mot · H9023975 · 2021-10-05 00:00:00 — En pakt mot gängen: Liberala insatser för unga som begår brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidiga insatser till barn och unga i riskzonen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagreglering av brottsförebyggande uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillträdesregler för skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolors polisanmälningar av brott som är tecken på normbrytande beteende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förflyttning av brottsmisstänkta elever om den målsägande är elev vid samma skola, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat ansvar för att stötta skolgången för barn som är föremål för insatser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för att rekrytera barn och unga in i kriminalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dömda gängkriminella under en prövotid ska kunna åläggas att inte interagera med minderåriga barn utanför den egna familjen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid utredningar om barn som dragits in i kriminalitet alltid ska utreda eventuell påverkan från äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sammanhållet stöd från för icke straffmyndiga barn som begått brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om närvaro vid förhör med brottsmisstänkta barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om 24-timmarsgaranti i för barn och unga som har gripits för brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler typer av insatser i ska kunna göras obligatoriska genom mellantvång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad användning av mellantvång i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska insatser i regi för barn som begått brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mellantvång i för vårdnadshavarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om individuella handlingsplaner i för varje person som vill komma ur kriminalitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler omhändertaganden enligt LVU för att skydda utsatta barn som lever i kriminella miljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett framtida statligt kostnadsansvar för LVU-omhändertaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell kartläggning av omhändertaganden enligt LVU för att analysera vilka sociala faktorer som påverkar besluten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om restriktiv användning av LVU i hemmet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om orosanmälningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala insatsgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny huvudregel för informationsdelning mellan polis och socialtjänst i ärenden gällande barn och unga i riskzonen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsutbyte mellan myndigheter för effektivare utmätning av tillgångar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vandelsprövning vid anmälningsärenden om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brott som begås av unga som huvudregel alltid ska utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om drogtester av unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade möjligheter för polis att hålla kvar barn i avvaktan på socialtjänst eller vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna för häktning av unga i åldern 15–och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att korta handläggningstiderna i barn- och ungdomsärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om permanentning av försöket med snabbare lagföring av vissa brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottsoffer ska ha möjlighet till juridiskt stöd även då den misstänkta gärningspersonen är och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra övergrepp i rättssak mot barn till ett eget brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad användning av bevistalan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till juridiskt biträde från första förhöret för alla barn som misstänks för allvarliga brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handgranater bör klassas som vapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av vapenlagen, lagen om explosiva varor och lagen om krigsmateriel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda föraransvar för vapen m.m. i fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskärpning för brott mot knivlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsplikt för skyddsvästar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för brott i kriminella nätverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för rån, grov misshandel och grov utpressning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om modernisering av bestämmelsen om ohörsamhet mot ordningsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kartläggning av omfattningen och skärpning av den straffrättsliga regleringen av illegala vägspärrar och liknande begränsningar av rörelsefriheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminalisering av förstadierna till fler brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att unga som dömts till särskild ungdomsvård inte bör sitta på samma Sis-hem som unga som omhändertagits av , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobilförbud och höjd