mot · H8024015 · 2021-04-28 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:114 Strategisk exportkontroll 2020 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 3Det skärpta och förnyade svenska regelverket för export av krigsmateriel 5Produkter med dubbla användningsområden 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att () bör hänskjuta prövningen till regeringen av alla utförseltillstånd till icke-demokratiska och krigförande länder, inklusive följdleveranser, för bedömning enligt det förändrade regelverket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande skrivelser om strategisk exportkontroll bör redovisa enligt vilken version av lagen exporttillståndet har beviljats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inte bör ge stöd till Saabs eventuella försäljning till utan i stället verka för fredliga lösningar i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en utredning för att bedöma ifall exportkontrollen av produkter med dubbla användningsområden bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur import av krigsmateriel ska genomföras och integreras inom det förändrade regelverket och tillkännager detta för regeringen. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt arbetar för fred och nedrustning och ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara en sådan röst, men då krävs det att vi slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Om vi inte gör det är vi inte trovärdiga i vårt arbete för mänskliga rättigheter, nedrustning, fred och jämställdhet. Trots att 2020 var präglat av en pandemi vars effekter allvarligt skadar i stort sett alla världens länders ekonomiska tillväxt fortsätter trenden av kraftig upprustning. Ökar gör fattigdom, inskränkningar av mänskliga rättigheter och i synnerhet kvinnors rättigheter, svält och ekonomisk ojämlikhet – men ökar gör även världens totala militära utgifter. är i ett internationellt perspektiv en viktig aktör med ett avsevärt ansvar i och med en stor vapenexport både i absoluta siffror och per capita. Regeringens skrivelse 2020/21:114 Strategisk exportkontroll 2020 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden visar att den svenska vapenexporten fortsatt befinner sig på en historiskt hög nivå. Som exporterade svenska företag krigsmateriel till ett värde av . Sett ur ett längre perspektiv visar en sammanställning av att den svenska vapenexporten är mer än fem gånger så stor jämfört med . Bland köparna av svenska vapen återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi återfinner även länder som tar stora steg tillbaka i sin demokratiutveckling och där vi ser att våld och förföljelse av minoriteter och politisk opposition ökar. Dubbelmoralen i svensk vapenexport blir tydligast i vapenexporten till de stater som krigar i . som regeringen talar om vikten av demokrati, fred och kvinnors rättigheter beväpnar krigförande diktaturer som systematiskt kränker kvinnors rättigheter och bombar det jemenitiska folket. kommer inte med trovärdighet att vara en röst för mänskliga rättigheter någonstans på jorden så länge denna vapenexport fortsätter. mål är tydligt. Vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar vi att vapenexport helt ska avvecklas. 3 Det skärpta och förnyade svenska regelverket för export av krigsmateriel Regeringen fick 2011 i uppdrag att ta fram ett förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Först , , trädde ett nytt regelverk i kraft som avsevärt påverkar lagen (1993:1300) om krigsmateriel. Under de år det tog för regeringen att arbeta fram det nya regelverket exporterade krigsmateriel till icke-demokratier för . När behandlade proposition 2017/18:23 var det enda parti som ville ha ett absolut förbud av export av krigsmateriel till diktaturer, stater som kränker mänskliga rättigheter och krigförande stater. Skrivelse 2020/21:114 Strategisk exportkontroll 2020 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är den andra statistiska sammanställningen som redogör för med det nya regelverket som innehåller de förändrade riktlinjerna. Det inkluderar den demokratiska statusen, mänskliga rättigheter, exportens påverkan på en rättvis och hållbar utveckling i den mottagande staten, följdleveranser och internationell samverkan. Den mottagande