ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023169 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för etableringen av ett nordiskt nätverkscentrum på och tillkännager detta för regeringen. Det nordiska samarbetet vilar på en historisk, språklig och inte minst kulturell gemenskap. Det nordiska kultursamarbetet utgör därför en hörnsten i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Det nordiska kultursamarbetet har stort inflytande på sin omvärld och är en stark markör för attraktionskraft i internationella sammanhang. Det refereras ofta till det nordiska popundret och många nordiska musiker och tonsättare åtnjuter högt internationellt anseende. Ett utökat nordiskt samarbete inom högre utbildning och forskning kring musik bör därför vara en viktig prioritering för det nordiska kultursamarbetet. Av de sju musikhögskolor som finns i innehar det starkaste nordiska inslaget. Dess geografiska närhet från till gör att det finns ett stort antal norska studenter på . Men även de andra nordiska länderna är representerade bland de 320 studenterna. På förekommen anledning har undervisningen och det gränsöverskridande arbetet påverkats av pandemin. Men trots detta vilar i på en stark nordisk grund både när det kommer till studenterna och det geografiska läget. ingår också i nätverket som ger studenterna möjlighet att läsa på andra nordiska musikhögskolor. Vidare medverkar även i projektet (MECO) som syftar till att vidareutveckla musikbranschen i inre genom ökad kunskap och innovationskraft. Det finns därför starka skäl att bygga vidare på den omfattande utbildnings- och forskningsverksamhet med nordisk klangbotten som bedrivs vid om man vill främja det nordiska kultursamarbetet. Detta kan med fördel göras genom att ett nordiskt nätverkscentrum etableras på , där professionella musiker från de nordiska länderna återkommande kan träffas för att utbyta färdigheter, dela kompetenser, prova ny teknik eller bedriva gemensam produktion av musik. Ett sådant centrum skulle kunna bidra till innovationskraft inom de kreativa näringarna och skapa förutsättningar för att stärka det nordiska varumärket inom musiken. Ett nordiskt nätverk skulle även kunna tillgodose att , med högre utbildning och forskning som grunden för sin verksamhet, även har förmågan att tydligare främja innovation och produktion inom musiken.
mot · H9023170 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att tillåta aktiv dödshjälp och tillkännager detta för regeringen. Rätten att få avsluta sitt liv vid obotlig sjukdom eller i livets slutskede är begränsad i . Ytterst handlar detta om självbestämmande in i livets slutskede. är det olagligt att framkalla döden på aktivt vis, men däremot är det tillåtet att avstå fortsatt behandling. Detta kallas passiv dödshjälp. I alltför många fall innebär detta en onödigt lång process som kan vara mycket plågsam för personen som bara vill att det ska vara över. Aktiv dödshjälp är tillåtet i en rad olika länder, men inte i . var först med att införa aktiv dödshjälp , därefter följde och . Även tillåter dödshjälp och i två amerikanska delstater, och , får läkare lov att skriva ut dödliga doser läkemedel som patienten får ta själv. är ett välkänt exempel där dödshjälpkliniken Dignitas hjälpt många avsluta sitt liv på individernas egna villkor. För att få bli medlem i kliniken måste man lida av en obotlig sjukdom. Man måste även kunna fatta beslutet själv och ha den fysiska kapaciteten att inta det livsavslutande medlet. släppte 2017 en rapport om dödshjälp (Dödshjälp, Smer 2017:2) med fakta kring hur aktiv dödshjälp hanteras i ett antal olika länder. Tyvärr har fortfarande inte ens inlett ett arbete för att ta fram ett ställningstagande om införandet av aktiv dödshjälp i . Genom livets alla skeden förväntas vi fatta svåra beslut, förutom när det gäller omständigheterna kring livets slut. Givetvis finns det risker med ett införande av aktiv dödshjälp. Jag anser dock att individens rätt till självbestämmande väger tyngre än statens rätt att neka dig det sista och för många det mest betydande beslutet i ditt liv. Humanism är att tillåta den lidande personen att avgöra sitt avslut själv. Hur stor och lång smärta ett liv är värt bör inte vara upp till staten att bestämma. Det staten kan och bör göra är se till så att det finns lagliga och säkra processer att genomgå i istället för att tvinga lidande personer att resa till andra länder och betala enorma summor för att få avsluta sitt liv på sina egna villkor. För många handlar detta om ett lugn och en värdighet i livets slutskede. Det är inte mer än rätt att det valet ska finnas tillgängligt för de som behöver det i . Detta handlar inte om att det ska vara tillgängligt för alla, utan för de som verkligen inte har någon annan utväg och där det inte finns något hopp om tillfrisknande.
