ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902126 · 2021-09-22 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:212 Meddelande om kommande förslag om begränsning av avdragsrätten för underskott ställer sig bakom det som anförs i motionen om bristerna i skrivelsens sakbeskrivning och tillkännager detta för regeringen. Regeringen aviserar i rubricerade skrivelse ett kommande förslag om ändringar i bestämmelserna om avdragsrätten för underskott . Förslaget innebär att det införs en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör om underskottet med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Bakgrunden till förslaget är ett avgörande i (HFD 2021 ref. 33). Målet rörde ett underskottsföretag vars enda tillgång var en fordran på sitt moderbolag. Frågan i målet var om underskottsbolaget, efter en ägarförändring, kunde vägras rätt till underskottsavdrag med stöd av skatteflyktslagen. besvarade detta nekande. Kort därefter överlämnades en stoppskrivelse till . Liberalerna noterar att förslaget i skrivelsen bygger på en felaktig analys av gällande rätt. I skrivelsen hävdas att det ovan refererade avgörandet i påvisat brister i den nuvarande regleringen som motiverar den föreslagna regelskärpningen. Enligt nu gällande 40 kap. inkomstskattelagen finns bestämmelser om begränsning av företags rätt att dra av tidigare års underskott, bl.a. den s.k. beloppsspärren som är tillämplig vid en ägarförändring som innebär att ett företag får ett bestämmande inflytande över ett underskottsföretag. Spärren innebär att underskottsföretaget inte får dra av underskott som överstiger av utgiften för att förvärva det bestämmande inflytandet. Ett av de framträdande syftena med det kommande lagförslaget är enligt skrivelsen att motverka att beloppsspärren kringgås. Det som dock verkar ha gått obemärkt förbi är att det i det ovan refererade fallet, som alltså lyfts fram som en indikation på att regelskärpningen behövs, inte över huvud taget handlade om ett kringgående av samma beloppsspärr. Beloppsspärren aktualiserades aldrig i fallet. , en av domarna i fallet, har rent av i en artikel om det kommande lagförslaget påpekat att promemorian som ligger till grund för skrivelsen innehåller påståenden med koppling till rättsfallet som ger en ”missvisande eller direkt felaktig bild av det förfarande som prövades där och som förslaget i promemorian uppenbarligen tar sikte på” (, 2021). Oavsett förslagets innehåll i sak, som Liberalerna här lämnar okommenterat, är det olämpligt att på detta sätt avisera lagskärpningar under en felaktig beskrivning, detta desto mer om samma lagförslag läggs fram genom en stoppskrivelse, en lagstiftningsteknik som av naturliga skäl bör omgärdas med stora rättssäkerhetsmarginaler. Liberalerna anser därför att regeringens beskrivning av sakförhållandena i skrivelsen innehåller brister som inte är godtagbara och som måste åtgärdas i den proposition som läggs på bord. Liberalerna förbehåller sig också rätten att ta ställning till förslaget i sak först när ett mer korrekt beslutsunderlag föreligger. Gulan Avci (L)
mot · H9021260 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. Det är rimligt att alla pensionärer ska få av sin tidigare inkomst i pension. Det målet når vi inte . Huvudproblemet är att avsättningarna till pension är för låga. Rimligtvis bör nivån höjas upp så mycket som krävs för att alla ska kunna leva på sin pension. Ett stort problem är vidare att arbetaryrkena är missgynnade i pensionssystemet. Mycket fokus har hamnat på vid vilken ålder man går i pension. Ju äldre, desto bättre. Men i tjänstemannayrken börjar man vanligtvis arbeta senare, efter att ha utbildat sig längre, och kroppen tål ofta fler år i yrkeslivet. I arbetaryrkena börjar man ofta jobba men kroppen är också slutkörd tidigare och åtskilliga tvingas gå i förtida pension, vilket leder till betydligt lägre pensionsinkomst. Fokus i pensionssystemet borde inte bara ligga på vid vilken ålder man går i pension utan också man arbetat. Ett motiv till att höja pensionsåldern har varit den ökade medellivslängden. För att pengarna i pensionssystemet ska räcka till behöver fler arbeta högre upp i åldrarna. Men vi kan se att personer med högskoleutbildning i genomsnitt lever längre och har fler friska år än de som saknar gymnasieutbildning. Risken är att de får färre år som pensionärer med lägre pension, för