mot · H9022382 · 2021-10-01 00:00:00 — En trygg och human sjukförsäkring med individen i centrum 1 Övergripande förändringar för en mer human, trygg och flexibel sjukförsäkring 1.1 En mer human sjukförsäkring 1.3 Högre kvalité i utredningar 1.6 Ökad kompetens och stärkt stöd vid psykisk ohälsa 1.7 Förbättra skyddet för SGI 1.8 Slå samman och Arbetsförmedlingen till ny myndighet 1.9 Utred bredare koordineringsinsats 2 En sjukpenning som bidrar till ekonomisk trygghet och rehabilitering 2.1 En rehabiliteringskedja istället för utförsäkringskedja 2.2 En humanare bedömning 180 2.3 Undantag vid dag 180 2.4 Undantag vid dag 365 2.5 Humanare bedömning personer som är 3 Reformerat stöd för förebyggande åtgärder och tidigare rehabilitering 3.1 En ny förmån preventionsersättning 3.2 Stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning 3.3 Ökat stöd vid omställning 3.4 Det ska löna sig att arbeta 3.5 Större möjligheter att prova ett nytt yrke 4 En tryggare och humanare sjukersättning 4.1 Förändrad bedömning för rätten till sjukersättning för yngre 4.2 Förändrad bedömning för rätten till sjukersättning för äldre 4.3 Höja taket för bostadstillägg för den med sjuk och aktivitetsersättning 4.4 Återinför tillfällig sjukersättning som komplement 4.6 Studier som rehabilitering 5 En trygg aktivitetsersättning för en meningsfull vardag för unga 5.1 Förändrad bedömning för rätt till aktivitetsersättning 5.2 Underlätta studier med aktivitetsersättning 6 Stärkt rättssäkerhet vid bedömningar och kompensation till utförsäkrade 6.1 Stärk rättssäkerheten i bedömningen av aktivitetsersättning 6.2 Stärkt rättssäkerhet vid bedömning av psykiatriska diagnoser 6.4 Utred möjlighet till kompensation ställer sig bakom det som anförs i motionen om en parlamentarisk kommitté och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre kvalitet på utredningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skräddarsy sjukskrivningsgraden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibel sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad kompetens och stärkt stöd vid psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt skydd av SGI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för en ny myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ett mer automatiserat system mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredare möjligheter till koordineringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera nuvarande koordineringsinsats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om humanare bedömning i rehabiliteringskedjans dag 180 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag för fortsatt sjukpenning efter dag 180 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag för fortsatt sjukpenning efter dag 365 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastställa åldersgränsen för en mer human bedömning av arbetsförmåga till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förmånen preventionsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka stödet vid omställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om incitament att återgå i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter att prova nytt yrke och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa lättnader i bedömningen av rätt till sjukersättning för yngre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastställa åldersgränsen för rätt till trygghetspension till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tillfällig sjukersättning som ett komplement och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket i bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om studier som rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om humanare bedömning för rätten till aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt rättssäkerhet vid bedömning av aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undersökningsfynd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda styrningen av sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomisk kompensation till utförsäkrade och tillkännager detta för regeringen. 