mot · H9024163 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kontrollstation efter en termins studier vid vuxenutbildningen bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat antal platser inom regionalt yrkesvux och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en efterfrågestyrd vuxenutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en statlig utredning för att utreda ett nytt upphandlingssystem som premierar kvalitet före kvantitet i vuxenutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att få vissa yrkesutbildningar på sitt eget språk för att kunna lära sig svenska under praktik, som ett sätt att snabbare komma i arbete och få egenförsörjning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på deltagande och resultat i sfi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sfi med yrkesutbildning stegvis bör bli huvudalternativ för de nyanlända som ska lära sig svenska språket och därmed erbjudas av alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en examensbonus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra framtidens energiförsörjning genom kärnkraftsforskning och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Motverka övergrepp i föreningar och förskola Mentorskapsprogram - skolan som del i brottsförebyggande arbete Inledning och idépolitisk utgångspunkt Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har även ett bildningsuppdrag. Skolan ska bygga på, och förmedla vidare, de värden och dygder som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Skolan ska inte bara utbilda människor till att klara sig på arbetsmarknaden, utan också till ansvarsfulla medborgare som kan bidra och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapas framtida problem för de unga men också för som land. Den svenska skolan står inför stora utmaningar. Vi behöver återupprätta en utbildningstradition som bygger på tillit och förtroende mellan elever, lärare och föräldrar där skolan förmedlar kunskap och stimulerar elevers intellektuella utveckling. Få uppgifter är viktigare än att återupprätta den svenska skolans kunskapsfokus. Föräldrar bör kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, vilket innebär att det måste finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Barnomsorgen ska hålla hög kvalitet och storleken på barngrupperna måste minska. Att regeringen återinfört allmänna riktlinjer för barngruppers storlek i förskolan samt utfärdat statsbidrag till huvudmän som minskat barngruppernas storlek är två frågor som varit pådrivande i . Vi är därmed positiva till riktlinjerna, även om vi vill gå längre och lagstifta om ett max-antal för barn i de mindre barngrupperna. anser att fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet. De fristående skolorna medverkar till att stärka den pedagogiska förnyelsen och utvecklingen inom svenskt skolväsende. Fristående skolor ökar möjligheten för varje elev att hitta en skola som passar just honom eller henne. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud, ett självständigt uppdrag och bedriva statsfinansierad forskning som ligger i nationell och internationell framkant. Högskolorna ska ha ett smalt och vasst utbud av grundutbildning och ha en bra forskningsanknytning i samarbete med universiteten. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, tydliga och förutsägbara karriärvägar inom akademin, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. vann framgång när värdegrunden tydliggjordes i skolans styrdokument. Skollagen slår fast att eleverna ska inhämta och utveckla både kunskaper och värden. Läroplanen tydliggör att utbildningen ska förmedla värden i överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Den talar också om individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Skolans värdegrund handlar också om skolans uppdrag att förmedla kunskap om och förståelse för demokrati och mänskliga rättigheter. Förskolan har byggts ut i mycket snabb takt. En stor andel barn i tillbringar nu den största delen av sin vakna tid, , i förskolan. var strax av alla 1–5-åringar inskrivna i förskolan, vilket motsvarar 517 000 barn[1]. Det är därför angeläget att förskolan håller högsta klass. Barnomsorgspolitiken har dock i stor utsträckning fokuserat på tillgången till förskolan snarare än kvaliteten på verksamheten. Resultatet har bland annat blivit allt större barngrupper. För att alla föräldrar ska hitta ett alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Vi vill att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän: förskolor, familjedaghem, öppna förskolor och