mot · H9023171 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektutvärdera den skadliga kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. infördes kemikalieskatten, en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror. Syftet med skatten är att minska konsumtionen av elektronikvaror som innehåller skadliga flamskyddsmedel som man förväntade sig att staten skulle öka sina skatteintäkter. Utvärderingar som har gjorts av visar att intäkterna är betydligt lägre än förväntat som antalet arbetstillfällen har minskat med ungefär 1 000 tjänster. Den visar också att privatimporten ökar i ungefär samma takt som antalet jobb försvinner. Lägg även till att de administrativa kostnaderna har ökat med . Elektronikbranschen har framfört följande: ”– Kemikalieskatten ger en mycket begränsad miljönytta och har redan bidragit till förlorade arbetstillfällen och ett försäljningstapp på för den svenska handeln.” Eftersom verkligheten nu ser ut som följande genom att förlorar arbetstillfällen och där miljönyttan och skatteintäkter uteblir bör regeringen utvärdera effekterna av kemikalieskatten ur ett helhetsperspektiv, utöver de miljömässiga även de ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekterna och inte minst ur ett cirkulärt perspektiv. Innan denna skatt infördes borde en utredning gjorts utifrån ett helhetsperspektiv i syfte att försöka ha liknande regler även för de som säljer in till svenska konsumenter samt utifrån de miljömässiga, ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekterna och inte minst ur ett cirkulärt perspektiv. Kemikalieskatten slår även mycket negativt för de företag som köper in gammal och uttjänt elektronik så som exempelvis mobiltelefoner och datorer. Dessa företag renoverar och blåser dessa rena för att sedan sälja till de länder där IT-utvecklingen inte kommit så långt eller de verksamheter och företag som inte kan eller behöver köpa just ny utrustning. Affärsidén är att få se en ökad cirkulär användning av de olika elektroniska enheterna och därmed öka livslängden på dessa. Denna skatt kan inte varit tänkt att slå undan benen för dessa företag som inte kommer ha möjlighet att fortsätta drivas, pga. kemikalieskatten. Skatten blir kontraproduktiv för det miljötänk som regeringen framlägger i och med införande av skatten. Regeringen bör utvärdera kemikalieskatten på grund av att den inte har fått de miljöeffekter och ekonomiska effekter som man förväntade sig. Åtgärder för att minska användningen av skadliga kemikalier är viktigt men att ensamt inför en skatt innebär konkurrensnackdelar för det svenska näringslivet. Om inte denna skatt effektutvärderas utifrån ett cirkulärt perspektiv när regeringen nu även föreslår att införa kemikalieskatt på ytterligare branscher så som textil- och skobranschen, blir frågan fortsatt, hur kommer regeringen kunna säkerställa att alla secondhandbutiker, så som exempelvis Erikshjälpen, Röda korset och olika butiker som säljer begagnat kommer kunna fortsätta göra detta utan att bli extra beskattade och därmed riskera att lägga ner sin verksamhet?