att andra mer privilegierade grupper lever . Kvinnor i låglöneyrken är också missgynnade i pensionssystemet genom att de kan arbeta ett helt yrkesliv och ändå inte få så mycket mer i pensionskuvertet jämfört med om de inte arbetat alls eller väldigt lite. Detta gäller för övrigt även män i låglöneyrken. Men det är klart fler kvinnor än män som har så låga löner att de senare har svårt att leva på sin pension. Pensionstillägget är ett välkommet tillskott som innebär mer i pension för pensionärer som slitit i lågbetalda yrken. Detta gör skillnad men det behövs ytterligare satsningar för att se till att alla pensionärer får en trygg ålderdom med bra pension. Osäkra anställningar, ojämställt familjeliv, deltid, arbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspension leder också till en usel pension. Här kan vi se att både klass och kön spelar in. Arbetarklass och kvinnor drabbas hårdast och får sämst pensioner. Givetvis behöver villkoren i arbetslivet förbättras, både med bättre arbetsmiljö, arbetsvillkor och löner. Men det räcker inte. Även den som varit sjuk och haft låg lön och osäker inkomst måste kunna försörja sig på ålderns höst. Premiepensionssystemet har visat sig innehålla stora risker. Förutom att ren bluffverksamhet förekommit så äter höga privata avgifter upp miljardbelopp av våra pensionspengar . Premiepensionen behöver renoveras för att bli tryggare för pensionsspararna. Regeringen bör framöver överväga behovet av förbättringar i pensionssystemet med syftet att alla ska kunna leva på sin pension.
mot · H9021262 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av åtgärder för att tillgodose rimlig kompensation vid inkomstbortfall på grund av bestående arbetsoförmåga och tillkännager detta för regeringen. Gruppen som har sjukersättning (tidigare förtidspension) består av människor som har fötts med eller under livet drabbats av sjukdomar/funktionsvariationer som har lett till en bestående arbetsoförmåga. En stor del av dessa människor lever helt utan ekonomiska marginaler. De har halkat efter ekonomiskt . har lönerna ökat . Prisbasbeloppet har endast ökat . Det innebär att uppräkning enligt inkomstbasbeloppet (som räknas upp enligt löneutvecklingen) ger betydligt bättre täckning för förlorad inkomst än uppräkning enligt prisbasbeloppet. Sjukersättning ger dig av antagandeinkomsten (alltså den inkomst som du enligt beräkningen skulle ha haft om du inte hade blivit förtidspensionär). Men hade du haft en inkomst av till exempel arbete så hade den räknats upp med löneutvecklingen och inte med prisbasbeloppet. Förutom det ekonomiska tapp som beräkning enligt prisbasbeloppet innebär så kan man jämföra med inkomsten vid sjukdom, sjukpenning, som ger av den tidigare inkomsten upp till maxnivån. Även vid arbetslöshet och föräldraledighet får man av sin tidigare inkomst upp till maxnivån. av antagandeinkomsten innebär lägre kompensation för inkomstbortfallet. Ytterligare något som drabbar personer med sjukersättning är att pensionsåldern har höjts och medellivslängden ökat. Trots det upphör förtidspensionen redan vid och övergår till ålderspension. Avsättningen till pensionen som förtidspensionär följer också prisbasbeloppet, inte inkomstbasbeloppet, vilket ger sämre ålderspension för denna grupp. Sjukersättningen beräknas på den genomsnittliga inkomst som du har haft under den så kallade ramtiden. Ramtiden beräknas på de 3 bästa åren 5–direkt före beslut om sjukersättning, då de flesta har varit sjukskrivna. Sjukersättningen beräknas alltså till största delen på sjukpenning och inte på arbetsinkomst. Det innebär att den som får sjukersättning vanligtvis får 30–av sin tidigare förvärvsinkomst. Det innebär att även den som har arbetat hela sitt liv före sjukskrivning och förtidspension endast får ut en liten del av sin tidigare lön i inkomstbortfall. En hållbar socialförsäkring innebär att medborgaren verkligen får kompensation vid inkomstbortfall på grund av bestående arbetsoförmåga. Om man hade beräknat inkomstbortfallet så att den drabbade verkligen kompenseras för de förlorade inkomsterna hade fler kunnat överleva ekonomiskt. Eventuellt skulle uppräkning av sjukersättning kunna baseras på inkomstbasbeloppet i stället för prisbasbeloppet. Regeringen bör överväga behovet av åtgärder för att tillgodose en rimlig kompensation vid inkomstbortfall på grund av bestående arbetsoförmåga.