fritidshem. Det ställer krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Vi vill förbättra kvaliteten i barnomsorgen, där barnens behov och rättigheter utgör grunden. Målet för förskolan och annan barnomsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för oss är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. Minskade barngrupper och bättre förutsättningar för familjedaghem är prioriterade delar i detta arbete. Valfriheten i sig stärker kvaliteten. Mindre barngrupper i förskolan rapporter och Skolinspektionens kvalitetsgranskning visar att såväl personal som föräldrar anser att barngrupperna är för stora. ger som riktmärke för antalet barn per barngrupp på förskolan 6–12 barn för barn i åldern 1–respektive 9–15 barn för barn i åldern 4–. Om det vore så att riktmärket om barngrupper följdes så skulle vi ha skäl att vara förhållandevis nöjda. enkät bland 1 525 förskollärare 2020 visar att få förskollärare arbetar med en barngrupp där riktmärke följs. Enligt undersökningen arbetar av förskollärarna i en småbarnsgrupp () som var större än det rekommenderade riktmärket. arbetade i en barngrupp med 16 barn eller fler[2]. Pedagoger som jobbar i förskolan vittnar om en ohållbar situation. Stora barngrupper kan, enligt forskning, medföra att relationer blir svåra att överblicka för barnen vilket kan skapa en känsla av anonymitet och otrygghet, något som i sin tur kan leda till ett aggressivt beteende eller andra yttringar såsom trötthet, nedstämdhet och håglöshet. Den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper måste brytas. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med att det finns tid och en famn för deras tvååring att krypa upp i. Förskolepersonalen ska kunna känna sig trygga med att de ska få goda förutsättningar för att utföra sitt viktiga arbete. föreslår därför att mer pengar tillförs det statsbidrag som finns bland annat för att minska barngruppernas storlek i förskolan. Målet bör vara att barn som är inte ska behöva tillhöra grupper som är större än 12 barn. Sedan maxtaxan på förskolan infördes har inkomsttaket för föräldrar bara höjts marginellt som barngruppernas storlek ökat kraftigt. Därför vill initiera en översyn av maxtaxan och dess effekter. För att få ekonomiska medel för mindre barngrupper föreslår vi därför att taket i maxtaxan höjs från dagens 50 340 till . Det skulle innebära en avgiftshöjning med maximalt för första barnen och för tredje barnet. Hushåll med inkomster berörs inte alls. De medel som frigörs ska gå direkt till statsbidraget för att öka kvaliteten i förskolorna bland annat genom minskade barngrupper. Totalt tillförs statsbidraget för detta ändamål. är det inte bara barngrupperna som är stora utan på vissa håll är även personaltätheten låg. är det i snitt 5,2 barn per personal i förskolorna och det är därför inte ovanligt med förskolor med 6-7 barn per personal. Det saknas rekommendationer från när det gäller vad som är lämplig personaltäthet. Vi vill i likhet med att det sätts ett tak på max 5 barn per personal. Det förekommer ofta krav på ökad personaltäthet men mer sällan på mindre barngrupper. Det bör därför poängteras att detta är två skilda saker. Ökad personaltäthet kan innebära i princip hur stora barngrupper som helst och mindre barngrupper kan ändå betyda att personaltätheten är låg. Därför behöver båda dessa delar regleras. Som ett första steg skjuter vi till mer resurser till statsbidraget för att minska barngrupperna. bör även medel skjutas till för att öka personaltätheten i förskolan. Vi vill förbättra kvaliteten i barnomsorgen, där barnens behov och rättigheter utgör grunden. Målet för förskolan och annan barnomsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. En trygg barnomsorg innebär att vi fokuserar och lägger resurser på att skapa större friyta för lek, mer personal och mindre barngrupper. Det är inte rätt fokus eller rätt investerad tid då personal ska ägna tid åt att ingripa om barnen leker ”könsstereotypt”. Det är personalens skyldighet att stimulera och tillhandahålla möjlighet för barnet att själv välja olika typer av leksaker och inriktningar på lek, utan försök till tvång. Trygghet och goda värden skapas när förutsättningar finns för nära relationer, gemenskap, lek och lärande. Vidare vill vi att förskolans läroplan ändras, så att det tydligt framkommer att barnens utveckling av det svenska språket ska prioriteras. Fokus bör vara på att barnen lär sig kommunicera på svenska. För de barn som inte besitter en acceptabel nivå i det svenska språket ska förskolan ha i uppdrag att särskilt prioritera språkfrämjande