med dagens nivåer, bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa konceptet Vegonorm och/eller vegetariska dagar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning med krav på ökat producentansvar samt krav på standardisering av plasttyper så att ökad återanvändning och återvinning möjliggörs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta mål om att materialåtervinning av plast ska uppgå till 2025 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en global målsättning om att all plast ska återvinnas eller återanvändas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas i syfte att ta fram förslag på reklamförbud för verksamheter som innefattar fossil energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva krav om att EU:s klimatmål till 2030 ska skärpas till jämfört med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva krav om att EU ska uppnå nollutsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s gröna giv () ökar klimatambitionerna samt främjar naturliga klimatlösningar och återställning av ekosystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att kolsänkor och utsläpp av växthusgaser skiljs åt i utformningen av EU:s klimatpolitik och att bägge ska ha ambitiösa men separata mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU tar fram ett ambitiöst klimatmål för en fördubbling av EU:s kolsänkor till 2030 jämfört med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU tar fram lagstiftning för att hindra fortsatt avskogning av skog med höga naturvärden globalt samt fasar ut produkter som leder till avskogning från EU-marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. NDC, som kompletterar och går utöver EU:s och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , i internationella klimatförhandlingar och andra forum, bör verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringen ges liknande undantag som finns inom gällande livsbesparande mediciner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att stärka det feministiska perspektivet i EU:s gemensamma åtaganden inför COP 26 och inför kommande globala forum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att klimatpolitiken i internationella förhandlingar och andra forum bidrar till att öka flickors och kvinnors inflytande och delaktighet i klimatarbetet och stärka skyddet av dem som försvarar sin mark, miljön och de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att flickors och kvinnors rätt till utbildning, mark och andra naturresurser samt rätten till rent vatten, sanitet och hygien sätts i centrum i det globala arbetet för klimatanpassning och tillkännager detta för regeringen. 3 utgångspunkter i klimatpolitiken eftersträvar att länder, regioner och individer ska hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Tanken om ett rättvist miljöutrymme har två beståndsdelar. Den första delen är den grundläggande utgångspunkten att det finns ett givet miljöutrymme som vi människor har att röra oss inom. Vi har bara en jord med vissa givna ekologiska gränser. De ramarna kan inte tänjas hur som helst, utan vi måste se till att leva inom dem. Lever vi över ett givet miljöutrymme, över ett ekosystems bärkraft, drabbar det oss själva men även andra länders invånare och kommande generationer. På samma sätt drabbar tidigare generationers överskridande av ramarna oss . Vi kan inte alltid helt objektivt slå fast hur stort miljöutrymmet är, men vi kan göra kvalificerade bedömningar, exempelvis gällande nivåer av klimatpåverkande växthusgaser. Miljöutrymmet är inte statiskt. Det kan minskas ytterligare genom rovdrift och miljöförstöring, men också ökas genom mer miljövänliga produktionsmetoder. Den andra delen av det rättvisa miljöutrymmet är frågan om rättvisa. Om man tror på alla människors lika värde borde tillgången till pengar inte vara grunden för en fördelning av världens resurser. Jorden är vårt gemensamma arv och borde då också förvaltas på det sättet. Men är det de individer, företag och länder som har mycket pengar som lägger beslag på en långt mycket större andel av det totala miljöutrymmet än vad fattiga länder eller individer gör. Det är inte rättvist. Det behövs politiska beslut för att rika länder ska minska sin miljö- och klimatpåverkan och för att fattiga länder ska få möjlighet att utvecklas. strävar efter klimaträttvisa. Det betyder av vi tittar specifikt på klimatförändringen utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringen. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Det kapitalistiska systemet resulterar i att jordens resurser fördelas extremt ojämlikt, mellan klasser, mellan rika och fattiga länder och – i samspel med patriarkala strukturer – mellan kvinnor och män. Världens rika människor har orsakat klimatförändringen och har fortfarande störst påverkan på klimatet. Enligt den globala hjälporganisationen står de rikaste av världens befolkning för cirka hälften av alla koldioxidutsläpp globalt och står de fattigaste för av utsläppen. Den rikaste släpper ut dubbelt så mycket som den fattigaste hälften av världens befolkning. De som drabbas hårdast är däremot världens fattiga människor. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det, vilket även slås fast i , de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringen och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga länder som drabbas av klimatförändringen. Även i finns det stora skillnader i vilka som påverkar klimatet mest. har i rapporten – behovet av en rättvis klimatomställning (2020) analyserat skillnaderna . ansvarade för koldioxid i kumulativa (summan av de årliga utsläppen som adderas i atmosfären) utsläpp, vilket är lika stor mängd som den fattigaste halvan av befolkning på 432 miljoner människor orsakat. De av den svenska befolkningen med högst inkomst stod för av kumulativa utsläpp. årliga konsumtionsbaserade utsläpp har minskat men de rikaste svenskarna har knappt bidragit alls till utsläppsminskningen. Regeringens klimatpolitiska handlingsplan är helt utan ambition att hantera klimatkrisen med ett rättviseperspektiv. Detta