mot · H9023246 · 2021-10-04 00:00:00 — Internationellt samarbete i en ny tid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk utrikespolitik ska försvara och främja den liberala demokratin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk utrikespolitik ska vara sammanhängande och baseras på enhetligt agerande i säkerhets-, handels- och utvecklingspolitikens olika delar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver tydliggöra svensk säkerhetspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och att ska söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likt ska anta en Nato-option så att det svensk-finska samarbetet kan utvecklas till sin fulla potential och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen likt i varje mandatperiod ska lägga fram sin säkerhetspolitiska redogörelse för för att förankra brett stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens nya nationella säkerhetsstrategi ska bli föremål för riksdagsbehandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett om Rysslandskunskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av stöd till ryska pro-demokratiska rörelser och partier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att Navalnyj ska släppas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att observatörsstatus i bör begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att alla stater respekterar Unclos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligt ska fördöma de övergrepp och tvångsinterneringar på uigurer som begås av den kinesiska regimen samt införa sanktioner mot ansvariga för övergreppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för att utifrån en oberoende internationell granskning och andra erkända internationella organisationers rapporter ska pröva övergrepp mot uigurerna utifrån gällande folkrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska medborgaren och publicisten ska släppas fri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsluta det avtal, Mutual legal assistance in criminal matters, som finns med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt stöd till demokratirörelsen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att släpps in i fler multilaterala organisationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ”House of ” i och ett breddat bilateralt samarbete till att omfatta fler områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU uthålligt ska upprätthålla och utveckla sanktionspolitiken mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s Magnitskijsanktioner ska breddas till att omfatta systematisk korruption och penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska Magnitskijsanktioner också ska omfatta korruption och penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att suspenderas från att delta i arbete så länge de inte genomför demokratiska val och respekterar mänskliga fri- och rättigheter och annekteringen av kvarstår, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör överväga att rikta sanktioner mot rysk energisektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i svenska medieföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU är viktigaste utrikespolitiska arena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s roll och mervärden för att hantera gränsöverskridande utmaningar och kriser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU uthålligt behöver kunna hantera en bred palett av hot och utveckla sin säkerhetspolitiska verktygslåda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att stärka EU:s röst gentemot auktoritära stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU–och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för att utrikespolitiken inom EU ska beslutas genom majoritetsbeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att EU upprättar förtroendet för den fria rörligheten och inre marknaden efter covid19, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör ta en aktiv faciliterande roll för att möjliggöra och underlätta licensierings- och partnerskapsavtal mellan europeiska vaccinproducenter och möjliga producenter i andra länder för att globalt öka tillgången på vaccin mot covid-19 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att det demokratilås och den rättsstatsmekanism som EU:s budget nu har, också används av kommissionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strypa medel till, och begränsa beslutsrätten för, medlemsstater i EU som på ett allvarligt och upprepat sätt inte respekterar sina åtaganden för demokrati och mänskliga rättigheter och som inte sätter stopp för offentlig korruption, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU, som en sista utväg, bör utesluta medlemsländer ur EU som på ett allvarligt och upprepat sätt inte respekterar sina åtaganden för demokrati och mänskliga rättigheter och som inte sätter stopp för offentlig korruption, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska motsätta sig ytterligare åtgärder på skatteområdet inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka all EU-lagstiftning som hotar den svenska arbetsmarknadsmodellen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att