mot · H9024121 · 2021-10-05 00:00:00 — En möjlig konstruktion är att företag ges ett stöd, exempelvis nedsatta sociala avgifter, baserat på den del av lönesumman som härrör från en nettoökning av antalet anställda jämfört med en viss referensperiod och att detta stöd lämnas månatligen om exempelvis 1–. Det är olyckligt att regeringen inte har prioriterat att utreda möjligheten att införa ett rekryteringsstöd. Införandet av ett sådant system och fram till dess att konjunkturen återhämtat sig hade kunnat vara varit en rimlig åtgärd för att underlätta övergången från krispolitik till en finanspolitik ämnad för mer normala tider och ett balanserat konjunkturläge. anser att ett rekryteringsstöd bör utredas, och författningsförslag förberedas, i syfte att ett sådant system snabbt ska kunna införas vid nästa kris, om det då bedöms vara lämpligt. Vikten av att vara förberedd och att kunna agera snabbt är av stor vikt vid krisförlopp, och väl utredda förslag minskar risken för att välbehövliga åtgärder försenas. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Skattefrihet för de första på investeringssparkonton Ett eget sparande skapar trygghet för den enskilde och ökar hushållssektorns motståndskraft mot ekonomiska kriser. Inte minst för kvinnor kan ett eget sparande skapa ökad självständighet och makt. Att uppmuntra, snarare än straffbeskatta, såväl arbete som sparande är en central del av ekonomiska politik. föreslår därför att de första på ett så kallat investeringssparkonto (ISK) görs skattefria. Begränsningsregler som innebär att denna skattefrihet enbart kan utnyttjas en gång bör införas. Det gäller såväl direkta begränsningar, som medger skattefrihet för ett konto per person, som indirekta begränsningar, som försvårar för skatteplanering genom att dela upp flera konton på olika personer etc. Hur detta förslag bäst bär genomföras och utformas är komplex. uppmanar därför regeringen att skyndsamt tillsätta en utredning i syfte att ge förslag på hur de första på ISK skall kunna skattebefrias. Sänkt skatt på ISK föreslår att beskattningen av sparande på ISK och i kapitalförsäkring sänks. Vid beräkningen av schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan ökad . Det innebär en sänkning av påslaget från dagens , . Vidare ska lägsta schablonintäkt sänkas från dagens till . Ändringarna föreslås träda i kraft . Detta väntas medföra lägre skatteintäkter om . Skattefri uthyrning av personliga tillgångar välkomnar förslaget om skattefrihet för uthyrning av personliga tillgångar. Inte minst på grund av att förslaget kan förväntas öka skattesystemets legitimitet, då de föreslagna reglerna kan förväntas ligga mer i linje med befolkningens värderingar och beteende. En ökad uthyrning och delning av befintliga resurser kan, i bästa fall, bidra till en ökad grad av cirkularitet och effektivitet i nyttjandet av befintliga resurser. Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Borttagna effektgränser för egenproducerad el I proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el föreslogs flera välkomna höjningar av effektgränserna för skattebefrielse för egenproducerad el. vill dock gå längre och helt avskaffa dessa effektgränser. Syftet med förändringen är att ytterligare stimulera till produktion av förnybar el. Förslaget väntas medföra minskade skatteintäkter om . Förändringen kan komma att kräva ett statsstödsgodkännande av EU, varför förslaget bedöms kunna träda ikraft . Snabbare avskrivning av miljö- och klimatinvesteringar Svensk industri spelar en nyckelroll i klimatomställningen. Dels genom helt nya innovationer och dels genom en ständig effektivisering av existerande processer. Energieffektivisering inom industrin är avgörande för att ska kunna minska utsläppen av växthusgaser och frikoppla vår ekonomiska tillväxt från klimatutsläpp. I flera andra länder, däribland och , finns system för skattelättnader eller mer generösa avskrivningsregler för energieffektiviserande investeringar. anser att ett system