blir särskilt tydligt i regeringens hantering av beskattning där integrering av klimatpolitiken är helt utan ambition att stärka jämlikheten. anser att en sådan inriktning är förödande för möjligheterna till en framgångsrik klimatomställning. En jämlikare fördelning av resurser är en förutsättning för att en kraftigt minskad total resursanvändning ska kunna kombineras med en god materiell standard för alla, såväl i som globalt. Omställning till ett hållbart samhälle kommer därför att få störst konsekvenser för dem som har störst klimatpåverkan och som tar mest resurser i anspråk. När en större andel av ekonomin går till gemensamma investeringar, i stället för att gynna höginkomsttagares överkonsumtion, skapas möjligheter att minska såväl klyftor mellan låginkomsttagare och höginkomsttagare som klyftor mellan stad och landsbygd som utsläppen minskar. För att lyckas och vinna folkligt stöd måste omställningen ha ett tydligt rättviseperspektiv och förena det gröna perspektivet med ett rött. 3.3 Klimat, klass och kön Det finns stora skillnader mellan fattigas och rikas klimatpåverkan även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Att synliggöra ojämlikheterna är att visa hur det globala klassamhället ser ut i praktiken. Debatten som förs om klimatet fäster knappt någon uppmärksamhet alls på kön, trots att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest, i såväl rika som fattiga länder. Det handlar om makt och resurser, och världens kvinnor har alltjämt inte jämställda levnadsvillkor i förhållande till män. publicerade biståndsplattformen Concord (som ideellt samlar 81 organisationer) rapporten policies for climate – Highlighting key linkages between gender and climate. Rapporten lyfter behovet av en inkluderande och rättvis omställning där de stora samhälleliga förändringarna som krävs för att kraftigt minska utsläppen av växthusgaser utgår ifrån sociala aspekter som jämställdhet och jämlikhet. Kvinnor och flickor, särskilt de som lever i fattigdom på landsbygden har ofta ansvar för familjens försörjning av livsmedel och energi. På grund av könsdiskriminering och maktstrukturer är kvinnliga jordbrukare ofta hänvisade till mindre bördig jord och har begränsad rätt till mark och resurser för sitt jordbruk. Liknande könsbarriärer finns inom fisket. Av dessa anledningar drabbas kvinnor och flickor på landsbygden i låg- och medelinkomstländer särskilt hårt när ekosystem rubbas och tillgången till naturresurser och mat minskar p.g.a. klimatförändringen. Inte minst gäller detta tillgången på rent vatten. Kvinnor och flickor som lever i fattigdom och konflikt har redan svårt att tillgå rent vatten, toaletter och hygien, vilket har stor inverkan på deras säkerhet och rättigheter. Internationella och nationella anpassningsstrategier måste enligt rapporten ta till vara den resurs som kvinnor och flickor är och inkludera dem i mycket större utsträckning. Därför är det nödvändigt att lyfta klimatfrågorna ur ett genusperspektiv. bör i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter. 3.4 Den ekonomiska tillväxten måste underställas en utveckling som är hållbar För att komma till rätta med klimatkrisen räcker det inte med att vi ser till dagens skeva konsumtionsmönster och däri söker lösningar genom en annorlunda fördelning. Det destruktiva förhållande där naturen inte framstår som något vi är en del av, utan där vårt förhållningssätt till våra egna livsbetingelser uttrycks som relationer mellan varor, måste brytas. Den ekonomiska tillväxten måste underställas en utveckling som är ekologiskt hållbar. Frågan om tillväxt måste kombineras med frågan om vad samhället ska använda tillväxten till och på vilket sätt tillväxten skapas. En jakt på produktionsökningar kan i sig aldrig vara ett självändamål. 4 Klimatkrisen – det vetenskapliga läget publicerade Intergovernmental Panel of Climate Change (IPCC) Den naturvetenskapliga grunden (Climate Change : The Physical Science Basis). Rapporten är en del av IPCC:s sjätte kunskapsutvärdering, AR6, och är ett resultat av över 14 000 vetenskapliga artiklar. Den konstaterar att klimatkrisen är här och att klimatförändringen går snabbare än vad man bedömde i sin senaste översiktsrapport . De extrema väderhändelser som varit frekventa , extremtorka, översvämningar och orkaner, har enligt rapporten ökat i frekvens och blivit värre p.g.a. människans utsläpp av växthusgaser. Koldioxidhalten är högre än vad den varit under de senaste två miljoner åren. har temperaturen stigit snabbare än den någonsin gjort de . Havsisens utbredning i är mindre än vad den varit . Havsnivåerna har stigit snabbare än någonsin . Rapporten konstaterar vidare att alla regioner i världen kommer i allt högre grad att påverkas av klimatindikator framöver. Med global uppvärmning beräknas samtliga regioner på jorden i allt högre grad uppleva flera och samtidiga förändringar i klimatindikatorer som ger påverkan på samhällen och ekosystem. Dessa förändringar blir i många fall mer omfattande vid en global uppvärmning jämfört med . Den globala medeltemperaturen kommer att fortsätta att öka åtminstone till mitten av i samtliga utsläppsscenarier som har beaktats i rapporten. En global uppvärmning på 1,och kommer att överskridas om inte kraftiga utsläppsminskningar görs . IPCC konstaterar i rapporten att många förändringar som beror på tidigare och framtida utsläpp av växthusgaser är oåterkalleliga för tidsperioder till årtusenden, detta gäller särskilt förändringar i haven, istäcken och den globala havsnivån. Man påtalar även att risker för de ”tipping points” (trösklar eller tippunkter på svenska) som riskerar att utlösas i klimatsystemet p.g.a. höga koncentrationer av växthusgaser ökar. Risken med dessa tröskeleffekter är att de kan agera självförstärkande och att jordens klimatsystem permanent förändras. Detta kan exempelvis uppstå genom att istäckena vid polerna kollapsar, avtagande Golfström och förändrade havs- och vattenströmmar, minskat koldioxidupptag till havs och på land, smältande permafrost och markant ökande havsnivåhöjning och havstemperatur.