statens demokratiska status uttrycks vara den viktigaste ändringen. Skrivelsen ger oss en möjlighet att återigen se vilken effekt det nya regelverket har haft. ser fortsatt positivt på att underlaget innehåller mer information än eftersom det ökar transparensen och öppenheten kring vapenexporten. Att den svenska exporten ökar till icke-demokratiska stater visar dock på att regelverket har varit helt tandlöst när det gäller att sätta stopp för export till diktaturer och andra länder med omfattande demokratiska brister. Det nya regelverket har framför allt två stora luckor. Den första handlar om att regelverket bara gäller tillstånd för nya affärer som ingåtts efter . Alla affärer som anses ha en koppling till affärer som beviljades innan villkoret på demokrati trädde i kraft kan klassas som s.k. följdleveranser och därmed undkomma den nya tillståndsprövningen. Följdleveranser kan handla om reservdelar, ammunition eller helt nya system av samma typ som tidigare levererats. Följdleveranser har ingen tidsgräns utan kan fortsätta hur länge som helst. Det pågår exempelvis följdleveranser till system som ursprungligen levererades från för 30–enligt (). Följdleveranser har länge varit ett av de största kryphålen i den svenska vapenexportregleringen och innebär att exporten kan fortsätta trots att inga nya affärer tillåts. Statistiken visar att andelen vapenexport till icke-demokratier återigen ökade trots att tillstånd ska nekas till nya affärer med stater som har grava brister i den demokratiska statusen. Till länder med stora demokratiska brister steg andelen av den totala exporten från 2020, och till diktaturer steg det från enligt Svenska Freds. Det är därmed uppenbart att en lagstiftning som inte inkluderar följdleveranser blir verkningslös om syftet är att sluta exportera vapen till krigförande och icke-demokratiska stater. Den andra luckan i det nya regelverket är att det inte innebär ett stopp av export till icke-demokratiska stater, utan brister i den demokratiska statusen ska enbart påverka bedömningen och utgöra ”hinder” för export. Om det sedan anses finnas ”avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen” kan export ändå beviljas. Ställningstagandet att inte stödja och legitimera odemokratiska och förtryckande regimer kan därmed åsidosättas om andra intressen anses väga tyngre i bedömningen. Statistiken innehåller därför exempel på tillstånd för helt nya affärer till icke-demokratiska länder som har beslutats efter att det nya regelverket trädde i kraft. Hur dessa avvägningar har gjorts finns det ingen information kring. Vi vet därmed inte vilka intressen som ligger bakom besluten om att ingå nya affärer med icke-demokratiska stater. anser att det är under all kritik att det regelverk som tog att arbeta fram och som regeringen uttryckte skulle göra ett av världens striktaste regelverk ännu striktare inte verkar ha bidragit till en minskning av svensk vapenexport till krigförande och icke-demokratiska länder som syftet var, utan snarare tvärtom. Regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser att problemen med det nya regelverket inte ligger i dess utformning utan snarare i hur det tolkas. I bilaga 3 på s. 90 i skrivelsen menar ISP att det är ”uttalat från regeringen att följdleveranser till sådana affärer som har godkänts före bör bedömas enligt äldre riktlinjer för följdleveranser”. Uttalas det i stället att samtliga följdleveranser ska bedömas enligt det förändrade regelverket skulle inte exportera krigsmateriel till icke-demokratiska och krigförande stater i den utsträckning som görs . Regeringen ska ta ansvar för att det förändrade regelverket också får effekt i bedömningar av krigsmaterielexporten. ISP bör hänskjuta prövningen till regeringen för alla utförseltillstånd till icke-demokratiska och krigförande länder, inklusive följdleveranser, för bedömning enligt det förändrade regelverket. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser också att transparensen kring vilken version av lagstiftningen, främst före eller efter , som besluten om export lutar sig mot måste säkerställas. I kommande skrivelser om strategisk exportkontroll bör regeringen redovisa enligt vilken version av lagen exporttillståndet har beviljats. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. tog 56 länder samt EU emot leveranser av krigsmateriel från . Värdet på krigsmaterielexporten, likt 2019, befinner sig på en historiskt hög nivå och uppgick till . Det är en ökning med av exportvärdet som då beräknades vara strax . har även antalet företag, myndigheter och privatpersoner med tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel ökat . 293 företag, myndigheter och privatpersoner innehade tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel . har tillståndsinnehavarna ökat med . Skrivelsen anger att en anledning till det är att ändringar i lagen om krigsmateriel innebär att ytterligare verksamhet kräver tillstånd. Det kan ses som positivt, men det bör inte förringas att den största anledningen till denna ökning är att själva vapenexporten ökat . Det i särklass största mottagarlandet för svensk krigsmateriel 2020 var . Därefter följer , , och . Över en tredjedel, , av den totala exporten av krigsmateriel 2020 gick till länder som klassas som ofria eller delvis ofria enligt det politiskt obundna forskningsinstitutet rankning av politiska och medborgerliga rättigheter runt om i världen. Det betyder att över en tredjedel av den svenska vapenexporten gick till länder som vanligtvis kallas för icke-demokratier, såsom , , , , , , och . Dessutom gick av exporten till länder som klassas som ofria, det som brukar kallas auktoritära regimer eller diktaturer. Det är viktigt att erinra att redan innan det förnyade regelverket för krigsmaterielexport råder ett principförbud för vapenexport i . Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel får sådant endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik. Därefter bygger tillståndsprövningen på en helhetsbedömning. anser att säkerhets- och försvarspolitiska intressen i alltför stor utsträckning prioriteras högre än om ett land är involverat i, eller riskerar att dras in i, en väpnad konflikt eller om det förekommer allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter i landet. 4.1 Krigförande länder i inledde en militärallians, under ledning av , flyganfall mot huthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i pågår fortfarande och beskrivs som världens värsta humanitära kris enligt FN. Över 24 miljoner människor, av befolkningen, behöver humanitärt stöd. Av dem är över 12 miljoner barn. Den koalition som strider mot huthirebellerna i består, utöver , av , , , , , , och . På har luftrum, territorialvatten och militärbaser även gjorts tillgängliga av , och . har under bombningarna av exporterat vapen till sex av staterna som deltar i koalitionen. Bland mottagarna av exporten 2020 finns fyra av de stridande parterna med, nämligen , , och . –2020 har krigförande länder i som deltagit i den saudiskledda koalitionen köpt svensk krigsmateriel till ett värde av . Enbart gäller det . Av den totala svenska exporten gick till krigförande länder i , en ökning . Samtliga av de länder som deltar i kriget i och som mottar svenska vapen är att betrakta som auktoritära stater som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Länderna deltar uppenbarligen även i en väpnad konflikt. De uppfyller därmed samtliga kriterier för att inte beviljas export av svensk krigsmateriel. I regeringsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, (även kallad januariavtalet) ingår det dessutom en uppgörelse som innebär att de fyra partiernas principiella inställning är att inte godkänna vapenexportaffärer till specifikt de icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Trots alla additionella regelverk och skrivningar, utöver lagen (1992:1300) om krigsmateriel, fortsätter vapenexporten till dessa länder. Främst gäller det följdleveranser, men det finns även exempel på nya tillstånd som har beviljats. Tabell 9 i skrivelsens första bilaga visar att nya utförseltillstånd har beviljats till både och , vilket strider mot regeringens egen tolkning av det nya regelverket och januariavtalet. Dessa nya utförseltillstånd kategoriseras som internationella samarbeten utan vidare redogörelse. I motion (2019/20:114) med anledning av förra årets skrivelse varnade vi för att samarbetsavtalet ISP beviljade mellan ett svenskt vapenföretag och en aktör i skulle leda till en omfattande export till landet. Det svenska företaget, , som