1 Övergripande förändringar för en mer human, trygg och flexibel sjukförsäkring 1.1 En mer human sjukförsäkring Vi ser med stor oro på den utveckling som skett inom sjukförsäkringen. Det finns ett stort och utbrett missnöje med hur sjukförsäkringen fungerar och allt fler röster höjs för att protesterera mot omänskliga utförsäkringar. Vi har berörts av många människoöden där sjuka kommit i kläm och i vissa tragiska fall har människor valt att avsluta sina liv på grund av en utförsäkring. Svårt sjuka tvingas arbeta, människor ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård och människor fastnar i utanförskap trots önskan att arbeta eller studera. Coronakrisen slog till med full kraft och lämnade ingen oberörd. Sjukskrivningar, arbetslöshet och sorg över familjemedlemmar som förlorade sina närstående. arbetade intensivt under krisens värsta period med både förslag och utskottsinitiativ vilket satte press på regeringen att agera. När det gäller åtgärder kopplat till pandemin behöver vi nu skifta fokus och fokusera på post-covid och de framtida problem som kan tänkas uppstå. Bristerna inom sjukförsäkringen är inget nytt fenomen utan något vi påtalat länge men pandemin och dess konsekvenser har satt nytt ljus på sjukförsäkringen och blottlagt dess brister. vision är en återupprättad trygg och human sjukförsäkring som sätter individens behov såväl som möjligheter i centrum. Den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Med en sjukförsäkring som sätter individens behov och möjligheter till rehabilitering i centrum, där sjuka får hjälp att bli friska och friska får hjälp att komma i arbete behövs ingen bortre tidsgräns. kommer inte att verka för återinförandet av den bortre tidsgränsen. Istället föreslår vi stärkta möjligheter till rehabilitering som inte upphör förrän den försäkrade kan återgå i arbete samt en ordning där ingen som är sjuk tvingas i arbete eller hänvisas till . Det är uppenbart att problemen med omänskliga utförsäkringar har väldigt lite att göra med den bortre tidsgränsens vara eller icke vara. De flesta som utförsäkrats av den nuvarande regeringen hinner inte nå den tidigare bortre tidsgränsen . För varje individ som har en möjlighet till tillfrisknande måste det finnas en tydlig rehabiliteringsplan och för dem som är långvarigt sjuka behöver möjligheten att övergå till sjukersättning förenklas. Det är viktigt att det finns incitament och tydliga drivkrafter för omställning till arbete. Istället för hot om utförsäkring vill vi istället skapa en rad av förslag med positiva incitament och utökat stöd för en god rehabilitering får långsam återgång i arbete utifrån individens förutsättningar. De stora brister som länge funnits inom sjukförsäkringen borde tas på största allvar av regering och riksdag. Detta för att säkerställa en långsiktig strategi som inte ändrar inriktning vid varje politiskt skifte. Därför anser vi att det återigen är dags för regeringen att tillsätta en ny parlamentarisk kommitté, där en nationell strategi tas fram för en human och hållbar sjukförsäkring för alla inblandade aktörer. Mycket har skett sedan den förra kommittén lade fram sitt betänkande och nya problem har uppstått. är den vanligaste sjukskrivningsorsaken psykisk ohälsa. Ett särskilt fokus behöver därför läggas på att bättre anpassa hela sjukvårdskedjan för dem med psykisk ohälsa. En viktig del är också att se över hur samarbetet mellan , Arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården samt arbetsgivaren kan fungera bättre för att den enskilde inte ska ”ramla mellan stolarna”. Där syftet är att få ett bättre och mer hållbart stöd samt en högre kvalité i bemötande och rehabilitering. 1.3 Högre kvalité i utredningar Något som återkommande lyfts upp i utredningar och rapporter är bristen på kvalité i den insamlade informationen som ska ligga till grunden för beslut om sjukpenning eller sjukersättning. har en samordnande roll och enligt det som framkommit finns det tydliga brister i handläggningen som måste åtgärdas. Kontakten med försäkringstagaren sker oftast via mail och telefon. Personliga möten sker undantagsvis. Enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) (Rapport 2017:9) håller inte bedömningarna som görs i de olika stegen i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalité. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. Även regeringens utredning (SOU 2020:6) lyfter fram att utredningarna som ligger bakom beslut om sjukpenning är bristfälliga. Det kan till exempel handla om att i högre grad behöver träffa den försäkrade och på ett strukturerat sätt gå igenom både hinder och möjligheter för återgång i arbete. Det bör finnas en bättre samordning med Arbetsförmedlingens bedömning av personens arbetsförmåga. menar därför att det i utredningsarbetet måste finnas en regelbunden personlig kontakt med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården samt . hålls avstämningsmöten vid behov, men vi menar att regeringen behöver utreda om dessa behöver göras obligatoriska och hållas regelbundet. Detta både tidigt i rehabiliteringskedjan och framför allt efter dag 365, så att människor inte lämnas utan ordentlig uppföljning och kontrollstationer. En ny utredning från ISF publicerad om utredningsskyldighet visar också att det finns stora brister i utredningar kring ärenden. Granskning visar på att i av fallen har utredningarna varit så pass bristfälliga att felaktiga beslut kan ha fattats. Tillsammans med mer kvalitativa utredningar anser vi också att den överprövning av ett läkarintyg som görs för räkning genomförs av relevant försäkringsmedicinsk kompetens. Läkarintyget måste få större tyngd och de personer som gör bedömningen behöver också i högre utsträckning träffa den berörda personen i avstämningsmöten. Den redogörelse och förklaring som ges till ett avslag behöver också förtydligas och förbättras. Sammantaget vill vi uppdra till regeringen att stärka kvalitén i utredningar inför en sjukskrivning samt stärka skyddet mot godtyckliga avslag. vill verka för att ta bort systemet där nivåerna för utbetalning av ersättning under en sjukskrivning är låsta till 100, 75, . Detta gör att de fyra förmånsnivåerna för sjukpenning och sjukersättning inte alltid sammanfaller med den försäkrades faktiska arbetsförmåga. I förarbetena till proposition 1989/90:62, Om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet m.m. ändrades nivåerna om . Där framhålls att förändringen gjordes för att förbättra förutsättningarna för yrkesinriktad rehabilitering och ge en smidigare återgång till arbete efter en lång sjukskrivning. Vi menar att det finns anledning att återigen se över systemet och göra det ännu mer flexibelt. Det finns ingen anledning att politiker ska lagstifta om att en människa endast kan vara sjuk på dessa nivåer. Det måste istället vara en bedömning utifrån individen och dennes läkare, i samråd med den aktuella arbetsgivaren, och . Förutom att ge mer makt åt den sjukskrivne generellt ser vi detta som ett sätt att möta behoven för de människor som drabbats av psykisk ohälsa. Sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar och är det den vanligaste sjukskrivningsorsaken. För en person som opererat höften och är på väg åter i arbete är ett steg om kanske fullt rimligt, medan den som drabbats av till exempel utmattningsdepression kanske behöver börja på och därefter arbeta sig uppåt till och därefter försöka sig uppåt. Regeringen bör därför ta fram förslag som innebär att sjukskrivningens nivå med tillhörande ersättning, respektive den bedömda arbetsförmågan, ska kunna ändras i steg om . Region avslutade sitt projekt med flexibel sjukskrivning för cancerpatienter. Enligt utvärderingarna från Regionen och har det varit svårt att mäta en konkret minskning i sjukskrivning eller mer arbete. Intervjupersonerna svarar i enkäten att möjligheten att kunna arbeta och träffa kollegor under pågående cancerbehandling varit positivt. Även de initiala förstudierna visade på en ökad psykisk hälsa och minskad sjukdomskänsla . Det som däremot har visat sig vara komplicerat är administrationen mellan och arbetsgivaren, där allt från rapportering, handläggning och utbetalning varit tidskrävande. Det finns många sjukdomar och diagnoser som är svåra att hantera, cancerbesked är ett av de värsta. Beroende på vilken del på kroppen som drabbas finns alltid osäkerheten om spridning eller chanser att överleva. Det är uppfattning att samhället behöver stötta människor genom denna svåra tid. En ökad psykisk hälsa och minskad sjukdomskänsla är en viktig del i att kunna hantera en pågående behandling. Dagens specialiserade och moderna vård ökar också chanserna att överleva en behandling. Då är det också viktigt att det finns möjligheter för de som orkar och kan att inte tappa kontakten helt med arbetslivet. Cancercentrum har tillsammans med och regionen analyserat förbättringspunkterna och lagt förslag på hur en ny försäkringsform skulle kunna se ut. Där personerna registrerar arbetad tid i efterhand med en liknande juridisk och administrativ process som vid vård av barn och utbetalning av föräldrapenning. Regeringen bör således utreda möjligheterna att införa ett sådant flexibelt system som också kan innefatta andra typer av diagnoser och återkomma med ett förslag. 