mot · H9021263 · 2021-09-30 00:00:00 — Skolans roll att stärka det demokratiska samtalet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förändra skrivningen i skollagen som ger rektorer rätt att neka partier och politiska ungdomsförbund att besöka skolor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga ungas rätt till föreningsfrihet i skollagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram allmänna råd som förtydligar att elever har rätt till politisk organisering, och detta tillkännager för regeringen. Om mindre än är det åter dags för val till riksdag, regioner och kommuner. Och runt om i vårt land finns det tusentals ungdomar som kommer få rösta och som har rätten till information från politiken och partier. Rektorer har rätt att neka politiska ungdomsförbund och partier att debattera, hålla bokbord och bilda föreningar på skolor. Det är en rätt rektorerna utnyttjar allt oftare. En rätt som därmed lett till att ungas demokratiska organisering motarbetas i och med att fler och fler skolor väljer att säga nej till partipolitiska ungdomsförbund och debatter. Det kan i och för sig tyckas ligga i linje med att elevers tid i skolan skall användas till traditionell, oberoende kunskapsinhämtning. Men de demokratiskt valda partierna och deras ungdomsförbund är en del av det demokratiska systemet och därmed en rimlig del av kunskapsinhämtning som rör samhällskunskap och just demokrati. Vi ser att antalet aktiva inom politiken minskar. Det är inte vad varken politiken eller demokratin behöver. De ungdomar/elever som redan är engagerade och intresserade av politik söker sig säkert till de politiska maskin. Däremot skulle man säkert fånga fler ungdomars intresse om man fick tillträde till skolorna. Det är en del i att säkra tillväxten av aktiva i politiken, vilket i sin tur gynnar demokratin. bjuder in allmänheten till ett öppet hus där alla riksdagspartier finns representerade för att samtala med medborgare och svara på frågor. Liknande modell skulle med fördel kunna användas på skolor för att öka elevers insyn i vad olika partier står för. Det är viktigt att ge skolelever en ökad insyn i vad politiska partier står för, och det kan man göra genom att i större mån tillåta besök av partier och ungdomsförbund på skolor. Det kräver att man förändrar skrivningen i skollagen som ger rektorer rätt att neka besök av bland annat partier och ungdomsförbund. Utöver detta behöver man också förtydliga ungas rätt till föreningsfrihet i skollagen, just för att säkra en fortsatt stark demokrati samt ge i uppdrag att ta fram allmänna råd som förtydligar att elever har rätt till politisk organisering.
mot · H9021266 · 2021-09-30 00:00:00 — Reformera det statliga systemet för ersättning till enskilda vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att se över ersättningssystemet för enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. Ersättningen till enskilda vägar är ett gammalt beslut som inte fungerar bra i det moderna samhälle vi har . Modellen ger alldeles för lite till vägsystemet och lägger alltför stor börda på enskilda markägare och kommuner att sköta om vägnätet, ett vägnät som utnyttjas av allt tyngre fordon i mycket högre grad än när systemet skapades. Allt fler och allt tyngre transporter på de enskilda vägarna sliter hårt på dem och kostar allt större summor pengar. Här har inte lagstiftarna hunnit med i utvecklingen, kan man konstatera, och det är hög tid att något görs.
mot · H9021267 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att införa PSA-prov för män som löper risk att utveckla prostatacancer, och detta tillkännager för regeringen. Prostatacancer är den vanligaste cancersjukdomen hos svenska män. upptäcks cirka 9 000 nya fall och omkring 2 500 avlider . Sjukdomen är ovanlig och förekommer nästan aldrig . Många män märker inte själva av några symptom på att de har fått sjukdomen. Dessutom är prostatacancer svår att diagnostisera. Att tidigt upptäcka sjukdomen är mycket viktigt eftersom det ökar chanserna att överleva den. Det är möjligt att med ett enkelt PSA-test få en indikation på om det finns risk för att man bär på sjukdomen. Män bör därför testas med ett PSA-prov även om de inte har några symptom.
