mot · H9023879 · 2021-10-05 00:00:00 — Till stöd för utbyggnaden av infrastruktur till det kommande elflyget avsätter under ett nytt anslag (99:1). En framväxande komponent för flyg drivet av el, är vätgas. Med vätgasbränsleceller finns potentialen till stora vinster för planets vikt. Det är därför angeläget att vätgasens potential för flyget beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi. Klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Genom EU:s påtryckningar har också enats om ett globalt marknadsbaserat styrmedel (CORSIA) som ska reglera det internationella flygets koldioxidutsläpp. CORSIA började gälla från . Styrmedlet låser det internationella flygets utsläpp nivå. Flygbolagen köper utsläppskrediter som motsvarar mängden utsläpp man orsakat. åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. Med den globala pandemin COVID-19 har både den internationella såväl som den nationella flygtrafiken åsamkats mycket stora skador. Flygoperatörerna verksamma i har behövt reducera sin verksamhet nästan helt. I samband med att regeringen började offentliggöra vilka satsningar man gör, och inte gör i budgeten för flyget, offentliggjorde Swedavia en konsekvensanalys av ett eventuellt politiskt beslut att avveckla Airport . I analysen hävdade att det är affärsmässigt lönsamt att driva flygplatsen vidare. Swedavias rapport har aldrig offentliggjorts med hänvisning till sekretesskäl. Under en pressträff meddelade sedan regeringen att de avser stänga och ta bort den från listan över nationellt basutbud. Regeringen anförde att det reducerade resandet som etablerats under pandemin nog skulle bli permanent och att airport därför var överflödig. medverkade i den majoritet i trafikutskottet som stoppade regeringens intention. finns tillkännagivande som anmodar regeringen att verka för en fortsatt utveckling för flygplatsen. Så sent som i skrivelse 2020/21:75 konstaterar regeringen själv att tillkännagivande inte är slutbehandlat. anser det vitalt för hela landet att säkra den framtida tillgången till snabba och effektiva kommunikationer till och från . fyller tillsammans med en viktig roll för flygtrafikkapaciteten i landet, inte minst som nav för inrikestrafiken. råder fortfarande osäkerhet kring flygets omfattning som konsekvens av pandemin. Scenarier om digitalt distansarbete som möjliggör rurala arbetsplatser kan tvärtemot regeringens tro leda till ett ökat resande när medarbetare med hemmet som arbetsplats flyger in för avstämning på det kontoret. Med regeringens intentioner för följer irreversibla beslut och de kapacitetshöjningar som krävs av för att ta emot ytterligare trafik tar att säkerställa. Regeringen mottog en utredning (Ds 2021:25) om förutsättningarna för avveckling , en utredning som likt tidigare utsagor endast utgår från dagsläget under pandemin och drar slutsatsen att har kapacitet att ta över trafik. kräver en analys med ett långsiktigt perspektiv på världen efter pandemin. En avveckling av kan inte ske utan att kapaciteten på förstärks. De regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationen med och andra resmål runtom i och världen ska fungera. Att kunna delta på ett möte i huvudstaden eller i någon annan del av landet och sedan kunna åka tillbaka, är viktigt för de företag och organisationer som har anställda och förtroendevalda som behöver närvara. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som främst finns i storstadsområdena. Dessa flygplatser har högre omsättning och därmed lönsamhet. De mindre icke-statliga flygplatserna ägs främst av kommunerna med stöd av landsting och regioner. De finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommunerna och regionerna men har inte möjlighet till samma höga omsättning och därför svårare att gå med vinst. Detta innebär att redan hårt pressade flygbolag ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från så kallade nav-flygplatser som eller . De icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Detta riskerar innebära att stora delar av går miste om den tillväxt som kommer av ökad turism och arbetspendlande från flyget. Under pandemin har de regionala flygplatser lidit svårt av det minskande resandet. Till skillnad från andra länder och branscher så har de flesta regionala flygplatser också stått helt utan stöd då regeringens administrativa kriterier förhindrat detta. Finansieringen för de små flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar, de behövs för att bidra i den pågående omställningen mot elektrifierat flyg och användandet av fossilfritt bränsle. vill värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och med anledning av den pågående pandemikrisen avsätter under anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. upphandlar staten via flygtrafik på vissa utpekade linjer som inte bedöms som intressanta för kommersiell flygtrafik. I är det endast som får upphandla flyglinjer, inte regioner eller kommuner. Detta innebär att en region eller kommun inte kan upphandla flygtrafik även om kraven för allmän trafikplikt i EU:s lufttrafikförordning är uppfyllda. Däremot har kommuner och regioner som äger lokala flygplatser rätt att stödja dessa via ägartillskott. Detta är en passiv form av stöd som har dålig effekt. Istället för denna typ av stöd borde kommuner och regioner få möjlighet att upphandla regional flygtrafik, vilket innebär att stödet blir ett aktivt stöd som gynnar den regionala utbildnings- och arbetsmarknaden. Flyglinjer upphandlas då till destinationer av stor betydelse för utvecklingen i regionen. Flyg är en form av kollektivtrafik, det är därför naturligt att den kan upphandlas regionalt, i likhet med busslinjer och spårburen trafik. I andra delar av EU har såväl respektive stat som regioner och kommuner möjlighet att fatta beslut om att upphandla flygtrafik. Det är inte tillfredsställande att denna möjlighet saknas i , trots att vårt land är ett av de geografiskt mest utsträckta. Eftersom ambulansflyg räknas som sjukvård, som är en momsbefriad tjänst, kan inte privata aktörer lägga på moms på sina fakturor. Efter en lagändring 2014 kan de inte längre göra avdrag för ingående moms på sina inköp av flygplan/helikoptrar, reservdelar, tillbehör osv. Därigenom uppstår en dold momskostnad. Regionerna ersätts schablonmässigt för detta , vilket dock är en alldeles för låg nivå för att täcka flyg/helikopterverksamhetens ingående momskostnader. Detta innebär i praktiken att privata utförare av helikopter- och flygambulans fått en stor momskostnad som de sedan inte kan dra av mot utgående moms. Därmed är det mindre fördelaktigt att upphandla ambulanshelikoptertjänster från en privat aktör jämfört med en offentligt ägd. Den utredning om mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och omsorg (Dir 2020:20) som tillsattes och ska se över schablonersättningen bör i ett tilläggsdirektiv inkludera ambulansflyget för att på så sätt skapa rättvisa villkor mellan olika typer av aktörer. Taxi är en självklar och viktig del i trafiken. Sedan den svenska taximarknaden avreglerades 1990 har antalet taxibilar ökat , enligt . Det är en bra utveckling, möjliggjord av god konkurrens. Fler aktörer inom taximarknaden har både lett till ett större utbud av taxiföretag och fler jobb. Det är mycket välkommet. Taxiåkeriernas situation bör också underlättas genom att dubbel redovisning av taxametern inte ska krävas. sker både en digital och en redovisning. Den redovisningen borde kunna upphöra då taxibilen är uppkopplad gentemot en avläsningscentral. Stoppa fusket inom taxibranschen Taxibranschen är en viktig del av besöksnäringen men rykte vad gäller priser och pålitlighet har naggats i kanten . De nya reglerna kan bidra till att avhjälpa dessa. Men för att de nya bestämmelserna inte ska vara verkningslösa anser att det behövs goda informationsinsatser och utökad tillsynskontroll. Tillåt döva att ta taxilicens I är det inte tillåtet för döva att ta taxilicens eftersom Transportstyrelsens regler säger att den som innehar taxiförarlegitimation ska kunna uppfatta vad en passagerare eller annan trafikant försöker kommunicera. I de allra flesta fall är detta ett helt rimligt krav. Men det finns de som inte kan göra sig förstådda med annat än teckenspråk och för dessa spelar den muntliga kommunikationen ingen roll. är arbetslösheten hög bland döva, liksom bland andra grupper med olika typer av funktionsnedsättning. Att möjliggöra för döva att ta taxilicens skulle göra det möjligt för nischade taxibolag eller nischade taxitjänster som riktar sig endast till döva. Det skulle underlätta både för döva som behöver färdtjänst, skolskjuts och annan samhällsservice som det ökar möjligheten till försörjning för den som är döv. Öka säkerheten på gator och stationer Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . Mot bakgrund av det ökande hotet från terrorism finns det anledning att öka skyddet och tryggheten på olika samlingsplatser, däribland gågator, vägar, resecentra, järnvägsstationer, hamnar och flygplatser. Flera terrorattentat i , inklusive i , har skett i anslutning till transportsystemet, exempelvis på gator, järnvägsstationer, tunnelbane- och