säkerhet vid Sis-hemmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd säkerhet vid permissioner för unga som dömts till särskild ungdomsvård, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om registerkontroll av personal på Sis-hem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åklagares möjlighet att genom strafföreläggande besluta om kortare ungdomstjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjd maxgräns för sluten ungdomsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om helt avskaffad ungdomsrabatt för myndiga som återfaller i brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivårdsinsatser för unga lagöverträdare och tillkännager detta för regeringen. Gängvåldet fräter sönder samhället. Våra barn och unga som ska drömma om framtiden får inte göra det. Snarare rånas och beskjuts de och fastnar i de kriminella gängens vägspärrar. Tusentals svenska barn och unga förstör livet för sig själva och andra genom att dras in i brottets bana. om ens någonsin kommer det som en överraskning för omgivningen när en ung person fastnar i en kriminell livsstil. Tvärtom har varningslamporna ofta lyst . Många av dem växer upp i familjer där föräldrarna inte har förmågan att ge barnen omsorg eller trygga dem mot våld och övergrepp. Föräldrar, äldre syskon och andra vuxna som själva är indragna i kriminell verksamhet är en del av alltför många barns verklighet. När dessa barn misslyckas i skolan erbjuder de kriminella gängen en alternativ arbetsmarknad. Barns och ungas utsatthet för gängrelaterade brott har ökat dramatiskt. Medan antalet personrån mot personer ligger relativt har antalet rån mot barn och unga ökat med . Ofta handlar det om förövare som agerar i grupp och väljer ensamma offer på väg till eller ifrån skolan, omringar, hotar och kräver mobiltelefon, hörlurar, jackor, skor och kod till bankkort. Många av dessa rån har kombinerats med våld och grova hot för att få offren att hålla tyst, och chockerande fall av förnedringsrån förekommer. För alltför många barn är skolan inte någon trygg zon. Antalet anmälda fall av fysiskt våld på grund- och gymnasieskolan har mer än fördubblats . Även siffrorna över gängbrottsligheten i stort talar sitt tydliga språk. Enligt statistik från har antalet skjutningar med dödlig utgång i kriminella miljöer fyrdubblats , från cirka tio fall till omkring 40 fall . I snitt inträffar i en skjutning och fem sprängningar . Vid en europeisk jämförelse är detta unika nivåer. En halv miljon människor bor i områden som av polisen utpekas som utsatta eller särskilt utsatta. Där är områden där rättsordningar och kriminella miljöer är ett påtagligt problem och där äldre rekryterar yngre till att begå brott. I dessa områden har gängbrottsligheten blivit en lokal maktfaktor att förhålla sig till, och i de mest utsatta områdena har kriminaliteten upprättat en parallell rättsordning. Kriminella grupperingar – ibland släkt- eller klanbaserade, ibland vanliga nätverk av kriminella – utpekar vissa zoner som sitt eget privata territorium och trakasserar allmänhet genom vägspärrar och kontrollerande beteende. Detta drabbar alla invånare, men eftersom befolkningen i dessa områden är ung är det särskilt allvarligt för alla de barn och unga som växer upp med en kriminell närvaro i sin egen bostadsmiljö eller på sin egen skola. Den här utvecklingen går att vända. Kampen mot den gängrelaterade brottsligheten hänger ihop med arbetet för att rädda barn och unga från att hamna i kriminalitet. Ingen enskild åtgärd är viktigare för att långsiktigt få ned brottsligheten än att hindra att barn och unga rekryteras till en kriminell livsstil och fastnar där. För oss i Liberalerna är det därför självklart att det behövs en helhetssyn. Repressiva insatser som fler poliser, skärpta straff och nya verktyg i brottsbekämpningen för polis och åklagare behöver hänga ihop med en historisk satsning på förebyggande och sociala insatser. har gått på knäna, och begränsas i sitt arbete för barn i utsatta situationer av såväl kommunernas ekonomiska prioriteringar som att inte har tillräckliga verktyg som krävs för att ge barn rätt insatser. Vill vi på allvar försöka bryta rekryteringen av barn och unga till kriminella gäng krävs det satsningar på alla områden – skola, polis och socialtjänst. Det krävs ökade resurser, ökade befogenheter och mer samarbete. Effektivare insatser gentemot unga lagöverträdare är generella men har även stor betydelse för att vända utvecklingen i de allra mest utsatta stadsdelarna. måste åter bli känt som möjligheternas land, inte som en plats för gängens avrättningar och brutalt våld. I denna motion presenterar därför Liberalerna ett antal förslag för att förebygga att barn och unga fastnar i kriminalitet, tidigt bryta en destruktiv utveckling i den unges liv och pressa tillbaka den gängrelaterade brottsligheten. Vi menar att hela samhället måste agera för att ta tillbaka kontrollen över områden som gängen kontrollerar och förstöra deras möjligheter att rekrytera barn och unga samt lagföra de som begår brottsligheten. För varje enskilt barn och ung människa gäller att den negativa utvecklingen måste brytas . Denna motion är därför upplagd så att den börjar med att beskriva de insatser som kan göras tidigt under uppväxten, för att sedan gå vidare med de åtgärder som kan bli nödvändiga i en situation när den unge personen börjat begå brott eller längre