mot · H9023174 · 2021-10-04 00:00:00 — Utjämnande av barns livschanser ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till förskola och tillkännager detta för regeringen. är i världens absoluta framkant för pedagogisk verksamhet för små barn. Vid finns flera forskningsgrupper särskilt inriktade på barns och ungas inlärning. Barns lärande och utveckling studeras i termer av genus, normalitet, etnicitet och kommunikativa, sociala och kulturella förhållanden. Centrala forskningsteman är barns lärande och utveckling av grundläggande färdigheter och förståelse för sin omvärld. Förutom svenska föräldrar vittnar såväl nationell som internationell forskning om att en bred tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner utjämnar livschanser och är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Utbildning på alla nivåer utgör en oerhört stark kraft för social rörlighet. Barn som har en tuffare start i livet kan få stöttning i sitt lärande av en välutvecklad förskola och därmed minska risken att ärva sina föräldrars sociala utsatthet. Detta talar starkt för att förskolan, utöver sitt breda uppdrag att finnas till för alla, är extra viktig för barn som lever i en socialt svagare hemmiljö. Det kan handla om barn till föräldrar med socialmedicinska problem eller som lever i långvarigt utanförskap. Men även barn till arbetslösa eller barn till nyanlända utan egna kunskaper i svenska kan få nödvändig stöttning i sitt lärande genom en välfungerande förskola. Det finns alltså starka skäl för att öka ansträngningarna för att just dessa barn ska få ännu bättre chanser att ta del av svensk förskola. innehas rätt till förskola om minst för barn till arbetslösa, studerande och föräldralediga, även om många kommuner i väljer att erbjuda långt fler timmar. Det är måhända helt rimligt att barn vars föräldrar är föräldralediga och hemma med ett yngre syskon inte behöver garanteras lika många timmar eller den flexibilitet som arbetande föräldrar erhåller. Det är däremot inte lika säkert att det på lång sikt är samhällsekonomiskt lönsamt eller bidrar till ett bättre samhälle. Barn som växer upp i utsatthet eller risk för utanförskap kan ha större behov av förskola än dagens . Det kan handla om barn vars föräldrar har sociala problem och får stöd av , det kan handla om barn vars föräldrar är arbetslösa och på heltid åter försöker bli självförsörjande eller om barn med föräldrar som har långvarigt socialbidragsberoende. För barn i dessa familjer kan förskolan betyda helt andra förutsättningar för det framtida lärandet och livet i stort. Det är av högsta vikt att så många barn som möjligt deltar i den erkänt högkvalitativa pedagogiska verksamhet som svensk förskola är. Av den anledningen anser jag att regeringen bör utreda möjligheten att erbjuda fler timmars förskola även till barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden.
mot · H9023175 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om delad pensionsrätt och tillkännager detta för regeringen. Att män och kvinnor har olika inkomster leder också till att pensionen är olika stor. Det kan leda till allvarliga ekonomiska problem framför allt för kvinnan i de fall där äktenskapet upphör. Om ett par skiljer sig, ingår de förväntade pensionerna inte som en del av förmögenheten vid bodelningen. Skilsmässor kostar på så sätt oftast mer för kvinnor än för män. I äktenskapen är kvinnan dessutom yngre än mannen och kvinnor lever också i genomsnitt längre än män. Detta leder till att många äldre kvinnor lever ensamma och ofta med en låg pension. Låga inkomster gör att många kvinnor kommer att få hela eller en betydande del av sin pension i form av garantipension, betydligt fler än vad som är fallet för män. Skillnaden mellan kvinnors och mäns pension kallas för pensionsgapet. Det mäter i procent hur mycket mindre kvinnors genomsnittliga pensionsinkomst är i förhållande till männens. Det sammantagna pensionsgapet för personer är . Vi vet att skillnaderna i uttag av föräldraförsäkring får långtgående konsekvenser för kvinnors sysselsättning, löneutveckling och framtida pensionsinkomster För att öka jämställdheten mellan män och kvinnors pensionsinkomst anser vi att en utredning bör tillsättas gällande vilka effekterna skulle bli om pensionsrätter intjänade omyndiga, gemensamma barn, under äktenskap, delades lika.
