mot · H8023813 · 2021-01-15 00:00:00 — Detta är inte rimligt, särskilt som det finns risk för att reglerna har missbrukats och kommer att missbrukas. Vidare gynnar den nedsatta arbetsgivaravgiften stora företag som det saknas skäl att subventionera. Det bör genomföras en utvärdering av den nedsatta arbetsgivaravgiften. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den s.k. expertskatten för ”utländska nyckelpersoner” är enligt beslut förlängd från till . Det innebär att specialister inom tekniskt avancerad och kunskapsintensiv verksamhet, högt kvalificerade forskare och personer i företagsledande ställning eller andra nyckelpersoner kan få nedsatt skatt . motsatte sig denna utökning och menar att expertskatten bör avskaffas för en likvärdig skatt. För att stärka innovationskraften behöver småföretags, startups och uppfinnares patent säkerhetsställas. Patenträttegångar är väldigt dyra, vilket gör att få vågar ta risken. Europeiska kommissionen, () bland många, har studerat dessa frågor. Sammanfattningsvis har de kommit fram till att reglerna för rättegångar är en grundpelare i ett patentsystem, kostnadsfördelning har en fundamental betydelse, tidsutdräkten till det rättsliga utslaget har stor betydelse samt att data för jämförelse mellan olika system saknas. I tar dessutom rättegångarna jämfört med liknande rättegångar i andra delar av världen. Därför bör det utredas hur patenträttigheterna kan stärkas och hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan och kan minimeras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett område som saknas är att möjliggöra och underlätta för hållbart företagande, ett hållbart företagande som klarar av kriser bättre. Inom detta område behöver forskningen öka, bl.a. kring kooperativa arbetarägda företag och hur företagsformerna kan rustas inför framtida kriser. är forskningen aktiebolagsorienterad, vilket ger ett näringsliv som inte är lika resilient. Därför bör det tillsättas en utredning om hur man kan öka kunskapen och öka forskningen om kooperativ och andra alternativa företagsformer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. värnar den fria forskningen, en oberoende akademi och en statlig politik som inte lägger sig i. Vi står dock inför ett antal samhällsutmaningar som måste lösas för att bibehålla en fungerande välfärd och en hög levnadsstandard. Det finns därför ett särskilt samhällsintresse i att peka ut strategiska områden. Regeringen lyfter fram ett antal sådana satsningar, och står bakom en stor del av vad som skrivs. Vi vill dock även tydliggöra vår hållning på ett antal områden utifrån forskningspolitisk samhällsnytta. 6.1 Ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier välkomnar regeringens satsning på virusforskning. I vårpropositionen 2020 lyfte just behovet av en långsiktig satsning på virusforskning och att en sådan satsning inte får begränsas till bara forskning om covid-19. Virusinfektioner som huvudsakligen drabbar fattigare regioner, som zika, dengue, ebola m.fl., saknar vaccin och bot medan virus som även drabbar västvärlden ofta har vaccin eller botemedel. Det relativt snabba framtagandet av vaccin mot covid-19 visar att det finns en stark grundforskning, och stora satsningar på virusforskning ökar sannolikheten för att också åtgärda de virusinfektioner som saknar bot och vaccin. Den svenska virusforskningen bör inriktas även på de virussjukdomar som inte drabbar oss. De allmänt förekommande virussjukdomarna förkylning och influensa kostar samhället miljarder . Enligt en beräkning uppgår samhällskostnaderna till över 50 miljarder enbart för dessa två sjukdomar. Bot mot dessa och andra sjukdomar blir inte bara en vinst för individen utan också för samhället i stort. Under covid-19-pandemin har vi sett hur demokratin påverkats i flera länder, hur människors grundläggande rättigheter minskat men också hur människor brutit mot restriktioner och uppvisat tecken på faktaresistens. Forskning om hur en pandemi påverkar samhällen och människor är därför välkommen. Inom ramen för det nationella forskningsprogram om virus och pandemier som regeringen föreslår ska såväl uppbyggnad av forskningsprogrammet, stöd till virusforskning och stöd till övrig forskning om pandemier rymmas. Satsningen på kan därför visa sig vara för liten, vilket kommer att följa och bevaka. 