fram i tiden etablerat en kriminell identitet. Ingen aktör kan uppnå detta själv – varken polis, skola, socialtjänst, civilsamhället eller föräldrar – utan det krävs ett gemensamt åtagande. Det samlade arbetet är en pakt mot gängen, som ska rusta samhället så att det genomsyras av frihet, trygghet och möjligheter för alla. Våra förslag hänger ihop med vår övergripande rättspolitik och vår politik för att brett stärka barns rättigheter, vilket beskrivs i två separata motioner. Tydligare uppdrag och effektivare redskap till Tidiga insatser till barn och unga i riskzonen Ju tidigare insatser sätts in för barn och unga i riskzonen, desto bättre möjlighet att barn och unga får förutsättningar att bryta ett destruktivt beteende. arbete är därför av största betydelse, liksom att förskola och skola tidigt fångar upp farosignaler. Detta gäller både öppna insatser och det uppsökande arbetet. I Brottsförebyggande rådets rapport ”Insatser mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden” betonas särskilt vikten av tidiga brottsförebyggande insatser för att förhindra att barn i ett senare skede begår brott eller ansluter sig till kriminella nätverk. I rapporten framhålls att insatser som visat sig vara effektiva kan sättas in i ett mycket tidigt skede. Barn i riskzonen växer ofta upp i familjer där det redan tidigare finns tydliga riskfaktorer. Föräldrar som behöver hjälp att ta sitt föräldraansvar i vardagen ska få hjälp. Andra vuxna än föräldrar som är viktiga för barnet eller den unge, till exempel släktingar, lärare och idrottsledare, ska ges chans att bidra. Individanpassning är viktig för att insatserna ska stämma med barnet eller den unges behov, mottaglighet och motivation. Det handlar om att motivera barn och unga till förändringar inom olika livsområden som umgänge, skola och familj och stärka den unges möjlighet att utveckla sina individuella färdigheter och välja en annan livsstil. Liberalerna anser att all relevant verksamhet ska ha ett tydligt brottsförebyggande uppdrag och att detta behöver komma till uttryck i lagstiftningen. är i sammanhanget strategisk eftersom dess verksamhet är det kraftfullaste redskapet på nivå för att göra individanpassade insatser för att förebygga att barn och unga hamnar i kriminalitet. Vi noterar att utredningen socialtjänst dock inte tar upp frågan om en lagreglering i sitt betänkande (SOU 2020:47). Detta måste tas upp i den fortsatta beredningen av lagförslaget. brottsförebyggande uppdrag behöver lagregleras. Att klara skolan är en av de viktigaste skyddsfaktorerna för att ett barn inte ska hamna i en negativ utveckling. Detta har uppmärksammats när det gäller barn som är placerade genom regi, där de ungas skolgång vid SiS-hem eller HVB-hem tyvärr ofta visar stora brister, men samma sak gäller generellt. En kunskapsinriktad skolpolitik som ger alla barn möjlighet att skaffa sig de kunskaper de behöver i livet är en central brottsförebyggande åtgärd. Skolan ska vara en trygg zon för alla elever, men så är det inte . Alltför ofta inträffar det att skolan tvärtom är en brottsplats eller att skolan används som uppehållsplats för kriminellt belastade unga som knyter kontakter med elever i riskzonen, utökar makt genom sin närvaro eller bedriver brottslighet av olika slag. Även om tillträdesreglerna har förbättrats på många håll behöver mycket mer göras för att säkerställa att inte obehöriga uppehåller sig i eller vid skolor. Skolan ska vara en plats för eleverna och deras skolpersonal. Det är särskilt viktigt för unga i riskzonen att skolans personal agerar tydligt på alla former av brottslighet på skolan. Enligt Brottsförebyggande rådets enkätstudier bland ungdomar är skolan den vanligaste brottsplatsen för exempelvis misshandel, även grövre misshandel som gör att eleven måste söka hjälp hos skolsköterska eller sjukvård. För att polis och socialtjänst ska få kännedom om att ett barn kan vara på väg in i en destruktiv utveckling måste huvudregeln vara att skolan alltid gör polisanmälan och orosanmälan vid brottslighet som är tecken på normbrytande beteende. Brottsoffrets rätt till trygghet kommer ofta på undantag när brottsoffret och den misstänkte gärningspersonen är elever på samma skola. Det är möjligt att stänga av elever, men lagstiftningen kräver att andra åtgärder prövas först. I den akuta situation som uppstår när en elev utsätter en annan för ett grovt brott, till exempel rån eller sexuella övergrepp, måste skolan kunna agera snabbt och säkerställa den målsägandes trygghet. I sådana situationer behöver det finnas möjlighet att snabbt placera den misstänkte gärningspersonen på en annan skolenhet, inte som ett ställningstagande i skuldfrågan utan som en åtgärd för att säkerställa trygghet under rättsprocessen. Skollagen behöver därför skärpas så att rättssäkerheten för elever kan garanteras. Som nämnts ovan är skolgången en avgörande skyddsfaktor för barn i riskzonen. Trots detta innehåller förslaget till ny socialtjänstlag inte några tydliga skrivningar om ansvar för barnens skolgång. Vid reformeringen av socialtjänstlagen behöver ges ett utökat ansvar för att stötta placerade barns skolgång, men samma sak gäller också vid hemmaplansinsatser. Det kan till exempel handla om att en särskilt kvalificerad kontaktperson kan hjälpa den unge med att gå till skolan, stabilisera skolgången och uppnå godkända kunskapsresultat. Med delvis bifall till