framtagandet av kriterier för hållbara investeringar utifrån de sex målen i taxonomiförordningen bör ske på ett sätt som är transparent, demokratiskt förankrat och utgår från befintlig lagstiftning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommande ordförandeskap ska prioritera åtgärder på områden med gemensamma utmaningar och hot, med respekt för den nationella kompetensen och med de gemensamma värderingarna som utgångspunkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU behöver utveckla det östliga partnerskapssamarbetet och suspenderar till dess nya val som blir friare och rättvisare har hållits, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska stödja frihets- och demokratirörelserna i de östliga partnerskapsländerna, inte minst i , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktionerna mot ska breddas till att omfatta systematisk penningtvätt och korruption samt vara träffsäkra och riktas mot ansvariga för övergreppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för fler multilaterala samarbetsstrukturer ska försöka forma koalitioner med likasinnade demokratiska länder som gemensamt kan utgöra en motvikt mot de allt tydligare auktoritära strömningar som genomsyrar internationella samarbetsstrukturer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska driva att FN behöver intensifiera dialogen kring och följa upp arbetet med upprätthållandet av mänskliga fri- och rättigheter så som definierat i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligt måste driva och arbeta för att släpps fri, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av nordiskt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa striktare krav på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett striktare gällande företags ansvar att upprätthålla mänskliga rättigheter och miljö- och klimathänsyn vid verksamhet utanför unionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en feministisk utrikespolitik behöver definieras ur ett liberalt perspektiv med utgångspunkt i individens rätt till frihet från förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och förtydliga utlandsmyndigheternas uppdrag att jobba med jämställdhet och hbtqi och aktivt stötta civilsamhällets aktörer i hela bredden av sitt uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för att och säkerställer kvinnors meningsfulla deltagande i investeringsprogram, infrastrukturprogram, i återuppbyggnaden av länder efter konflikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka tilltron till och internationellt nedrustningssamarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN i enlighet med principen Responsibility to protect (R2P) tydligare ska agera för fred och trygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den militära insatsen och tillbakadragandet från behöver utvärderas brett i syfte att lära för framtiden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utveckla en ny samlad regional strategi för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en effektiv klimatdiplomati som stärker det internationella klimatsamarbetet med ambitionen att alla utsläpp ska omfattas av en global koldioxidskatt eller ingå i ett handelssystem för utsläppsrätter för att nå målen i Agenda och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att stärka jämlikt beslutsfattande i det internationella klimatsamarbetet och tillkännager detta för regeringen. En värld i förändring- flera globala säkerhetspolitiska utmaningar Den liberala världsordningen som byggdes upp efter kännetecknas av multilateralt samarbete, internationella institutioner, frihandel, säkerhetssamarbete och, för de demokratiska länderna, en gemensam strävan efter mänskliga rättigheter. Den fria rörligheten inom EU och har gjort det möjligt för människor att resa, studera och jobba i andra länder, med stora vinster för vår ekonomi och livskvalitet som följd. Den liberala världsordningen är inte utan sina brister men har likväl skapat välstånd, stabilitet och möjligheter för världens stater att lösa gemensamma problem tillsammans. Därför är den värd att kämpa för. Den liberala demokratin är kärnan i utrikespolitik. Svensk utrikespolitik ska försvara och främja den liberala demokratin. Vi förespråkar en utrikespolitik som försvarar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, som stöttar rättstatsuppbyggnad, som motverkar korruption, som stärker kvinnors rättigheter och möjligheter och som stärker vårt samarbete med andra demokratier. Detta går hand i hand med en politik för utvecklingssamarbete som står upp för enprocentsmålet och fokuserar det på mänskliga rättigheter, med en handelspolitik som främjar frihandel och med en säkerhets- och försvarspolitik som innebär att tar ett större ansvar för vår och våra samarbetspartners gemensamma säkerhet. Vi lever i med nya utmaningar. Förtrycket växer i världen och de auktoritära ledarna blir flera. Ofrihet präglar allt fler samhällen. Endast 23 av världens länder anses nu vara fullvärdiga demokratier. Kampen för frihet och demokrati behöver starka röster och måste som en av de 23 länderna (plats 3 efter och ) vara en tydlig röst för den liberala demokratins överlevnad och tillväxt. bygger