insatser. Fler förskollärare och barnskötare Enligt Arbetsförmedlingens bedömning kommer det att vara stor brist på såväl förskollärare som barnskötare både på kort som på lång sikt. Förskolan behöver ha mindre barngrupper och ökad personaltäthet för att kunna vara en trygg och lärorik miljö. Därför behöver fler välja detta yrke. Det behöver finnas snabbare vägar in i yrket för dem som vill arbeta i förskolan och för dem som redan är verksamma i förskolan behöver det finnas bättre vägar till vidareutbildning eller examen. För att öka antalet förskollärare vill vi ändra nuvarande krav för vidareutbildning för obehöriga lärare och förskollärare (). Även om vissa förbättringar har skett bör kravet om att ha arbetat i förskolan för att komma i fråga för denna utbildning sänkas till exempelvis . SKR har kritiserat detta krav som omöjliggör för erfaren och duktig personal i förskolan att få behörighet. Det bör även inrättas en kortare pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker som vill bli förskollärare, likt den som finns för akademiker som vill få lärarexamen. Bristen på förskollärare är väl känd men enligt SKR och Arbetsförmedlingen råder det även brist på barnskötare. Över hälften av de som arbetar i förskolan är barnskötare och de gör ett fantastiskt arbete som kompletterar förskollärarnas. är förutsättningarna för barnskötare inte särskilt bra. Enligt har av barnskötarna visstidsanställningar och över hälften arbetar deltid[3]. Denna yrkesgrupp behöver lyftas och de behöver bli fler. Barnskötarutbildningen är antingen på gymnasienivå eller som komvuxutbildning. Det finns relativt begränsad möjlighet att utbilda sig till barnskötare om man har en annan gymnasieutbildning. Något tydligt helhetsgrepp för att utbilda fler barnskötare saknas. För att få fler att med annan gymnasieutbildning att vilja satsa på att bli barnskötare behöver man möjliggöra en kortare utbildning med praktik. Vi föreslår därför, i likhet med ett förslag från , att det inrättas ett yrkesexamensutbildningsprogram för barnskötare som riktar sig till de som har en gymnasieutbildning. Förskollärare ska enligt läroplanen för förskolan ansvara för att varje barn får använda digitala verktyg på ett sätt som stimulerar utveckling och lärande. En dator eller en surfplatta ska dock inte, och kan inte, ersätta samspelet mellan barn eller mellan barn och personal. Under barnets tidiga levnadsår ska fokus vara på barnets psykomotoriska och sociala utveckling. Vi behöver mycket noga följa den forskning som görs vad gäller exempelvis skärmars påverkan på barns hjärnor och ögon och inte oreflekterat anamma det nya. Ännu saknas tillräcklig kunskap om på vilket sätt ett barn påverkas av skärmanvändande. Den forskning som exempelvis och stöder sig på visar en påtaglig risk för negativ utveckling av barns hjärnor. De förordar därför ytterst restriktiv skärmanvändning för barn; max per dag för barn och ingen alls för barn . påtalar även risk för negativ utveckling av det unga ögat vid skärmanvändning. Det kan inte ses som kärnverksamhet för förskolan att barnen ska utbildas digitalt, istället bör fokus under barnets tidiga levnadsår ligga på barnets psykomotoriska och sociala utveckling. Detta bör gå före digitaliseringstrender. Stärk rätten till familjedaghem För att alla föräldrar ska hitta ett alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ, såsom förskolor, pedagogisk omsorg (dvs. familjedaghem), öppna förskolor och fritidshem. Familjedaghemmen bedrivs oftast i dagbarnvårdarens eget hem. Som dagbarnvårdare kan man vara anställd av kommunen eller ha ett eget företag. Något som utmärker familjedaghemmen är att de erbjuder mindre barngrupper i en hemmiljö. För många barn och föräldrar innebär detta en särskild trygghet och ett lugn som är svårt att få inom förskolan. Av naturliga skäl innebär familjedaghemmet också att det framför allt blir en person som barnet knyter an till och därmed färre vuxna, eller andra, relationer att hantera. För många barn kan detta vara ett positivt alternativ, särskilt för de allra yngsta. Av enkätsvar framgår det att föräldrar som valt pedagogisk omsorg är mycket nöjda med sitt val och att de anser att deras barn mår bra i den hemlika och trygga miljön[4]. Denna möjlighet måste därför finnas för de föräldrar som så önskar. I en kartläggning som genomförts bland kommuner[5] framgår att det finns en risk att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. Många kommuner har av besparingsskäl sagt upp eller planerar att säga upp kommunala familjedaghem till förmån för andra satsningar. Trots