motionsförslag från Liberalerna gjorde under föregående riksdagsår ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga (bet. 2020/21:SoU24). Liberalerna förväntar sig nu att regeringen agerar i enlighet med beställning och inkluderar tydliga skrivningar om detta i reformerade socialtjänstlagen. Att förhindra nyrekrytering till gängkriminalitet är avgörande för att minska brottsligheten på lång sikt. Barn och unga som inte är straffmyndiga eller som är straffmyndiga men på grund av sin ålder inte kan dömas till lika hårda straff används av tunga kriminella för att utföra brott och påbörjar därmed sin egen brottsliga bana. Straffen för dem som rekryterar unga till kriminalitet, begår brott tillsammans med yngre eller förmår dem att begå brott, måste skärpas. Med bifall till motionsförslag från Liberalerna gjorde under föregående riksdagsår ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga (bet. 2020/21:JuU24). Liberalerna förväntar sig att regeringen utan onödigt dröjsmål lägger fram konkreta lagförslag. presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2021:68). Bland annat föreslås en ny straffbestämmelse som kriminaliserar att involvera någon i kriminell verksamhet. Detta ligger i linje med Liberalernas tidigare framförda förslag, men när en kriminell person straffas för att ha involverat unga i kriminalitet är dock skadan redan skedd. Därför måste straffrättsliga skärpningar på den punkten kombineras med mer avskräckande konsekvenser för vuxna brottslingar som drar in unga och barn i kriminalitet. För att skydda barn från att förledas att begå brott måste umgänge mellan vuxna gängkriminella och barn förhindras. Liberalerna vill därför införa en ny påföljdsform som innebär att det blir olagligt för vuxna gängkriminella att interagera med och påverka barn. Myndiga som har dömts för allvarliga brott som knarkförsäljning, vapenbrott eller rån, ska åläggas att under en prövotid distansera sig från minderåriga utanför den egna familjen. Om en dömd gängkriminell vuxen ändå fortsätter att interagera med barn i kriminella syften ska det ses som ett brott i sig, med fängelse som straff. Denna restriktion för barnpåverkan bör gälla efter avtjänat straff och återaktiveras vid varje ny dom. En tidig reaktion är viktig för att barn och unga ska förstå att brottsliga gärningar får konsekvenser. Det gäller även om barnet inte är straffmyndigt och inte kan dömas till ungdomstjänst eller andra rättsliga påföljder. När icke straffmyndiga barn och unga begår brott behövs ett intensivt och sammanhållet stöd . ska ges bättre förutsättningar att skapa samlade åtgärder där den unge får delta i olika aktiviteter för att komma bort från ett brottsligt beteende och uppleva att det egna handlandet får konsekvenser. När ett barn dras in i kriminalitet är det också av yttersta vikt att i sin utredning klarlägger om det finns äldre som drar i trådarna. Finns sådana misstankar ska alltid begära att polisen utreder omständigheterna kring brottet, för att kunna ingripa mot de äldre kriminella. Lagen om unga lagöverträdare fastslår att om möjligt ska närvara vid förhör med barn och unga som misstänks för brott. Utvärderingar visar dock att endast i begränsad omfattning deltar vid inledande förhör. Detta är problematiskt då möjligheten till en snabbare utredning om barnets levnadsomständigheter och möjlighet att sätta in tidiga åtgärder ökar om närvarar vid det inledande förhöret. Reglerna om förhör med barn och unga är föremål för utredning (dir. 2019:103, 2021:41). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Liberalerna anser det vara mycket angeläget att regeringen fortsätter beredningen så att behövliga ändringar kan genomföras. Liberalerna anser även att det behövs en nationell 24-timmarsgaranti för barn och unga som har gripits för brott. Garantin innebär att efter gripandet ska kalla föräldrarna till ett samtal, tillsammans med barnet/den unge om det är möjligt och lämpligt, för att ska kunna få föräldrarnas medverkan i insatser till stöd för barnet/den unge där så är möjligt. Socialtjänstlagen bygger på att insatser så långt som möjligt ska ges med frivillighet som grund. Först när alla andra möjligheter är uttömda ska insatser mot den enskildes vilja kunna bli aktuella. Liberalerna menar att samhället aldrig får kompromissa med barn och ungas rätt till trygghet och frihet, även i de fall där vårdnadshavarna sviker sitt ansvar. Givetvis är frivillighet och den enskildes medverkan alltid att föredra om detta är möjligt, men finns ett stort problem i att alltför ofta ser sig som förhindrad att agera när den enskilde eller – när det gäller barn och unga – vårdnadshavarna vägrar samverka. Vi ser dessutom en utveckling där allt fler barn och unga växer upp i familjer där barnen riskerar att fostras in i kriminalitet och även utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Först när utvecklingen gått så långt att tvångsomhändertagande enligt lagen om vård av unga i vissa fall (LVU) blir aktuell sätts då insatser in utan samtycke. Och ibland sätts inte LVU in fast barnet lever i svår utsatthet eller på god väg in i kriminalitet. Obligatoriska åtgärder måste kunna sättas in på ett helt annat sätt än redan innan LVU kan komma i fråga. Att föreslå fler obligatoriska åtgärder kan låta hårt mot barnet/den unge. Men i själva verket är det en viktig brottsförebyggande och socialpolitisk åtgärd.