med så kallade miljöavskrivningar, där vissa typer av investeringar tillåts skrivas av snabbare jämfört med dagens regler, bör införas. I jämförelse med konventionella styrmedel, som koldioxid- och energiskatt, kan effekterna av miljöavskrivningar vara snabbare och enklare för företag att överblicka. Miljöavskrivningar kan därmed utgöra ett bra komplement till övriga styrmedel. Systemet skulle exempelvis kunna baseras på att och tar fram en lista över relevanta investeringar och att dessa medger rätt till snabbare avskrivningar. Den offentligfinansiella effekten av förslaget är också liten, då den i huvudsak består av en förskjutning av uppbörden av skatt och den tillhörande lånekostnad som uppstår som uppstår till följd av detta. uppmanar regeringen att tillsätta en utredning kring hur ett system med miljöavskrivningar skulle kunna utformas, i syfte att ett sådant system ska kunna införas . Den riskskatt som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1), där en höjning av skatten aviserades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) och som beskrivs i lagrådsremissen Riskskatt för kreditinstitut är i grunden olyckligt konstruerad. Skattens syfte – att minska risken för, och internalisera kostnaderna av, finansiella kriser som leder till indirekta kostnader för samhället – nås inte på ett effektivt sätt genom förslaget. Ett av de större problemen med den föreslagna utformningen är att den riskerar att försämra kommunernas möjlighet till finansiellt samarbete inom ramen för Kommuninvest. Detta riskerar att drabba små och medelstora kommuner oproportionerligt, då dessa kan antas ha svårare att finansiera sig själva på kapitalmarknaderna. Detta kan, i förlängningen, påverka nödvändiga investeringar i välfärd negativt. anser att regeringen skyndsamt bör återuppta dialogen med kommissionen om möjligheten att undanta Kommuninvest från beskattning, på det sätt som skett i andra länder med liknande entiteter. I väntan på att så sker anser att kommunsektorns finansiella samarbete bör stimuleras, delvis för att motverka de oönskade negativa effekter som riskskattens införande kan väntas medföra. Detta beskrivs närmare under utgiftsområde 2. Skatt på konsumtion m.m. Höjd omsättningsgräns för mervärdesskatteplikt välkomnar regeringens förslag om höjd omsättningsgräns för mervärdesskatteplikt, . I enlighet med vad som beskrivits ovan om de så kallade ingångsföretagen vill dock gå längre. Vi föreslår att gränsen höjs till 150 000 från i samband med att ett system för schablonbeskattning av de minsta företagen införs. Det finns en orättfärdig skillnad i beskattning mellan konserter och musikuppträdanden som klassificeras som danstillställningar. De förra beskattas med sex procents moms, medan de senare beskattas med 25 procents moms. Dansbandskulturen är en viktig och uppskattad del av svenskt kulturliv. besöker hundratusentals människor danstillställningar. Det gäller hela , men inte minst på landsbygden. är marginalerna i branschen små och berörda aktörer har drabbats mycket hårt av de restriktioner som infördes som ett svar på spridningen av sjukdomen covid-19. Branschföreträdare har vittnat om att stora delar av branschen riskerar att permanent försvinna. Det hade utgjort ett stort avbräck för en stor och viktig del av svenskt kulturliv. föreslår därför att den så kallade dansbandsmomsen avskaffas. Det innebär att entréavgiften till föreställningar med dansband, där entréavgiften företrädesvis går till just dansbandets föreställning och där musiken som framför till övervägande del är live, beläggs med samma reducerade momssats som gäller för konserter. Förslaget bedöms kunna införas och leda till minskade skatteintäkter om . därefter bedöms förslaget medföra minskade skatteintäkter om . Se över regelverket kring reducerad energiskatt Den som förbrukar el eller bränsle i vissa verksamheter kan få reducerad skatt. Till var det ganska tydligt för företagen hur reglerna tillämpades. har ny tillämpning av