ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8024002 · 2021-04-21 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:162 om särskild löneskatt för äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av den särskilda löneskatten för äldre och tillkännager detta för regeringen. granskning av den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster för personer visar att regeringen inte har redovisat tillräckliga underlag för att det ska vara möjligt att bedöma effekterna av skatteutgifter i form av en nedsatt eller slopad särskild löneskatt för äldre. Som en följd av detta är det enligt oklart om reformerna av den särskilda löneskatten för äldre har infriat intentioner. anför att regeringen behöver förtydliga hur redovisade skatteutgifter förändras vid regelförändringar av den särskilda löneskatten för äldre samt redovisa en uppföljande analys av de skatteutgifter som redovisas med anledning av den nedsatta särskilda löneskatten för äldre inom ramen för skatteutgiftsredovisningen. Regeringen rekommenderas också att särskilt följa upp och utvärdera avskaffandet av den särskilda löneskatten för äldre 2019 med fokus på bedömning av sysselsättningseffekter. När det gäller rekommendationen att särskilt följa upp och utvärdera avskaffandet av den särskilda löneskatten för äldre 2019 med fokus på bedömning av sysselsättningseffekter anser regeringen att en utvärdering skulle vara värdefull men menar att det inte är regeringens ansvar att se till att en sådan utvärdering sker. anser tvärtom att det är viktigt att en regering följer upp och utvärderar skatteförändringar likt den aktuella. Detta är inget unikt utan genomfördes exempelvis med avseende på jobbskatteavdraget i en bilaga till proposition 2011/12:100. anser att regeringen bör ta initiativ till den rekommenderade utvärderingen. En av de största utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att allt fler kommer att behöva arbeta allt längre. Forskning visar att behöver fler äldre som vill, kan och får arbeta längre för att klara välfärdens finansiering. Givet de äldres förbättrade hälsa är detta en rimlig och uppnåelig målsättning, som dock kräver en väl avvägd reformpolitik. Mellan 2016 och togs det ut en särskild löneskatt på på lön, arvoden, förmåner och andra ersättningar som betalas ut till personer som har fyllt 65 vid årets början. hade den tidigare alliansregeringen tagit bort denna skatt. utvärderingar av reformen visar att sannolikheten att arbeta för de berörda grupperna ökat, och med fler arbetade timmar förstärks den svenska ekonomin långsiktigt. Enligt mening är det en rimlig princip generellt för en regering att utvärdera reformer som syftar till att stärka sysselsättningen och öka antalet arbetade timmar. Per Åsling (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H8024005 · 2021-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:176 Modernare regler för bekräftelse av föräldraskap, faderskapsundersökningar och för att åstadkomma könsneutral föräldraskapspresumtion avslår proposition 2020/21:176 Modernare regler för bekräftelse av föräldraskap, faderskapsundersökningar och för att åstadkomma könsneutral föräldraskapspresumtion. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med en proposition där barnperspektivet beaktas bättre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldraskap så långt det är möjligt ska fastställas innan barnets födelse och tillkännager detta för regeringen. Propositionen saknar det barnperspektiv som varit något vi efterfrågat och förväntat oss vid en revidering av och reglerna för fastställande av föräldraskap. Av den anledningen avslår vi helt regeringens proposition. På flera sätt innebär propositionen en direkt försämring jämfört med dagens regelverk, sett ur ett barnperspektiv. Vi delar därför den kritik som flertalet remissinstanser framfört när det gäller barns rättigheter och de sämre förutsättningar som barn förväntas få i fråga om sina biologiska föräldrar och sitt biologiska arv om propositionen genomförs. Propositionen innebär inte en förbättring vad gäller fastställande av föräldraskap innan barnet föds. I stället kan man förvänta sig att fler föräldrar väljer bort möjligheten att påbörja faderskapsutredningen innan barnets födelse, vilket är möjligt , till förmån för den nya digitala lösningen som enbart kan genomföras efter barnets födelse då barnet först måste vara folkbokfört i . Detta skulle innebära en direkt försämring ur barnets perspektiv. Även den senare påbörjade faderskapsutredningen hos kan vara negativ för barnets trygghet. Det är vår uppfattning att barnets bästa är att föräldraskapet, så långt det är möjligt, är fastställt innan barnet föds. Propositionen saknar förslag som omfattar ogifta föräldrars registrering av faderskap innan barnets födelse, något som t.ex. är möjligt i våra grannländer, vilket vore bra om det vore möjligt även i . Om föräldraskapet är fastställt vid födseln kan dessutom gemensamma föräldrar få gemensam vårdnad om gemensamma barn, vilket denna lagstiftning inte underlättar för barn med ogifta föräldrar. Vi vill att regeringen återkommer med en ny proposition där barnperspektivet beaktats, där samboskap bättre beaktats och där föräldraskapet så långt det är möjligt är utrett för de allra flesta barn redan när de föds, så att barn kan få samma rätt till båda sina föräldrar .