införandet av en barnomsorgspeng och fri etableringsrätt ger dagens regelverk ett stort utrymme för kommunerna att på olika sätt förhindra den typ av verksamhet som föräldrarna egentligen efterfrågar. Familjedaghemmen har heller inte marknadsförts, vilket gör att det är få föräldrar som känner till vilka möjligheter som finns. Det finns en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför familjedaghem, vilket gör att familjedaghemmen minskar som barngrupperna i förskolan blir allt större. Antalet barn i pedagogisk omsorg har minskat . fanns det drygt 9 700 barn i pedagogisk omsorg, en minskning med 900 barn , varav var inskrivna i det egna hemmet[6]. beskriver familjedaghemmen som något som är på undantag och har utredningen kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg, (SOU 2020:34) föreslagit ett etableringsstopp för pedagogisk omsorg, vilket starkt vänder sig emot. Vi vill ändra på kommunernas syn i frågan om familjedaghem och stöttar istället föräldrarnas val när det gäller barnomsorgsform. föreslår följande för att stärka rätten till familjedaghem: - En skyldighet för kommunerna att erbjuda familjedaghem (pedagogisk omsorg) för de föräldrar som så önskar införs genom en skärpning av skollagen. föreslår därför en skärpning av skollagen under 25 kap. 2§ första stycket. Den nuvarande lydelsen ”kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform” bör förändras till ”kommunen ska erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det”. - En kartläggning av förutsättningarna för familjedaghemmen ska genomföras i syfte att öka antalet familjedaghem. Kartläggningen bör innehålla information om vad kommunerna gör för att rekrytera dagbarnvårdare till kommunen, hur informationen till föräldrar om familjedaghem ser ut samt vilka eventuella hinder som familjedaghem upplever för att kunna bedriva sin verksamhet. - För att säkerställa en rättvis och kvalitativ granskning samt för att motverka missbruk av möjligheten att bedriva familjedaghem bör uppdraget att granska pedagogisk omsorg, dvs privata familjedaghem, flyttas från kommunerna till Skolinspektionen. - Dagbarnvårdare är utbildade förskollärare, men om det saknar sådan utbildning ska de erbjudas introduktionsutbildning av samt möjlighet att gå barnskötarutbildning i kombination med språkstudier. har exempelvis erbjudit dagbarnvårdare att utbildas till barnskötare[7]. ser den öppna förskolan som en viktig del av den kommunala barnomsorgen. Den fyller en mycket viktig familjestödjande funktion, särskilt för föräldrar till nyfödda och små barn. försvann ca 900 öppna förskolor. Minskningarna kan enligt inte helt förklaras av att målgruppen för öppen förskola minskade när förskolan byggdes ut. I stället har en stor del lagts ner av besparingsskäl. har antalet öppna förskolor legat ganska stabilt kring 400–500 verksamheter. fanns det 495 verksamheter, vilket är en minskning . Det finns orter där öppen förskoleverksamhet helt saknas eller inte räcker till för alla barn. Tre av tio kommuner saknar öppen förskola, enligt . Det är en oroväckande nedmontering av familjestödet i då allt fler föräldrar uttrycker behov av stöd. vill att antalet öppna förskolor ökar. Vidare anser vi att den öppna förskolans uppdrag bör förtydligas till att inkludera ett uppdrag att stimulera barns språkutveckling. Vi är mycket positiva till att öppna förskolor samverkar med familjecentraler. I en familjecentral är den öppna förskolan samordnad med verksamheter som mödra- och hälsovård samt förebyggande individ- och familjeomsorg (socialtjänst). Genom sin bredd och låga tröskel kan familjecentralen ge betydelsefullt stöd till familjerna. ingick av de öppna förskolorna i en familjecentral, en minskning . anser att det bör finnas en målsättning om familjecentraler i varje kommun. Valfrihet för familjen – och aktivt barnomsorgsval anser att det behövs ställas krav på att information om de olika barnomsorgsalternativen i en kommun utgår till alla föräldrar på ett likvärdigt sätt, i samband med att det är möjligt att ställa sina barn i kö till förskolan. Vi vill därför införa ett ”aktivt barnomsorgsval” i kommunerna, med likvärdig och tydlig information till alla föräldrar om vilka barnomsorgsformer som faktiskt finns. Alltför många föräldrar har svårt att få en överblick av de olika alternativen i kommunen när det väl är dags att söka barnomsorg. På detta sätt får familjerna makten att göra ett informerat val av barnomsorgsform och bestämma själva. togs steg att flytta bestämmanderätten över barnomsorgsformerna närmare föräldrarna genom den så kallade barnomsorgspengen.