mot · H902459 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i vallagen (2005:837) så att utländska medborgare som stadigvarande bor i ska ha rösträtt i samtliga val och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i vallagen (2005:837) så att rösträtten gäller fr.o.m. det år den enskilde fyller , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. Rösträtt för utländska medborgare En av de grundläggande rättigheterna i en parlamentarisk demokrati är rätten att välja sina företrädare i fria och allmänna val. finns det många människor som är permanent bosatta i och som enbart har möjlighet att påverka sin vardag genom demokratiska val till kommun- och regionfullmäktige. De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan i folkomröstningar, riksdagsval och EU-parlamentsval är bl.a. de som kommit till som flyktingar, som är makar till svenska medborgare eller som invandrat till för att exempelvis studera eller arbeta. anser att de invånare i vårt land som inte är svenska medborgare ska ha samma möjligheter att avlägga sina röster i folkomröstningar, EU-parlamentsval och i riksdagsval som de har i kommunal- och regionval. Vi är övertygade om att det skulle innebära en större känsla av delaktighet, samhörighet och ökad självkänsla. Vi tror också att valdeltagandet bland dessa personer skulle öka i kommunal- och regionval om de ges förtroende att även kunna påverka sin egen vardag och landets framtid genom rösträtt i riksdagsval. Regeringen bör återkomma med förslag till ändring av vallagen (2005:837) så att utländska medborgare som stadigvarande bor i ska ha rösträtt i samtliga val. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Åldern för rösträtt sammanfaller enligt nuvarande ordning med myndighetsåldern. Röstberättigad är den som senast på valdagen fyller . Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val. De som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta till nästa ordinarie val. anser att denna ordning är olycklig. Valdeltagandet är redan lägre bland förstagångsväljare än bland resten av befolkningen. Den politiska information som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummen uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt. Regeringen bör återkomma med förslag till ändring av vallagen (2005:837) så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som den enskilde fyller . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder Sänkt rösträttsålder kan vitalisera demokratin och ger fler möjlighet att vara aktiv i demokratin. Ungdomsorganisationer, forskare, myndigheter och flera statliga utredningar, års demokratiutredning (SOU 2016:5), har föreslagit sänkt rösträttsålder. vill att unga människor ska lita på att politiken också utgår från ungas verklighet, och anser att det bör genomföras försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till , dvs. det år som den enskilde fyller 16, vid val till kommunfullmäktige. Huvudsyftet med en sänkt rösträttsålder är att ta till vara ungas intresse och engagemang för politik. Det ger även unga direkt inflytande över samhällsutvecklingen vilket också är ett av de nationella målen för ungdomspolitiken. Erfarenheterna av sänkt rösträttsålder i olika val i länder som , och är genomgående goda och exempelvis i visar försöksverksamheten med sänkt rösträttsålder att 16–17-åringar röstar i högre utsträckning än äldre förstagångsväljare. Människors vana att rösta grundläggs , och en fördel med att sänka rösträttsåldern till är att den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare sjunker från till . Det innebär att en majoritet av förstagångsväljarna kommer att rösta de går i gymnasiet. Det ger utbildningsväsendet möjlighet att utveckla och utvidga sitt demokratiarbete och vara ett uppmuntrande stöd för förstagångsväljaren som behöver navigera bland politiska förslag och ideologier. Ett högt valdeltagande är grundläggande för att upprätthålla demokratin. I frågor som rör skola, fritid och samhällsplanering och andra områden som direkt berör ungas vardag är det både rimligt och önskvärt att unga får inflytande. Regeringen bör återkomma med förslag till en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.