mot · H9023176 · 2021-10-04 00:00:00 — Gårdsförsäljning av småländska alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Många smålänningar får sin försörjning från mat- och dryckesrelaterade företag. har med sina fem klimatzoner en stor potential för vad som går att odla; vidare finns stora möjligheter att både jaga, fiska och samla i den småländska naturen. Dessa företagare är aktörer för jobb och tillväxt i länet. I och med att socialutskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen i slutet av förra mandatperioden om att frågan gällande gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker bör utredas så finns det skäl att åter igen lyfta den. Regeringen har ännu inte heller agerat i frågan eller ens gjort något uttalande som stödjer riksdagsmajoritetens vilja, vilket även bör påpekas. är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur miljön, turistnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Den huvudsakliga kritiken mot gårdsförsäljning är att den skulle hota det statliga spritmonopolet och att folkhälsan skulle äventyras av ökad alkoholkonsumtion. Kritiken saknar dock verklighetsförankring. När statens förra alkoholutredning presenterades konstaterade utredaren att det även i fortsättningen ska vara olagligt för lokala vintillverkare att sälja sitt vin till turister och andra direkt på gården, då det inte skulle gå ihop med det svenska alkoholmonopolet. Detta har tillbakavisat och där av finns det fog för en ny utredning. Lokal alkoholförsäljning direkt till konsumenterna skulle vara ett undantag från Systembolagets ensamrätt. Med hänvisning till en dom i konstaterar man att ett sådant undantag inte skulle fordra att det statliga handelsmonopolet måste avskaffas. Vad gäller folkhälsan så hotas den inte. Gårdsproduktionen av till exempel vin är för liten för att man skulle få upp volymerna och därmed få ner priserna. Det finns ytterligare ett EU-land, , som har statligt spritmonopol. Men där har det varit tillåtet för lantbrukarna att sälja sina egna fruktviner så länge alkoholvolymen inte överstiger . Erfarenheterna därifrån är att alkoholkonsumtionen inte har ökat på grund av gårdsförsäljningen. Regeringen bör därför förenkla regelverket när det gäller försäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker i .
mot · H9023177 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flerbarnstillägget och tillkännager detta för regeringen. Alla barn har rätt till barnbidrag i med . Familjer med fler än ett barn får flerbarnstillägg, som ökar i takt med antalet barn. För två barn blir det extra men beloppet ökar snabbt, familjer med sex barn får extra och får ut totalt i barnbidrag, det blir skattefritt. Ursprunget till dagens system infördes och gällde då efter tre barn, men ändrades 2005 till nuvarande system. Kostnaden för barnbidraget 2019 var 33 miljarder, och flerbarnstillägget 1,3 miljarder. som granskade flerbarnstillägget påpekar att träffsäkerheten minskade när bidraget sänktes till två barn. Därför rekommenderar att regeringen ser över och överväger att ta bort stödet från barn nr två och använda pengarna på mer effektiva åtgärder för god levnadsstandard för barnfamiljer. Andra rapporterar att de höga barnbidragen också är en hindrande faktor för integration, för framför allt utlandsfödda kvinnor att komma in på arbetsmarknaden, att utbilda sig och lära sig svenska. Vi vet också att dessa föräldrar riskerar att ha svårigheter att hjälpa sina barn på olika sätt och då riskerar utanförskapet att fortsätta till nästa generation. föreslår bland annat obligatorisk språkförskola liksom att avskaffa EBO-lagen i dess nuvarande form för att minska de problem som finns i så kallade parallella samhällen. Att ta bort flerbarnstillägget skulle vara en annan viktig signal att hylla arbetslinjen i stället för ett långvarigt utanförskap inom hemmets väggar. För barnens skull vore andra stöd som är mer riktade till de med behov bättre verktyg att förebygga problem. Därför bör flerbarnstillägget avskaffas.
mot · H9023179 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jämställdheten inom svensk idrott och tillkännager detta för regeringen. Vägen till en jämställd idrottsrörelse är fortfarande lång. Förutsättningarna för Damkronorna kontra Herrkronorna är bara ett exempel på hur det står till. I en analys av jämställdheten inom idrotten konstaterar ) att kvinnors och mäns deltagande, förutsättningar och villkor inom idrotten är olika i princip på alla nivåer. Ojämlikheten framträder i andelen kvinnor och män som är medlemmar i olika idrotter, i andelen styrelseposter och förtroendeuppdrag, i fördelningen av resurser och avseende idrottsliga normer och ideal. I samma rapport framkommer att sju av tio flickor och pojkar med svensk bakgrund idrottar i en förening eller klubb. Samma siffra gäller för pojkar med utländsk bakgrund. När det gäller flickor med utländsk bakgrund är det dock bara fyra av tio som utövar idrott utanför skolan. Därför anser jag att det är hög tid att regeringen lägger fram förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott, med särskild vikt på hur ekonomiska medel fördelas i relation till kön inom svensk idrott.