säkerhet tillsammans med andra. Öppenhet, handel och fungerande internationella regelverk och spelregler har byggt säkerhet och välstånd. Den multilaterala ordningen som den har utvecklats är inte perfekt fungerande och har utmanats väsentligt men måste försvaras och utvecklas. Den får inte försvagas ytterligare. Vår säkerhet främjas av en förutsägbar internationell ordning men just nu präglas internationellt samarbete av stor osäkerhet. Förändringens vindar blåser. Diplomatin är alltjämt den första försvarslinjen. Globalt står världen inför nya utmaningar oavsett om det handlar om nya motsättningar mellan stormakter, kärnvapenrustning eller effekterna av klimatförändringar eller pandemier som hotar människors frihet. Korruption sliter sönder samhällen och hämmar positiv utveckling. För att möta det behöver vi utveckla vårt internationella system och stärka den internationella ordningen. Nationalism, populism, terrorism, kamp om resurser och teknik skapar också det nya spänningar inom och mellan länder och regioner. Det är i den miljön som det är viktigt att inse spänningar i vårt närområde och i EU:s närområde påverkar också vår säkerhet. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det är mot den bakgrunden viktigt att understryka att vår säkerhet byggs tillsammans med andra. Ett angrepp på någon EU-stat är ett angrepp på oss alla och detsamma gäller ett angrepp på något nordiskt land. EU och Nato ger ytterst vår gemensamma säkerhet. Den transatlantiska länken är alltjämt viktig. FN och internationell rätt är en hörnpelare för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från rysk aggressivitet gentemot sina grannar, men vi ser också att talar med ett allt tydligare maktspråk mot andra länder men också mot exempelvis företag, debattörer och politiker på lokal, regional och nationell nivå. I ser vi att klimatförändringarna bidrar till säkerhetspolitisk instabilitet när både , och ökar sin militära närvaro. Något som påverkar de arktiska, nordiska länderna särskilt. Det är i vårt grannskap detta pågår. Kampen för frihet pågår, i men också närmare oss i . Pandemin Covid-19 har tydliga säkerhetspolitiska konsekvenser som konflikter och oroligheter i EU:s närområde såsom i och i EU:s östliga grannområden alltjämt består, inte minst med utvecklingen i , och . har lämnat EU och tycks dra sig undan när de nu signalerar vilja och genom handling visar att de skär ner på sin militära närvaro runt om i världen. Det är för tidigt att säga vilka långsiktiga säkerhetspolitiska konsekvenser avslutet i leder till men kortsiktigt har det blivit tydligt att både Natos och EU:s försvarsförmågor och säkerhetspolitiska verktyg är svaga när inte är med. Förtroendet för i landet och regionen har troligtvis sjunkit, som och har kvar sin närvaro i . signalerar och att de drar sig undan internationella, militära insatser och den signalen i sig kan ge globala säkerhetspolitiska avtryck som inte riktigt är överblickbara . De säkerhetspolitiska osäkerheterna har sammantaget ökat ytterligare. Det manar till reflektion, handling, och mer av det vi tror på; -samarbete. Isolationism och nationalism kan aldrig vara en lösning på globala utmaningar. För är det således alltjämt viktigt att fortsätta försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med våra grannländer och med likasinnade. bygger säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är i , inom EU och med Nato. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. saknar garantier för att andra länder vill hjälpa oss försvara vårt land vid en säkerhetspolitisk kris. Vi vill därför att ska gå med i Nato, både för att stärka vår egen försvarsförmåga och för att bidra till säkerheten i vårt närområde. är säkrare om alla länder i området är medlemmar i . Vi bestämmer själva när och hur vi söker medlemskap men vi eftersträvar nära samarbete med , med målet att båda länder ska bli medlemmar . Vi eftersträvar även en bred politisk samsyn. Det nära och speciella försvarssamarbetet med ersätter på intet sätt behovet av medlemskap i . Det är viktigt att i likhet med uttalar en tydlig Nato-option när det svensk-finska samarbetet nu ska utvecklas, inte minst för att stärka och inte försvaga uttalade Nato-option. Tillsammans stärker vi vår gemensamma säkerhet och höjer trösklarna för en angripare. har tillkännagivit för regeringen att bör uttala en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje, vilket regeringen inte hörsammat. Tvärtom har regeringen gått i polemik med uttalade vilja. Regeringen behöver tydliggöra svensk säkerhetspolitisk linje, och den behöver vara hållbar och väl förankrad. Bred säkerhetspolitisk samsyn är viktigt för vårt lands trovärdighet och det är allt annat än trovärdigt med en regering som inte har acceptans i för sin säkerhetspolitiska linje. Vi föreslår därför en nyordning som går ut på att regeringen, likt i , varje mandatperiod lägger fram sin säkerhetspolitiska redogörelse i för att förankra ett brett stöd för den, för att främja debatt och samsyn och undvika tvära kast. Ett steg på vägen hade kunnat vara att regeringen bjuder in till partiöverläggningar för att söka komma överens om och tillsammans formulera en linje som har