mot · H8024006 · 2021-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:182 Kompletterande regler för uppehållstillstånd vid gymnasiestudier I har tidigare funnits en bred uppslutning kring den reglerade invandringspolitiken. En individuell prövning av den enskildes skyddsskäl utgör grunden för en rättssäker asylprocess och skänker legitimitet till enskilda beslut, där ett bifall innebär rätt att stanna i , medan ett avslag måste innebära en skyldighet att lämna landet. Det är skyddsskälen som avgör rätten till asyl. Om dessa principer frångås och om ett utvisningsbeslut i praktiken inte efterlevs undergrävs trovärdigheten i invandringspolitiken. och har från första början varit starkt kritiska till de s.k. gymnasielagar som regeringen drivit fram. Regeringen borde ha tagit intryck av Lagrådet när det konstaterade att ”gränsen här har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas”. Så har dock inte skett. Snarare har lagstiftningen förvärrats med tiden och regeringen väljer att sänka kraven när det står klart att personer inte lyckats uppfylla kraven för uppehållstillstånd. Individens skyddsskäl ska, enligt vår uppfattning, ligga till grund för beviljande av uppehållstillstånd i ett asylärende. Att sammanblanda asylreglerna med andra kriterier än skyddsbehov, såsom studier och arbete, är fel väg att gå. Fokus i asylsystemet måste vara på de individer som är i behov av skydd – inte särregleringar för de som saknar sådant behov. kan inte heller ha regelverk som och lagas utifrån att uppehållstillstånd ska beviljas en utvald grupp, i detta fall i huvudsak unga män med oklar identitet och utan skyddsskäl. Till detta kommer att de specifika förslagen i propositionen har omfattande brister. Detta framgår också i remissvar från bl.a. , Kommuner och Regioner, Arbetsförmedlingen och . Mot denna bakgrund föreslår och att avslår regeringens proposition. i (M)
mot · H8024007 · 2021-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:175 Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera en prövning av både kompetens och lämplighet hos yrkesutövaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utdrag ur belastningsregistret liknande det som sker för legitimationsyrken ska krävas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den skyddade yrkestiteln undersköterska ska kunna återkallas och tillkännager detta för regeringen. har varit drivande i införandet av legitimation för undersköterskor. Vi kan dock se att en skyddad yrkestitel kan vara en ändamålsenlig reglering av yrket. anser till skillnad från regeringen att en reglering av yrket undersköterska med en skyddad yrkestitel bör inkludera en prövning av både kompetens och lämplighet hos yrkesutövaren. Undersköterskor arbetar nära patienter och brukare som är i en beroendeställning gentemot dem. Arbetet kan t.ex. utföras i patientens eller brukarens hem. Det är därför ett yrke där lämplighet är av särskild vikt. Regeringen anser att ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska inte ska kunna återkallas eftersom man menar att konsekvenserna för en undersköterska som missköter sitt arbete i stället ska resultera i allmänt arbetsrättsliga regler om t.ex. uppsägning eller omplacering. anser att arbetsrättsliga regler inte är tillräckliga i fall där en undersköterska misskött sitt uppdrag. Efter avsked eller uppsägning kan undersköterskan således börja arbeta hos annan arbetsgivare, vilket kan innebära fortsatt risk för misskötsel som också riskerar att påverka patientsäkerheten. Vi anser därför att utdrag ur belastningsregistret, liknande det som sker för legitimationsyrken, ska krävas. Beviset bör även kunna återkallas om det erhållits på felaktig grund, exempelvis genom förfalskade intyg eller betyg. Per Ramhorn (SD)