även har en produktionsanläggning i landet , är den stora anledningen till att exportvärdet till har ökat från till 2020. exporterar främst det luftburna radarsystemet Globaleye till den krigförande diktaturen . Faktum är att export på till landet är större än hela den sammanlagda svenska vapenexporten till den saudiskledda koalitionen sedan kriget i startade . Att fortsätter att förse icke-demokratiska och krigförande stater med krigsmateriel är allvarligt, vanhedrande och högst oansvarigt. i rapporterade att länder som exporterar krigsmateriel till de krigförande staterna inte kan säkerställa att materielen inte kommer att användas för att begå krigsbrott. Det finns möjligheter inom det svenska regelverket att ge avslag till följdleveranser och dra tillbaka redan godkända vapenaffärer om det finns särskilda skäl för det. Det brutala krig som pågår i anser är ett tillräckligt starkt skäl. All vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen och enligt strider exporten av vapen till exempelvis mot EU:s egna regler. EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har fått i uppdrag att ta fram ett förslag på vapenembargo. Beslutet är en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör stötta den höga representanten och agera i enlighet med rekommendation. Flera internationella organisationer, däribland svenska , arbetar för ett totalstopp av export av vapen till alla parter som krigar i . Arbetet har haft vissa framgångar i , och samt i och . Tyvärr har inte den ställt sig bakom kravet. menar att det just nu är extra viktigt att ställer sig bakom kravet eftersom det skulle ge stöd till FN:s generalsekreterares upprop för vapenvila och fred i då alla resurser måste mobiliseras för att hindra effekterna av pandemin som förvärrar den humanitära krisen. bör skyndsamt ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. tillträdde högerpopulisten presidentposten i . Bolsonaros regering har fler militärer som ministrar än den regering som landet hade under militärstyret efter kuppen . Sedan han tillträdde har Bolsonaro hunnit legalisera vapeninnehav, öppna upp för exploatering av skyddade områden i regnskogarna i och flytta i till . Han har avsagt sig värdskap för och tydligt profilerat sig som klimatskeptiker. Bolsonaro har även undvikit att införa åtgärder för att motverka smittspridningen av covid-19. Sedan han tillträdde som president har vi sett ökade kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkta friheter och krympande demokrati. Människorättsaktivister, hbtq-personer och oppositionella politiker har tvingats lämna landet på grund av dödshot som riskerar att verkställas. har varit det land som exporterade mest vapen till. 2020 var det tredje största exportlandet, vilket de även är sett till export av krigsmateriel . Det svensk-brasilianska kontraktet om stridsflygplanet knyter och regeringar till varandra även framöver för ett ömsesidigt beroende. Aktivt arbete har genomförts för att få igenom denna affär inklusive att assistera med det. Den har gått i god för hela som har fått i lån för att kunna ha råd att köpa Jas-planen och även vapen från och . är mycket kritiskt till regeringens stöd till affären och i ljuset av utvecklingen i menar vi att regeringen nu måste bevaka den fortsatta affären noga. Det finns stora risker att svenska vapen kommer att användas för att kränka mänskliga rättigheter och skapa instabilitet i . Regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I en utveckling som påminner skrämmande mycket om den i överväger nu att köpa Jas-plan från i vad som kan bli en miljardaffär. Det är viktigt att som en aktör för diplomati och förespråkare av de mänskliga rättigheterna främjar en demokratisk och fredlig utveckling i i stället för att upprustning och spänningar mellan grupper inom landet ökar. slöt den colombianska regeringen ett fredsavtal med den största (revolutionära väpnade styrkor – folkets armé). var ett positivt besked för ett land som har sett över 260 000 människor dödas i våld mellan gerillor, militär och miliser. Utvecklingen i just nu är dock negativ när regeringen i landet minskar på resurserna till institutioner för genomförandet av fredsavtalet som de militära utgifterna ökar. Det är uppenbart att staten, trots att den redan har