mot · H9021268 · 2021-09-30 00:00:00 — Motion till 2021/22:1268
mot · H902127 · 2021-09-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:209 Utökade möjligheter att använda tidiga förhör ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevis som lämnats utom rätta ska få användas som bevis om det inte är uppenbart olämpligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att båda parter inte ska behöva godkänna skriftliga attester och tillkännager detta för regeringen. tillkännagav motion om att tidiga förhör ska kunna användas i svensk rätt. Regeringen lämnar nu en proposition mot bakgrund av det förslaget. delar regeringens bedömning av det nödvändiga i förändringar av . Ett viktigt skäl till att förändra lagen är att möjligheten att spela in ljud och bild så väsentligt har förbättrats . Tidig bevisning är ofta också bättre rent kvalitetsmässigt. Gäller det våld i nära relation kan ett inspelat förhör när polisen anländer till en plats påvisa skador och trauma som målsäganden upplevt. Likaså kan omedelbara förhör av vittnen anses vara mer tillförlitliga ju närmare brottet de hålls. Det kan också förhindra att vittnet påverkas av ryktesspridning, medieuppgifter eller påtryckningar. Ett annat viktigt skäl är att tidiga förhör kan minska häktningstiderna i , något som är av stor vikt. Vi har emellertid vissa synpunkter på utformningen av förslaget. anser, precis som att ljud och bildupptagning som inhämtats utom rätta ska få åberopas som bevis såvida det inte är uppenbart olämpligt. Utgångspunkten är alltså att det alltid ska vara tillåtet, om det inte är uppenbart olämpligt. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vidare anser vi att regleringen bör ändras så att skriftliga attester kan lämnas även om båda parter inte godkänner det. Det skulle bli ett hinder för effektivitetsvinsterna med förslaget om båda parter behöver godkänna. En skriftlig vittnesattest har lägre bevisvärde än andra vittnesuppgifter och därför bedömer vi att riskerna eventuellt missbruk av skriftliga attester är låg. Därför anser vi inte att båda parter ska behöva godkänna åberopandet av skriftliga attester. Detta bör ges regeringen tillkänna. Skånberg (KD)
mot · H9021270 · 2021-09-30 00:00:00 — Nationell handlingsplan för sällsynta diagnoser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att utarbeta en nationell handlingsplan för sällsynta diagnoser och tillkännager detta för regeringen. Den svenska definitionen av en ”sällsynt” diagnos är att det gäller en ovanlig sjukdom/skada som leder till omfattande funktionshinder och som finns hos högst 1 av 10 000 invånare. Ofta ingår många olika symtom i problembilden, som leder till omfattande och komplexa funktionsnedsättningar. Det innebär i sin tur att den enskilde nödgas ha kontakter med flera olika medicinska specialister. Trots att det endast är ett fåtal personer som ingår i varje enskild diagnosgrupp är det ändå sammantaget många människor som berörs. Inte minst anhöriga. Om personer som har sällsynta diagnoser ska få tillgång till den vård och omsorg de behöver är en grundläggande förutsättning att det finns en nationell handlingsplan. Det är nu hög tid att en svensk handlingsplan för sällsynta diagnoser färdigställs och antas. De flesta europeiska länder har en nationell plan för sällsynta diagnoser. , tillsammans med , är ensamma i EU om att sakna en sådan nationell plan. överlämnade ett förslag på att ta fram en sådan plan till , men fortfarande har inget hänt. Nationella Funktionen Sällsynta Diagnoser (NFSD) har i uppdrag att möjliggöra samordning av insatserna inom detta område. Däremot saknar NFSD mandat att styra över uppbyggnaden av centrumen, exempelvis genom att ange vilka diagnoser som varje centrum ansvarar för. NFSD:s verksamhet bedrivs dessutom utan medicinsk kompetens. Därmed är NFSD inget alternativ till en nationell plan. Utifrån handlingsplanen ska behoven analyseras och verksamheterna för sällsynta diagnoser anpassas därefter. Då är det brukarnas/patienternas behov som är det centrala. En utredning bör därför fastställa hur alla de olika diagnoserna får adekvat vård. Prioriteringsområden som skulle kunna innefattas i en nationell handlingsplan:  Samordning av hälso- och sjukvårdens resurser och centrumbildningar  Ökad patientmedverkan och samverkan på olika nivåer inom systemet  Strategisk satsning på forskning, kliniska prövningar, kvalitetsregister  Implementering av behandlingsrekommendationer  Implementering av ICD-10/11 och orphakoder i befintliga system  Möjliggöra delaktighet i europeiska satsningar såsom  Arbeta med sällsynta diagnoser ur ett livslångt perspektiv  Arbeta förebyggande med hälsohot och prioritera sällsynta diagnoser ur ett folkhälsoperspektiv  Aktivt arbeta med strategiska prioriteringsområden och framtida satsningar  Kartläggning av behov och kunskapsluckor, till exempel åldrande  Satsning på utbildning för att säkerställa kompetens inom yrkesområden Regeringen bör tillse att en nationell handlingsplan för sällsynta diagnoser arbetas fram och att förslagen implementeras.