mot · H8024017 · 2021-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:175 Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den avgift som tas ut för att pröva ansökningarna om yrkestitel inte får vara för hög så att den riskerar att utgöra ett hinder för att ansöka och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i propositionen att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda den i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Det är bra att undersköterskor nu får en skyddad titel. Det gör att det blir tydligare vilken kompetens någon med underskötersketitel har samt vilka uppgifter en undersköterska får utföra. ska enligt propositionen få ta ut en avgift för att pröva ansökan om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. Regeringen avser att återkomma i fråga om avgiften. hyser en oro för att den avgift som ska få tas ut i samband med ansökan ska sättas för högt så att den utgör ett hinder för undersköterskan att ansöka. Regeringen bör därför säkerställa att den avgift som tas ut är tillräckligt låg för att det ska vara möjligt för undersköterskan att ansöka och betala avgiften. Några remissinstanser har samma oro. Arbetsförmedlingen understryker att det är viktigt att avgiften inte blir så hög att den skapar en tröskel för att söka prövningen, och kommun uttrycker tveksamhet till en avgift eftersom det kan innebära ett lägre incitament för fast anställd personal att ansöka. Acko Ankarberg (KD)
mot · H8024021 · 2021-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:174 Genomförandet av MKB-direktivet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att inte ska ge miljöorganisationer rätt att överklaga ett beslut om bygglov eller positivt förhandsbesked och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydliganden av hur information ska ges och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår ändringar i (2010:900) för att förtydliga genomförandet av MKB-direktivet, och rådets direktiv /92/EU 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt – detta med utgångspunkt från synpunkter från Europeiska kommissionen på hur genomfört direktivet. Anpassningar i svensk plan- och byggprocess krävs på grund av Europeiska kommissionens synpunkter på att inte till fullo genomfört direktivet. Effekterna kan dock bli negativa med fördröjd plan- och byggprocess och ökade byggkostnader, genom formen för regeringens förslag att miljöorganisationer ges rätt att överklaga bygglov och förhandsbesked som avser ett MKB-projekt och att det ska framgå av (PBL). Det kommer att innebära en utdragen plan- och byggprocess. Flera remissinstanser inom byggsektorn och flera kommuner anser att förslaget kan både försena och fördyra byggprojekt. Stadsbyggnadsprocessen ska för alla inblandade vara hanterbar och PBL snarare förenklas än försvåras. Det finns överklaganderätt för kommuninvånare enligt kommunallagen (2017:725). Miljöorganisationer (förening eller annan juridisk person) har rätt att överklaga beslut som faller under (1998:808), förkortad MB. Enligt PBL har kända sakägare och boende påverkansmöjlighet i samrådsprocessen, som har till syfte att samla bl.a. önskemål och synpunkter som berör planförslaget i ett tidigt skede av detaljplanearbetet. Överklaganderätt som avser miljöpåverkan enligt MB har även enligt PBL ideell förening eller annan juridisk person. Befintliga lagrum bör bemöta kraven, inte minst vid parallell användning. Är så ändå inte fallet är det fel väg att gå, att som i regeringsförslaget bygga ut lagstiftningen i PBL gällande klagorätt på specifikt bygglov och förhandsbesked och därmed försvåra processen. Stor del av kritiken från och rådet handlar om att informationen behöver ökas på området i . Exempelvis ska allmänheten informeras elektroniskt, informeras om vilka beslut som kan komma att fattas, informeras då beslut har fattats samt informeras om samrådsresultaten. Regeringsförslagen kring dessa delar framstår som otydliga. Flera remissinstanser påpekar även behoven av förtydliganden om hur information ska ges.