6.2 Hälsa och välfärd Ojämlikhet och vidgade ekonomiska klyftor är ett stort samhällsproblem. Det finns en stark koppling mellan ojämlikhet och en rad olika sociala och hälsorelaterade indikatorer. I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse och påverkar hur vi människor i ett samhälle ser på varandra. har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. är det land i västvärlden, jämte , där ojämlikheten ökat mest under . Från att ha varit det mest jämlika landet i var vi 2019 på nionde plats. som medellivslängden ökar för höginkomsttagare och högutbildade minskar den bland t.ex. kvinnor i vissa typiska LO-yrken. Regeringen konstaterar i propositionen: ”En bättre förståelse för vad skillnaderna i hälsoutfall mellan olika grupper beror på är en förutsättning för att uppnå regeringens mål att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Att socioekonomiska faktorer kan påverka hälsostatus är känt , men även faktorer såsom kön och funktionsnedsättning kan ha betydelse.” håller med om att det är viktigt att satsa på forskning om hälsoklyftorna men konstaterar också att det finns forskning som visar hur klyftorna i samhället påverkar hälsa. Vi kan också konstatera att trots denna kunskap fortsätter klyftorna att öka, och regeringens politik att gynna de rika med rutavdrag, skattesänkningar m.m. driver på samhällsutvecklingen. Ska samhällsforskning göra nytta måste också politiken ta till sig forskningsresultaten. Ojämlikheten och klyftorna i samhället påverkar också så mycket mer än bara hälsoaspekterna. har mycket att vinna på att skapa ett jämlikare samhälle. Men för det krävs ett rättvisare skattesystem, stärkta socialförsäkringar, och inte minst en politik för full sysselsättning. Något som ger få eller inga avtryck i regeringens politik och få avtryck i forskningspropositionen. Klassamhällets utmaningar berörs inte med ett ord utan döljs bakom ord som socioekonomisk segregation och socioekonomiska utmaningar. 6.3 Forskningsprogram om segregation Regeringen föreslår att ett nytt forskningsprogram om segregation ska införas samt att forskningsanslag på för forskning om jämlika villkor ska föras över till det nya programmet . anser att det nya forskningsprogrammet också ska inkludera klassperspektivet. Det föreslagna forskningsprogrammet om segregation bör få inriktningen segregation, klass och jämlika villkor. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. inrättades ett nationellt forskningsprogram om rasism. , i samråd med för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), har att utlysa inom området. forskningsproposition nämns inte rasismen över huvud taget trots att den ökande rasismen och antisemitismen tillhör samhällets stora utmaningar. Det finns anledning att kommande budgetår överväga att utöka anslaget för forskning om rasism och diskriminering. 6.4 Forskning om missbruk saknar också forskning om missbruk. Det behövs ökade kunskaper om barn som växer upp i missbruksmiljöer och vilka insatser som är de bästa för dessa barn. Även forskning om långsiktigt fungerande insatser för missbrukare saknas. Inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv där det finns forskning som visar att mäns och kvinnors missbruk kan se olika ut som såväl prevention som insatser ofta utgår från mannens missbruk. En viktig del av forskning om missbruk är att förstå varför vissa unga fastnar i ett missbruk och hur det ska kunna förebyggas. Förståelse av barns villkor och vad som leder fram till missbruk och kriminalitet behöver öka. 6.5 Klimat och miljö och världen står inför en klimatkris. Jorden förser oss människor med nödvändiga naturresurser. Men naturresurserna är inte oändliga. Jorden har en ekologisk bärkraft som vi inte kan överskrida. Det gör att miljöfrågan i grunden är en fråga om fördelning av begränsade resurser. Miljöpolitik är också en fråga om rättvisa och solidaritet. Därför behöver forskningen som görs om klimatet