mot · H9023180 · 2021-10-04 00:00:00 — Idrottens betydelse för integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar och tillkännager detta för regeringen. Omkring 3,5 miljoner svenskar är på olika sätt engagerade inom idrottsrörelsen. Trots det talar vi sällan om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggt land att leva i. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. Bakgrund suddas ut. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplanen. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i stallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben är förebilder och lotsar ungdomar mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet och en väg in i samhället. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför borde regeringen utreda möjligheter att premiera socialt ansvar i stödet som ges till föreningar.
mot · H9023181 · 2021-10-04 00:00:00 — Utökad kapacitet i Forsmarks kärnkraftverk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka kapaciteten i Forsmarks kärnkraftverk och tillkännager detta för regeringen. behöver mer energi. I huvudsak mer el. har elbrist på grund av nedstängningen av kärnkraften. köps istället brunkolsel in från och för att klara elförsörjningen i . Den inhemska elproduktionen måste öka – såväl för att stärka konkurrenskraften som för att minska klimatpåverkan. Samhället är under omställning och många konsumenter väljer att köpa en elbil i stället för fossildrivna bilar vilket ökar efterfrågan på el. Det behövs därtill mer el till industrin för att säkerställa tillväxt och konkurrenskraft internationellt för våra exportföretag. vittnar företag om att de inte kan utveckla sin verksamhet i den mån de önskar på grund av just brist på el. Forsmarks kärnkraftsområde är planerat för 5 verk. Det vore därmed högst skäligt att utöka kapaciteten för att möta det ökande behovet.
mot · H9023182 · 2021-10-04 00:00:00 — Jämlik fördelning av föräldrapenning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en delad föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. Den officiella statistiken visar att kvinnor tar ut av ersättningsdagarna i föräldrapenningen och männen tar ut . Motsvarande siffror gällande tillfällig föräldrapenning (VAB) är för kvinnor och för män. Det är under barnets första två levnadsår som huvuddelen av föräldrapenning tas ut. Kvinnors uttag ligger huvudsakligen koncentrerad till barnets första levnadsår och männens när barnet är 1–1,. Om bara studeras är mammor lediga på hel- eller deltid i totalt och män . Uttaget av föräldrapenning motsvarar dock enbart 9,6 respektive 2,2 månaders ledighet. Det är med andra ord vanligt att män och kvinnor förlänger föräldraledigheten genom att använda obetalda dagar, men detta uttag varierar mellan olika inkomst- och utbildningsgrupper. Ledighetstiden för kvinnor är alltså nästan fyra gånger så lång som för män, vilket inte helt återspeglas i statistiken gällande uttag av föräldradagar. beräknar att för en föräldrapenning går det med heltidsledighet. Ett annat sätt att utrycka saken är att under barnets första levnadsår tar kvinnor i genomsnitt ut och män 19, under barnets andra levnadsår är motsvarande siffror för kvinnor och 34 för män, och för kvinnor och 8 för män. bör alltså multipliceras med 1,4 för att visa faktisk heltidsledighet med barn. Kvinnors större ansvarstagande för familj och hem inverkar otvetydigt på allt från arbetsmarknadsdeltagande, sjukskrivningar, obetalt hemarbete, livsinkomst samt makt och inflytande i samhället. Det går inte att bortse ifrån att dessa skillnader förstärks och ökar i och med det ojämna uttaget i föräldraförsäkringen. Menar vi allvar med ett riktigt jämställt är det skeva uttagandet av föräldrapenning en stark faktor att ojämställdheten mellan man och kvinna fortsatt är stor. Därför anser jag att man bör studera vilka effekter en delad föräldraförsäkring skulle innebära för ett mer jämlikt .