mot · H8024026 · 2021-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:174 Genomförandet av MKB-direktivet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur de organisationer som ges talerätt enligt MB 16 kap. 13 § kan begränsas utan att göra avkall på rättstillgängligheten för de aktörer som har ett befogat intresse i saken, och detta tillkännager för regeringen. Regeringens arbete med att implementera EU-direktiv i svensk rätt bär inte sällan prägeln av att gå längre än vad direktivet kräver i jämförelse med om implementeringen skett enligt sin miniminivå. En utvidgad talerätt för intresseorganisationer riskerar att leda till att byggnation och anläggningar av stort allmänintresse försenas och fördyras, något som har menlig inverkan på samhällsekonomins utveckling. Det är naturligtvis rimligt att de som berörs av själva saken ska ha fullgod tillgång till klagomöjligheter över sådan prövning som avses i propositionen. Regeringen anför vidare att till följd av sitt tillträde till Århuskonventionen, vars bestämmelser om talerätt även finns inkorporerade i MKB-direktivet, är skyldigt att införa en uttrycklig och generell talerätt om att överklaga ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt och ett beslut om att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan som dels innebär att området kan tas i anspråk för eller som vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för ett MKB-projekt, dels kan antas medföra en betydande miljöpåverkan Regeringen har dock möjlighet att i lag föreskriva en snävare krets av sådana organisationer som har rätt att överklaga. Det finns anledning att överväga hur MKB-direktivet kan implementeras i svensk rätt utan att bli mer betungande än nödvändigt. För att det nu föreliggande förslaget inte ska riskera att skapa ännu större samhällsekonomiska kostnader till följd av många och långdragna överklaganden av organisationer som inte kan sägas tillhöra den direkt berörda allmänheten bör det analyseras hur en mer ändamålsenlig talerätt skulle kunna utformas. De nu föreslagna förändringarna bör därför förenas med ett arbete om att överväga hur definitionen av de organisationer som ges talerätt enligt 16 kap. 13 § MB kan begränsas utan att göra avkall på rättstillgängligheten för de aktörer som har ett befogat intresse i saken. Mot bakgrund av detta bör regeringen uppdras att påbörja ett sådant arbete och återkomma till med lagförslag.
mot · H8024027 · 2021-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:182 Kompletterande regler för uppehållstillstånd vid gymnasiestudier ställde sig bakom den s.k. gymnasielagen 2018 för att ge vissa unga ensamkommande en ny chans. Genom att klara arbete och studier gavs dessa unga möjligheten att stanna permanent i . När vi ställde oss bakom gymnasielagen 2018 var vi tydliga med att det är sista gången vi ställer oss bakom mer lappande och lagande i migrationslagstiftningen. Det behöver nu är en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Dessutom riskerar de lagändringar som föreslås att bli orättvisa och endast omfatta vissa. Det är tveklöst så att de unga som fått uppehållstillstånd på grund av gymnasielagen, har stark anknytning till , har klarat sina studier och står nära arbetsmarknaden, har drabbats hårt av pandemin. anser dock att en humanitär grund som ger personer med stark anknytning till möjlighet att få uppehållstillstånd av särskilt ömmande skäl är en bättre och mer långsiktig väg framåt. Vi vill att ensamkommande unga med stark anknytning till ska kunna prövas mot den humanitära grunden. Vi yrkar därmed avslag på förändringarna för uppehållstillstånd på grund av gymnasiestudier.