också kunna kopplas ihop med forskning om ekonomi, fördelning av resurser och samhällsstrukturer. Klimatförändringarna slår olika hårt mot olika delar av världen och mot olika människor. Därför menar att det är avgörande att titta på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringarna. Kapitalismen fördelar jordens resurser extremt ojämlikt mellan klasser, mellan rika och fattiga länder och – i samspel med patriarkala strukturer – mellan kvinnor och män. välkomnar att det nationella forskningsprogrammet om klimat förstärks och ser särskilt positivt på att programmet ska stärka kopplingen mellan klimatförändringar och den biologiska mångfalden. FN:s expertpanel för biologisk mångfald (IPBES) visade i sin rapport just på det avgörande sambandet mellan förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringar och konstaterar att för att klara klimatet behöver vi också klara den biologiska mångfalden. välkomnar också satsningen på ett nytt forskningsprogram om hav och vatten. Världen befinner sig i ett klimatnödläge och det vi sett i regeringens budget har inte varit tillräckligt för att minska utsläppen i enlighet med våra nationella klimatmål. För att genomföra en omställning till ett grönt samhällsbygge behöver de gröna investeringarna kraftigt öka och samtliga samhällsinvesteringar bidra till ökad ekologisk och social hållbarhet. välkomnar att forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande förstärks. I budgetmotion, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning (2020/21:3170), redogör vi för en rad åtgärder för att skapa ett grönt samhällsbygge. I det förslaget ingår satsningar på hållbara, jämlika och transporteffektiva städer likväl som en klimatsmart stadsplanering. 6.5.2 Livsmedel och jordbruk Det nationella forskningsprogrammet för livsmedel stärks i regeringens proposition och pekar på behovet av att säkra livsmedelsförsörjningen. välkomnar satsningen på hur vi kan skapa ett starkare och mer hållbart svenskt jordbruk. Det är viktigt att komma ihåg att problemen för svenskt jordbruk inte bara ligger i tekniker eller val av grödor utan är intimt sammanlänkade med den gemensamma jordbrukspolitiken som finns inom EU och de handelsavtal som ingår i. Den forskning som bedrivs bör ta i beaktande alla de aspekter som rör jordbruket. En grön omställning inom vår livsmedelsproduktion skapar nya gröna jobb och gör vårt jordbruk bättre klimatanpassat. Inte minst behövs forskning om hur produktionen av klimatsmarta växtbaserade livsmedel ska kunna öka. Jordbruket har en stor potential att bidra till omställningen för att klara klimatkrisen likväl som förlusten av den biologiska mångfalden, då behövs en ökad kunskap kring hur ett förändrat klimat kan komma att påverka våra möjligheter att bedriva jordbruk . 6.6 Alternativa metoder till djurförsök har för forskning om och utveckling av alternativa metoder för djurförsök. driver 3R-centret för att bl.a. främja och samordna arbetet med alternativ till djurförsök. Regeringen har inga ytterligare satsningar, även om området sägs vara viktigt. För att kunna ersätta forskning med djurförsök med andra metoder behövs ytterligare forskning och utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. Därför föreslog en fördubbling av anslag för forskning om alternativa metoder för djurförsök i budget 2021. Till skillnad från regeringen anser vi att det behövs ytterligare satsning på forskning på alternativ till djurförsök. 6.7 Forskning om brottslighet Regeringen föreslår att ett nationellt forskningsprogram om brottslighet ska inrättas. Mycket av det som ska ingå i forskningsprogrammet är områden som redan är beforskade. Däremot brister forskningen om brottsprevention. menar därför att inriktningen på den brottsrelaterade forskningen ska inriktas på brottsprevention för att stärka förmågan att förebygga och bekämpa brott. vill även se ett forskning för att öka kunskapen om det polisiära och kriminologiska arbetet (mot. 2020/21:178). Det av regeringen föreslagna forskningsprogrammet om brottslighet bör även fokusera på brottsprevention. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V)