busstationer eller flygplatser. Väg- och transportsystemet bör stärkas och göras mer robust för att stå emot terrorattacker. I överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som då slöt med övriga allianspartier och regeringen berörs säkerheten i den offentliga miljön. Ansvaret för säkerheten i den offentliga miljön delas av flera samhällsaktörer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gavs i och med överenskommelsen ett uppdrag att samordna det risk- och sårbarhetsarbete som bidrar till en ökad trygghet och säkerhet i den offentliga miljön. Det kan röra sig om platser där gångtrafikanter är utsatta, trygghet på arenor och andra konsertlokaler, men också mer generella frågor som samhällsplanering utifrån ett riskperspektiv. I uppdraget ska ingå att kartlägga luckor i ansvar, samla och sprida kunskap samt ge nationell vägledning för skyddsåtgärder. Arbetet ska göras i samverkan med de statliga myndigheter som i första hand berörs. En viktig aktör i detta arbete är kommunerna som bland annat gör risk- och I de insatser som görs är en nära samverkan med SKR och kommunala företrädare således viktig. De myndigheter som främst berörs utöver MSB är , , och . bör omgående, i samarbete med kommuner och landsting, arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. anser att ska avsättas för detta arbete, som bör inriktas på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten på gator och järnvägsstationer. Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandsteckningen måste fortsätta, framför allt på landsbygd. vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, vilket förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband i hela landet som har hög överföringskapacitet. Det är angeläget att samtliga invånare får jämlika villkor för att bo och verka i olika delar i landet. Där det inte finns ekonomiskt intresse och lönsamhet för de privata aktörerna på marknaden att bygga ut bredband, bör staten påskynda utbyggnaden av bredband och mobil uppkoppling. Tillgång till bredband i hela Tillgången till bredband skiljer sig avsevärt mellan olika delar av landet. Enligt Post- och () senaste kartläggning hade av hushållen och företagen på landsbygden tillgång till bredband med en hastighet av Mbit/s. Målet i regeringens bredbandsstrategi för ser ut att ha små chanser att uppnås. PTS bedömer att omfattande kommersiell nyetablering av fibernät sannolikt inte kommer att vara möjlig i de glesbebyggda områden som återstår att ansluta. kommer det också att bli dyrt med trådlösa alternativ. Det är viktigt att ett fortsatt stöd för utbyggnad av bredband finns och att detta får fortsatt finansiering. Även med ett stöd kommer det uppstå höga kostnader för enskilda. För att öka utbygganden av bredbandsnätet avsätter mer än regeringen under UO 22 anslag 2:5. Ett problem som sätter käppar i hjulet för utbyggnaden av bredband är lokaliseringsprincipen, som hämmar stadsnätens utveckling och i förlängningen även bredbandsutbyggnaden på landsbygden. 220 av 290 kommuner har stadsnät. Dessa kompletterar andra aktörer och bidrar till målet om ett helt uppkopplat . För att kunna uppnå statens bredbandsmål krävs en skyndsam förändring i kommunallagen liknande den som gjort det möjligt för kommunala energibolag att erbjuda sina tjänster över kommungränser. De administrativa gränser vi satt är inte nödvändigtvis rimliga för bredbandslösningar. PTS har utrett och föreslagit undantag från lokaliseringsprincipen när det gäller bredbandsutbyggnad. Regeringen bereder förslaget men har ännu inte lagt proposition. Utifrån det utredningsunderlag anser att kommunala bredbandsaktörer ska undantas från den så kallade lokaliseringsprincipen, som hindrar dem från att bygga bredband i angränsande kommuner. Vi vill också se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . har, med början 2016, avlägsnat den fasta förbindelsen via koppartråd för tiotusentals abonnenter som fortfarande pågår. För kvartal 3 2021 ska till exempel 1302 telestationer med tillhörande kopparnät vara nedstängda. anser att det borde kunna ses som självklart att inte klippa det fasta kopparnätet innan ett fungerande alternativ finns på plats i det enskilda fallet. Det kan lätt ses som ett uttryck för storstadens arrogans när det gamla nätet tas bort innan ett nytt fast fibernät finns på plats. I takt med digitaliseringen har den fysiska postgången fått en minskad roll. Det är naturligt och ingenting som vi kan eller vill bromsa upp. En rad utmaningar för postservicen följer dock när andelen brev