mot · H8024040 · 2021-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:181 Tidsfrister och kontaktpunkt för att främja tillförsel av förnybar energi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elnät ska byggas ut på alla nivåer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om korta tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att direktivets regler för förnybar energi även ska gälla fossilfria tekniker och tillkännager detta för regeringen. Ska vi klara att minska utsläppen och ställa om till ett fossilfritt samhälle kommer vi att behöva en ren och stabil elförsörjning. vill se mer kärnkraft och mer förnybart. Implementeringen av förnybartdirektivets artikel 16 ämnar se över hur tillståndsprocesser för förnybar energi får lov att ta. ställer sig i mångt och mycket bakom hur regeringen väljer att tillämpa artikel 16 i förnybartdirektivet. Som alltid när det gäller tillämpning av EU-direktiv är det viktigt att inte överimplementera utan att hålla sig till vad som är syftet med direktivet. Direktivet gäller förnybart, men det bör även övervägas att liknande åtgärder ska implementeras för övriga fossilfria energislag. Något som regeringen behöver komplettera i sin promemoria gäller utbyggnaden av elnät. anser att utbyggnaden av elnät bör ske på alla nivåer. vill således att nätkoncession för stam‑, region- och lokalnät ska omfattas i implementeringen. Genom att inkludera alla nivåer säkerställer vi en utbyggnad som hjälper oss att säkra kapacitet och säkerställa en stabil elförsörjning. vill också generellt se att tillståndsprocesserna förkortas och att myndigheter återkommer i rimlig tid med beslut om ansökningar för de aktörer som vill bygga ut elnät och förnybart. Likaså vill generellt att det ska bli tydligare vilken myndighet som ska kontaktas i vilket ärende. Det hade varit önskvärt om aktörer endast hade en myndighet som kontaktpunkt för alla tillstånd som behövs för deras verksamhet.
mot · H8024046 · 2021-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:172 Anpassningar till EU:s förordningar om medicinteknik – del 2 avslår regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om medicintekniska produkter om reprocessing och återanvändning i de delar det avser 4 kap. 2 § första stycket 3, 7 kap. 4 § och 11 § 2. Regeringens proposition innehåller förslag som syftar till att anpassa svensk rätt till två EU-förordningar på det medicintekniska området. Förslagen innebär bl.a. att lagen om medicintekniska produkter ska ersättas med en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU-förordningarna om medicintekniska produkter. och ställer sig bakom propositionen i huvudsak men anser att förslaget om reprocessering av engångsartiklar bör avstyrkas. Det propositionen föreslår är att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om tillåtelse att reprocessa och återanvända en engångsprodukt i enlighet med artikel 17 i MDR-förordningen. Vidare föreslås även att regeringen ska meddela under vilka villkor en engångsprodukt får reprocessas, återanvändas och tillhandahållas och under vilka villkor en engångsprodukt får reprocessas och överföras till ett annat land. och ställer sig kritiska mot detta förslag. Engångsprodukter är inte framtagna för att möta de högt ställda kvalitetskrav avseende exempelvis hållbarhet som krävs för att en produkt ska kunna återanvändas. Det medför att en betydande patientrisk föreligger om produkten används på ett annat sätt än vad den är avsedd för. Detta är något som lyfts av flera remissinstanser. Region framför att patientsäkerheten inte kan säkerställas då den som reprocessar inte har nödvändig information om produkten som t.ex. materialval, eventuellt smörjmedel, lämplig steriliseringsmetod, materialets egenskaper efter reprocessering osv. Även för Vårdhygien pekar på risken för patientsäkerheten om hälso- och sjukvårdsinrättningar skulle ges möjlighet att reprocessa medicintekniska engångsprodukter. Enligt föreningen finns inte de ekonomiska och kompetensmässiga resurser inom hälso- och sjukvården som krävs för att bygga upp de kontrollsystem som behövs för reprocessing av engångsprodukter. och betonar att det ska göras en bedömning av om det är en produkt avsedd för användning som ska beställas eller om det ska vara en engångsprodukt. Patientsäkerheten är det som bör fälla avgörandet om vilken sorts produkt som ska beställas. Därtill har problem med logistiken för engångsartiklar synliggjorts under pandemin. Därutöver är det viktigt att se att användningen av engångsartiklar har ökat . Det är inte önskvärt ur ett hållbarhetsperspektiv. och menar sammanfattningsvis att vill man ha produkter som man använder så ska regionerna beställa sådana, inte återanvända de produkter som vid tillverkning inte var avsedda att återanvändas. Patientsäkerheten måste alltid gå före eventuella ekonomiska besparingar som kan ligga bakom förslaget. Vi förespråkar en försiktighetsprincip och vill ta det säkra före det osäkra genom att avslå det aktuella förslaget angående reprocessering av engångsartiklar. Acko Ankarberg (KD)