största militär, går mot upprustning. FN har dessutom dokumenterat att 375 människor har dödats, varav 120 människorättsförsvarare, i vad som är en fortsättning av de historiska konflikterna. Det sista folket i behöver är en regering som rustar upp och agerar alltmer aggressivt mot dess egen befolkning. I och med pandemin växer de ekonomiska, etniska och sociala klyftorna där de mest utsatta också drabbas hårdast. De politiska spänningarna mellan och grannlandet har dessutom ökat . anser att bör främja det humanitära och konfliktförebyggande arbetet i . Det är dessutom inte vårt försvars- eller säkerhetspolitiska intresse att öka tillgången till vapen i detta konfliktområde. Regeringen bör inte ge stöd till Saabs eventuella försäljning till utan i stället verka för fredliga lösningar i landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett av världens största och folkrikaste länder. Trots en växande medelklass domineras landet av stora klassklyftor och det hinduiska kastsystemet präglar fortfarande delar av samhället även om det officiellt är avskaffat. Hundratals miljoner människor lever i fattigdom i . dör minst 382 barn på grund av smutsigt vatten och dålig sanitet. Enligt är av ytvatten förorenat. Det beror främst på okontrollerade utsläpp av giftigt avfall från industriområdena. Även diskrimineringen mot kvinnor och flickor är djupt förankrad på alla nivåer i det indiska samhället. Våldet mot kvinnor och unga flickor är utbrett och trots att det är olagligt med barnäktenskap är det fortfarande vanligt förekommande. räknas som världens farligaste land att vara kvinna i, räknat efter bl.a. sexuella övergrepp, trafficking och sexuellt slaveri. Användandet av hemgift ökar också, vilket gör att flickor och unga kvinnor är kopplade till en ekonomisk skuld. drivs tusentals unga kvinnor till självmord efter att ha utsatts för tortyr och trakasserier kopplat till en obetald hemgift. Den demokratiska utvecklingen i går påtagligt åt fel håll under premiärminister . I takt med att hindunationalismen vunnit mark har intoleransen mot landets minoritetsgrupper och oliktänkande ökat. är ett av de minst utvecklade länderna i och präglas av stora inre oroligheter. Många islamistiska grupper har vuxit sig starka; bl.a. kontrolleras gränsområdet mot av talibaner och följare av . deltar i konflikten med drönare som också dödat många civila. Krigen mot terror har gjort rättssäkerheten i landet dålig. och ligger i väpnad konflikt med varandra, och exporterar vapen till båda sidor. Med få undantag har exporterat vapen till både och och har på så sätt bidragit till att göda konflikten i stället för att bidra till avspänning. Konflikten mellan och är en av de farligaste i världen eftersom båda parter har kärnvapen. Ett område som länderna strider om är Kashmir. Kashmir anses vara ett viktigt strategiskt område på grund av sina naturresurser. Flera av de stora floderna i både och har sin källa i Kashmir och kontrollen över vattenresurserna är viktig. Både och menar att de har rätt till hela Kashmir och betraktar varandra som ockupationsmakter. De avvisar även möjligheten att regionen ska få status som en självständig stat. har enligt olika källor uppemot en halv miljon soldater i Kashmir. Den indiska armén i Kashmir opererar efter andra regler än i resten av landet och har anklagats för att ha begått brott mot de mänskliga rättigheterna i området. president har, som borgmästare i , gjort sig känd som förespråkare av dödspatruller som ett viktigt vapen för att snabbt skipa rättvisa och bekämpa kriminalitet. I valrörelsen lovade han att döda 100 000 kriminella och dumpa kropparna i . Polisen och medborgargarden uppges ha skjutit tiotusentals misstänkta brottslingar sedan Duterte kom till makten. hotas den politiska oppositionen. Bland annat har oppositionspolitikern , som kritiserat Duterte och hans metoder, hotats till livet och tvingats avgå som ordförande i kommissionen för mänskliga rättigheter. rapporterade om att Duterte har gett order om att personer som bryter mot det utegångsförbud som råder på grund av coronaviruset ska skjutas. Han har även gjort inskränkningar i pressfriheten för de medier som kritiserar honom. är tillsammans med bl.a. , , och ett av de 26 länder som prioriteras i regeringens exportstrategi.