mot · H9021271 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att underlätta för föreningslivet att göra det möjligt för fler att engagera sig, och detta tillkännager för regeringen. Pandemin slog hårt mot många olika typer av verksamheter och branscher i . En av dessa är de kultur- och idrottsföreningar som bedriver verksamhet riktad till barn och ungdomar. De fick pausa eller kraftigt dra ner på sin verksamhet, och därmed gick barns organiserade fritidssysselsättningar om intet. Vi vet att barn behöver röra på sig mer, och att ha ett sammanhang utanför skolan och hemmet är livsviktigt för många unga, inte minst de som har problematiska hemförhållanden. Att rekrytera nya målgrupper har varit omöjligt. Att rikta sig till barn och ungdomar som inte engagerat sig i föreningslivet har inte gått. Många av dessa har inte hittat dit på grund av att de inte kände till att föreningen finns eller hur de går med, för att de inte har engagerade föräldrar vilket vissa av dessa aktiviteter informellt eller formellt kräver eller för att de inte har råd med avgift och/eller utrustning. För ett blomstrande föreningsliv med engagerade barn och unga behöver trösklarna sänkas! Det finns flera fördelar för ett barn att delta i föreningslivet. Lära sig att vara en del i en grupp, kanske till och med ta på sig ledande roller. Ansvar och hålla tider. Helt enkelt att de får känna sig meningsfulla. En organiserad fritid är också en viktig nyckelfaktor för att hålla vissa borta från stökigheter och kanske till och med kriminella gäng.
mot · H9021273 · 2021-09-30 00:00:00 — Anstalt av högre säkerhetsklass i ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att förlägga en anstalt av högre säkerhetsklass till och tillkännager detta för regeringen. Landets fängelser och häkten är knökfulla. För anstaltsplatser för män låg den totala beläggningsgraden på enligt Kriminalvården. Det är en förhållandevis ny situation. fanns snarare en överkapacitet. Anstalter av typen klass 1 där de intagna är dömda för grov brottslighet och kan vara våldsamma eller rymningsbenägna har högst beläggningsgrad. Situationen är så allvarlig att Kriminalvården gått in i stabsläge med anledning av platsbristen. Man vittnar också om ett ökat antal incidenter, som delvis kan kopplas ihop med överbeläggningarna. Att det är fullt på de svenska anstalterna är ett resultat av att regeringens insatser, med till exempel skärpta straff för vapenbrott, fungerar och ger effekt. Men situationen med brist på anstaltsplatser är ohållbar och måste lösas. Regeringen har därför tillskjutit resurser för ut- och nybyggnationer. , med tillgång till goda kommunikationer och närhet till en stor andel av befolkning, bör bli föremål för lokalisering av en ny större anstalt av högre säkerhetsklass. I länet finns det gott om områden där stat eller kommun äger marken och som passar för sådana ändamål – inte minst gamla flygflottiljen F 13 på Bråvalla i som redan tidigare pekats ut som intressant för fängelsebyggnation. En nybyggnation skulle bidra till en välbehövlig ökning av Kriminalvårdens kapacitet och dessutom innebära nya arbetstillfällen i länet.