1.6 Ökad kompetens och stärkt stöd vid psykisk ohälsa Psykisk ohälsa är som i tidigare stycken nämnt den vanligaste orsaken till sjukskrivning och det finns ett stort behov att stärka stödet till de som sjukskrivs med psykiska diagnoser. Kompetensen hos berörda myndigheter behöver också stärkas genom hela rehabiliteringskedjan. Många upplever sig illa bemötta då deras individuella situation inte passar in i ett stelbent system främst gjort för fysiska diagnoser. Den psykiska ohälsan är också ett jämställdhetsproblem då sjukfrånvaron är nästan dubbelt så hög bland kvinnor som bland män. Den vanligaste psykiatriska diagnosen är reaktioner på stress som leder till utbrändhet. Sammantaget finns det stora brister i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kopplat till psykisk ohälsa. Enligt ”Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa” fungerar utvärderingen av arbetsförmåga så pass dåligt att det föreligger en risk att regelverket för sjukförsäkringen inte tillämpas på ett likformigt och rättssäkert sätt. I om ”Försäkringsmedicinskt beslutsstöd” framgår det att det förekommer alltför stora variationer i hur beslutsstödet tolkas, särskilt i de fall då personen i fråga får flera diagnoser , så kallad samsjuklighet. Detta medför att många individer kommer i kläm och inte behandlas på ett rättssäkert sätt. Vi vill därför uppdra till regeringen att ta fram konkreta förslag på hur stödet till en person som drabbas av psykisk ohälsa kan stärkas i sjukskrivningsprocessen. Vi menar exempelvis att personer vid behov ska få hjälp av en koordinator i kontakt med alla berörda myndigheter samt större möjligheter att få en individuellt utformad rehabiliteringsplan med rehabiliteringsersättning som inte tar hänsyn till rehabiliteringskedjans tidsgränser. Det behöver även beredas möjligheten för dem med psykisk ohälsa att tidigt i processen komma i kontakt med en psykolog eller psykoterapeut. Både för behandling samt för att få kompletterande bedömning av arbetsförmåga eftersom detta är svårt för många läkare att bedöma. För att personalen inom och andra berörda myndigheter på ett mer adekvat sätt ska kunna bemöta människor med psykisk ohälsa behöver också kompetensen och kunskapen om psykisk ohälsa stärkas. 1.7 Förbättra skyddet för SGI Bestämmelser om sjukpenningsgrundande inkomst (SGI) avgör vilka inkomster som kan ge rätt till ersättning från den allmänna försäkringen såsom sjukpenning, tillfällig föräldrapeng och föräldrapeng på sjukpenningnivå. För att kvalificera sig för en SGI måste en person ha inkomst från eget arbete som uppgår till av prisbasbeloppet . Vidare ska arbetet och inkomsterna antas vara i följd eller vara återkommande för att kvalificera sig för en SGI. Om arbetet och inkomsten upphör kan rätten till SGI upphöra och personen får besked om så kallad nollklassning. Att bli nollklassad kan få stora konsekvenser för ekonomin och speciellt för personer som på grund av sjukdom eller andra omständigheter har svårt att ta sig tillbaka till ett arbete för att på nytt får rätt till en SGI. Det finns exempel på personer som arbetat hela sitt liv men som sen nollklassats för att de missat på någon dag att skriva in sig på Arbetsförmedlingen. Även om det gjorts vissa förbättringar i regelverket för att minska risken till nollklassning anser vi att regelverket är för stelbent, svårtolkat och komplext och det riskerar att sätta personer som arbetat i en onödigt svår ekonomisk situation. ”Vägen tillbaka till arbete efter nekad sjukpenning” lyfter även upp den allvarliga problematik som finns med de som efter beslut om nekad sjukpenning sedan får sin SGI nollställd till följd av otydligheter mellan Arbetsförmedlingen och . När en person som fått avslag från måste skriva in sig på Arbetsförmedlingen men är för sjuk eller av andra anledningar inte kan arbeta, registreras denne med en kod som klassificeras som ”kod 14: Arbetssökande med förhinder”. När sedan ska göra en vidare prövning har det visat sig att sökande med kod 14 i flera fall fått sina SGI nollställda baserat på denna kod, vilket i sin tur lett till att personer både fått nekad sjukpenning och blivit nollställda. Här menar att Arbetsförmedlingen i första hand alltid bör informera om konsekvenserna av att vara registrerad som ”Arbetssökande med förhinder”. Syftet med Arbetsförmedlingens klassificeringssystem är att beskriva den faktiska situationen för den som söker, inte att den ska användas som beslutsunderlag för eventuell nollställning av SGI. Vilket framgår av