fortsätter att sjunka. Olika länder har gjort olika vägval. I en del länder jobbar man med olika typer av porton där exempelvis ”garanterade” försändelser har ett pris, brev som inte brådskar har ett pris och brev som måste vara framme har ett pris. I andra länder har man försökt att möta utvecklingen genom att exempelvis dela ut post enbart . anser att väg måste ta hänsyn till förutsättningarna i hela vårt land. Det är av yttersta vikt att det levereras post i hela landet samt att posten även fungerar om exempelvis elnätet av någon anledning inte fungerar. omfattas PostNords brev och paketförsändelser upp till i den samhällsomfattande tjänsten vilket innebär att de momsbefrias. Syftet är att på så vi främja PostNords samhällsuppdrag att nå hela landet med postförsändelser. PostNord är dock inte ensamma om denna förmåga och momsbefrielsen snedvrider konkurrensen. I förlängningen leder snedvridna konkurrensen till högre priser, färre antal ombud och att servicen till medborgarna försämras. Post- och paketbranschen genomgår en strukturomvandling där antalet brev som skickas minskar stadigt som E-handeln med påföljande paketförsändelser växer kraftigt. Kunder efterfrågar individuella lösningar, hög tillgänglighet och bra service. Det finns utifrån detta anledning att främja marknadsvillkoren genom att slopa den samhällsomfattande tjänsten för paketmarknaden. Genom att sänka omfattningen av den samhällsomfattande tjänsten och begränsa den till brevmarknaden bör konkurrensvillkoren på paketmarknaden förbättras. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp om posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. Digital post från myndigheter anser att ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. Digital post främjar en levande landsbygd, når mottagaren effektivt och snabbt, gör att ID-kapningar upptäcks snabbare, är billigare än fysisk post och är i förlängningen bättre för miljön. Flera myndigheter har börjat använda digitala brevlådor för sin kommunikation. Även om mycket har gjorts inom den offentliga sektorn återstår mycket arbete innan digitaliseringen av myndigheterna har nått en nivå som medborgarna kan förvänta sig. Trots att föreslog att alla stora och medelstora myndigheter till 2017 skulle kunna erbjuda fysisk post i digital form, är detta långt ifrån genomfört. Det bör därför införas ett lagkrav på att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska använda digital post till mottagare som önskar det, såvida särskilda skäl för undantag inte föreligger. I takt med att försändelserna med digital post ökar finns det också anledning att kräva av kommuner, regioner och statliga myndigheter att betala för de försändelser de skickar. Sedan starten av Mina Meddelanden beräknas privata brevlådeoperatörer förmedlat myndighetspost till ett värde av . I utredningen – omstart för den digitala förvaltningen (SOU 2017:114) föreslogs en ersättningsmodell till de digitala brevlådeoperatörerna. Utredningens förslag mötte stort gehör hos berörda remissinstanser. Regeringen har dock inte återkommit med en proposition i ärendet. Det är angeläget att en ersättningsmodell som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader kommer på plats. Med en ersättningsmodell främjas också möjligheterna för offentliga beställare att ställa krav på brevlådeoperatörernas åtaganden. föreslår 10 miljoner för att öka säkerheten vid järnvägsstationer under anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. stärker anslaget för 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med att öka vägunderhållet med 1, och både . Bidraget för drift av enskilda vägar ökar med , och . För bärighet och tjälsäkring avsätter , och . Vi avstår regeringens årliga miljökompensation om till järnvägen och den engångssatsning om en miljard för ökat underhåll av järnvägen . I enlighet med de prioriteringar vi gör i anslutning till infrastrukturpropositionen avstår vi också den omfördelning regeringen gör gentemot järnvägsunderhållet. Anslaget 1:2 ökar sammantaget med , och . För att finansiera anskaffningen och driften av isbrytare avsätter , och . Det gör att justerar ned anslaget med till förmån uppdatering av övriga flotta samt den klimatkompensation för sjöfarten som regeringen avsatt . För att stödja de icke-statliga flygplatserna avsätter under anslag 1:6. Under anslag 1:7 avvisar regeringens stöd till nattågstrafik . avvisar också regeringens satsning om . Till stöd för utbyggnaden av infrastruktur till det kommande elflyget avsätter under ett nytt anslag (99:1). [1] Dnr 2021:728