brett stöd. Vidare anser vi att regeringens nya Nationella säkerhetsstrategi bör bli föremål för riksdagsbehandling. - allt mer auktoritärt i inrikes- säkerhets- och utrikespolitiken Utvecklingen i blir allt mer auktoritär och det visar sig både i inrikes- och utrikespolitiken. Genom författningsändringar har möjliggjort att återväljas ytterligare mandatperioder som all opposition tystas allt mer brutalt och öppet, inom och utom landets egna gränser. Giftattacken i riktad mot en tidigare rysk dubbelagent och dennes dotter är inte det enda exemplet på när på goda anledningar misstänks ligga bakom dödliga incidenter på nuvarande eller tidigare ryska medborgare, också utanför sitt lands gränser. Andra exempel är mordet på en avhoppad tjetjensk medborgare i en park i och giftmordet på den tidigare KGB-översten i . förgiftades den ryska oppositionspolitikern på en resa från till , ett tydligt exempel på hur makten fungerar i Kreml. Det har klarlagts av laboratorier i att återigen valt giftet Novitjok. Därefter har Navalnyj dömts till fängelse och i ett uppenbart politiskt motiverat åtal och dom. Därtill har hans parti bannlysts och har svårt att verka i , precis som många andra politiska partier civilsamhällesorganisationer som klassats som ”foreign agents”. Därmed finns små förutsättningar för att demokratiska, rättvisa och fria val, ska kunna genomföras i . Kreml och president måste ta sitt ansvar. Straffrihet får inte råda, inte heller för hjärnorna bakom angreppen. Detta måste få ett slut. måste driva att Navalnyj släpps fri. Det är också vår mening att det inför, under och efter det ryska valet är viktigt att stödja ryska pro-demokratiska rörelser, personer och partier, inte minst i lokalsamhällena så att andra partier än Putins ”Enade ” kan organisera sig och därmed ha möjlighet att ställa upp i val runt om i . rustar också militärt, och har visat sig villiga att använda sin militär mot sina grannländer på ett sätt som har underminerat hela den europeiska säkerhetsordningen. Vi har sett och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl Syd-Ossetien, Abchasien, som östra . Detta är helt oacceptabelt. ockupation måste upphöra. Sanktionspolitiken mot måste fortgå så länge som ockupation av består. måste tydligt fortsätta stå upp för och utveckla den europeiska säkerhetsordningen och den liberala världsordning som skapat fred och stabilitet i vår del av världen. Men hot om militärt våld är inte den enda metoden som använder. Genom propaganda, korruption, hybridkrigföring försöker också påverka andra länders val och demokratiska integritet. Genom att söka slå split både mellan olika grupper inom enskilda länder och mellan olika länder söker de nå strategiska fördelar. Cyberangrepp, pengatvätt och strategiska uppköp är andra metoder de använder sig av för att nå inflytande. Hur dessa metoder används finns många exempel på. I spåren av Covid-19 har vi också sett ökad desinformation för att sprida bilden av motsättningar och ett skadat EU. När auktoritära ledare vill stoppa det fria ordet och den fria pressen lever människor i falska verkligheter som gör dem sårbara för informationspåverkan. Under pandemins första, intensiva och dramatiska skede /såg bl.a. och sin chans att bistå med ”good will” och skicka skyddsutrustning i stora kvantiteter. Något de har både säkerhets- och geopolitiska intressen av att göra. vill skaffa sig en intressesfär genom att försvaga EU och genom att förmå länder att lyfta sanktionerna efter den olagliga annekteringen av . Dom använder en bred verktygslåda inkl. informationspåverkan. Vi har också läst hur omfattande ryskt inflytande och informationspåverkan är i , i den brittiska underrättelserapport som släpptes . Ryska intressen och påverkan är genomgripande i det brittiska samhället. Likaså har pekat ut som ansvariga för cyberattacker mot . Även om och inte kan jämföras kan vi utgå ifrån att liknande påverkan sker också i . Det behöver alla i vara medvetna om och ha en beredskap för. Kunskapen om och dess påverkansmetoder behöver bli större bland allmänheten. har svensk akademi erkänt goda kunskaper om och inkl. rysk försvars- och säkerhetspolitik, inte minst inom FOI, kunskap som också andra länder tycker är eftertraktad. Just nu byggs dessutom ett kunskapscenter om upp inom . Vi vill att påbörjar en process och dialog med Nato om att etablera ett med Rysslandskunskap i . Det är fullt möjligt att som icke Nato-land i samarbete med Nato kunna etablera ett . har gjort det bl.a. Frågan om placeringen av detta behöver noga prövas. Kina- en kommunistregim med globala maktambitioner är en stormakt, en strategisk maktspelare där det politiska styret sätter fortlevnad först av allt. En strategisk aktör som inte tar det internationella ansvar som kan förväntas av en stormakt, en aktör som i mångt och mycket står utanför och inte erkänner de internationella konventioner som gäller eller de internationella organisationer som ska upprätthålla dem. Istället underminerar rådande internationella rättsordning genom att negligera domslut som inte går dess väg och skapar sina egna strukturer där de värden vi står bakom med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer inte längre gäller.