dom HFD 2011 not 4. Vi anser inte att en tillräcklig åtgärd skulle vara att informera om konsekvenserna av att skrivas in med kod 14. Vi anser i stället att det är en helt orimlig återvändsgränd att en person kan utförsäkras och skrivas in på Arbetsförmedlingen med förhinder och bli av med sin SGI. Att det finns en komplicerad och svår problematik bakom regelverket till nollställningar och beslutsunderlag är otvivelaktigt. Men det här är ett regelverk som år resulterat i mänskligt lidande för de som både blivit utförsäkrade men av Arbetsförmedlingen bedöms vara icke anställningsbara och dessutom även fått sina SGI nollställda. Regeringen lovade i början av sin mandatperiod att regelverket skulle ses över och att man avsåg att återkomma med ett förslag på förbättringar. En grundläggande utgångspunkt måste vara att en person som av Arbetsförmedlingen bedöms ha förhinder och inte vara anställningsbar också får samma bedömning av och få rätt till ersättning. Vice versa ska naturligtvis bedömning gällande en persons arbetsförmåga helt eller delvis också överensstämma med Arbetsförmedlingens bedömning av arbetsförmåga. Allt annat leder till att människor hamnar i kläm och i helt orimliga situationer. ser även att systemet kring SGI och regelverket kring nollning måste utredas från grunden så att en person som arbetat inte ska kunna nollas från sin SGI på det sätt som sker . Vi vill därför uppdra till regeringen att skyndsamt återkomma med ett långsiktigt förslag på hur man bättre skyddar människor från att bli både utförsäkrade och nollställda från en SGI som kanske byggts upp av i arbete. 1.8 Slå samman och Arbetsförmedlingen till ny myndighet finns stora svårigheter i samverkan mellan arbetsförmedlingen och där resultatet blir att personer hamnar i kläm mellan de båda myndigheterna som styrs med olika regelverk och riktlinjer. vill verka för att slå samman ansvaret för långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa till en ny myndighet. Syftet är att sjuka och långtidsarbetslösa i behov av stödåtgärder och rehabilitering ska kunna vända sig till en myndighet med större fokus på rehabilitering och stöd samt närmare samverkan med vården än vad som är fallet. Vi vill därför uppdra till regeringen att tillsätta en utredning som tar fram förslag på en ändamålsenlig sammanslagning av ansvaret för långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa till en myndighet. Innan en mer långsiktig reform kan komma på plats föreslår vi att relevanta uppgifter automatiskt delges Arbetsförmedlingen när en person skrivs ut från . Detta för att förhindra att försäkringstagaren inte kan hamna utanför systemen. Ett mer automatiserat system mellan och Arbetsförmedlingen är också något som föreslås i utredningen 2020:24 ”Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings och rehabiliteringsprocess”. 1.9 Utred bredare koordineringsinsats tog beslut om en ny lag om koordineringsinsatser. Lagen började gälla och innebär att regionerna har skyldighet att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja deras återgång till arbete eller inträde i arbetslivet. Insatsen ska ges efter behov inom hälso- och sjukvårdsverksamheten och bestå av personligt stöd, intern samordning och samverkan med andra aktörer. Koordineringsinsatsens ansvar omfattar dock inte insatser som andra aktörer ansvarar för enligt andra föreskrifter. De koordineringsinsatser som föreslås ska framför allt handla om behov inom hälso- och sjukvården. När det finns behov av en bredare kartläggning och samordning mellan olika aktörer ska detta samordningsansvar fortfarande ligga under . Flera remissinstanser såsom statskontoret påtalar en risk för otydlighet när det gäller olika aktörers ansvarsområden. TCO menar vidare att det blir en onaturlig uppdelning om landstingen ska hänvisa till när olika behov upptäcks. Det är rimligt att själva utförandet av olika insatser måste kunna ligga på aktörer utanför hälso- och sjukvården, men koordineringen och samordningen mellan alla aktörer runt individen borde kopplas endast till en koordinator som vid behov ger personligt stöd i processen. Det behöver därför utredas om det samordningsansvar som ligger på istället kan hänskjutas till en koordinator närmare individen och ligga under landstingens ansvar. Detta för att tydliggöra vem som har samordningsansvaret och utgöra bättre stöd till individen. Det måste då långsiktigt innebära ökade resurser till landstingen för koordineringsinsatserna.