regelverket från inneburit plötsliga förändringar, i vilken verksamhet som kan erhålla den reducerade skatten. Ett exempel är energiskatten på snötillverkning, som var nedsatt. är snötillverkning inte berättigad till nedsättningen, eftersom snötillverkning inte anses vara en huvudsaklig verksamhet för en skidanläggning. Detta är bara ett exempel av flera som visar på behovet av ett tydligare regelverk, så att företag kan förutse vilken skatt de ska betala. Mot denna bakgrund anser att en översyn behöver ske och uppmanar regeringen att genomföra en sådan. Förlängd anståndstid för tillfälliga anstånd En central åtgärd i bekämpningen av de ekonomiska följderna av spridningen av sjukdomen covid-19 var införandet av en möjlighet att få anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter. Det gav företag en möjlighet att ansöka om tillfälligt anstånd för tre månaders betalningar av avdragen skatt, arbetsgivaravgifter och moms . Anståndet gällde från början men har därefter utökats med för de företag som beviljats anstånd. Enligt nu gällande regelverk behöver stora belopp återbetalas . Möjligheten till skatteanstånd har varit viktig för att möta det ökade behov av likviditet som företagen sått inför under pandemin. Eftersom andra stöd, som exempelvis omställningsstödet, betalas ut med eftersläpning har skatteanståndet fyllt en viktig funktion som bryggfinansiering. Anstånden är räntebelagda. Cirka 51 000 företag har beviljats anstånd på totalt . har betalats tillbaka. bli tvungna att betala tillbaka hela beloppet finns en uppenbar risk att i grunden livskraftiga företag ansöker om konkurs. har tidigare understrukit behovet av att på ett tidigt stadium få ett system på plats som ger förlängda möjligheter till återbetalning av uppskov. Företagen måste kunna planera. Företag och branscher har olika behov och det finns därför goda skäl att införa ett regelverk som i så hög utsträckning som möjligt tar hänsyn till företagens individuella förutsättningar. Vi befinner oss fortfarande i en pandemi. Hur ekonomin utvecklas kommande år är behäftat med stor osäkerhet. Detta tillsammans med ett behov av att inte avkräva företag stora delar av erhållna anstånd talar för en kraftigt förlängd återbetalningsmöjlighet. måste anstånd betalas tillbaka och varken företag eller staten tjänar på att skjuta upp eventuella konkurser i tiden. välkomnar därför att regeringen tagit till sig av våra och andras synpunkter och föreslår en möjlighet till förlängd anståndstid. Det förslag som remitterats (Fi2021/02865) är i stora delar väl avvägt. Men kommer att ta del av de remissvar som lämnas och anser att regeringen bör ha beredskap för att justera förslaget om starka skäl för att göra detta framkommer. I finns omkring 400 fjällräddare som, ofta under extrema förhållanden, är ansvariga för insatser i den svenska fjällvärlden. Vi behöver säkerställa goda villkor för de som ställer upp, och även se till att vi får fler fjällräddare. Därför behövs en översyn och förändring av stöd och skattevillkor för fjällräddarna. Exempelvis använder fjällräddarna oftast egna skotrar och annat material som är privat. Men det finns inga särskilda lagregler kring den skattemässiga behandlingen av hur detta bör hanteras och rättsläget är oklart. Avvisade förslag till skatteförändringar i budgetpropositionen För att finansiera andra prioriterade satsningar avvisar aviseringen om att införa en skattereduktion för a-kasseavgift . Detta medför att inkomsttitel Skattereduktioner ökar med . Av samma anledning beräknas inkomsttiteln i fråga öka med och 2024. Av samma skäl avvisar förslag om ytterligare sänkt moms på reparationer. Det innebär att inkomsttitel ökar med , med och med . Vidare delar inte regeringens bedömning att kemikalieskatten på viss elektronik samt avfallsförbränningsskatten bör BNP-indexeras . Det medför att inkomsttitel minskar med och med . Övriga förslag som påverkar inkomstberäkningen Utöver förslag om ändrade skatteregler föreslås i denna motion en rad förslag som påverkar inkomstberäkningen. föreslår att undantagen från krav på bosättningstid för flyktingar inom garantipensionen och sjuk- och aktivitetsersättningen bör slopas. Detta medför minskade kommunala skatteintäkter om . föreslår i denna budgetproposition vidare att de tillfälligt förhöjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen sänks , vilket medför sänkta kommunala skatteintäkter om . föreslår också, i likhet med vad som föreslås i SOU 2021:67, att en biopremie införs i syfte att stimulera biobränslen för arbetsmaskiner. Detta förslag väntas leda till en ökad användning av biobränslen och en motsvarande lägre användning av konventionell diesel. Detta medför att intäkterna från energi- och koldioxidskatt förväntas minska med cirka 32 respektive . minskar också återbetalningen av koldioxidskatt med . Offentligfinansiella effekter – en sammanställning Nedan presenteras förslag till inkomstberäkning för . I nedanstående tabell presenteras förslag till inriktning för inkomstberäkning för åren 2023–2024. I detta avsnitt redovisas förslag till förändringar, jämfört med vad som föreslås i budgetpropositionen , vad gäller utgifter. Det faktum att budgetmotionen uttrycks i termer av skillnader jämfört med förslaget i budgetpropositionen innebär att en frånvaro av förslag till förändring innebär ett accepterande av förslagen i propositionen. I tabellen nedan presenteras förslag till utgiftsramar för . I tabellen nedan presenteras förslag till inriktning av utgiftsramar –2024. firar med allmän och lika rösträtt i det så kallade demokratijubileet –2021 till minne av åren 1918–1922 då fattade ett antal beslut som gjorde att nästan alla vuxna kvinnor och män fick rätt att rösta och ställa upp i valen. Den liberala demokratin är en av mänsklighetens bästa uppfinningar, kanske den främsta. Inget annat styrelseskick levererar samma rättvisa, frihet och nytta, från den enskilda människans möjlighet att forma sitt eget liv till samhällets förmåga att gemensamt fatta goda beslut. Medborgerliga och politiska rättigheter skyddar individen mot statligt förtryck och begränsar majoritetens makt över individen. Folkviljan ska kanaliseras genom en effektiv förvaltning inom såväl som , med respekt för olika minoriteter och rättssäkerheten, och granskas av oberoende medier. En stor del av de politiska institutioner som är ämnade att säkerställa detta återfinns inom utgiftsområde 1. Den svenska demokratin måste kontinuerligt utvecklas och anpassas, rustas och försvaras, i en föränderlig värld. De offentliga institutioner vars uppgift det är att genomdriva den politik som fått stöd i allmänna val måste göra så på ett effektivt och transparent sätt. föreslår i denna budgetmotion ett regelförenklingspaket (se UO24). Till följd av detta föreslås anslag 4:1 öka med , i syfte att finansiera en länderjämförande utredning kring regelförenklingsarbete. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023 och med . Inom regelförenklingspaketet föreslås också en utredning kring huruvida det vore lämpligt, och i så fall på vilket sätt, att i högre grad differentiera lagstiftningen utifrån företagsstorlek. Anslaget föreslås därför öka med . Anslaget beräknas öka med 2023–2024 av samma anledning. Ytterligare en del av det föreslagna regelförenklingspaketet rör en implementeringsfunktion för regelförenkling på . Anslaget föreslås därför öka med och väntas öka med lika mycket –2024. I denna budgetmotion föreslås ett kraftfullt paket för en effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning (se UO20). I syfte att finansiera denna satsning föreslås anslag 5:1 minska med , då regeringens förslag med liknande inriktning avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. förslag kring tillståndsprövning och tillsynsvägledning innebär att anslaget föreslås öka med . Resurserna bör bland annat användas för utvecklade digitala lösningar för prövning och tillsyn. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. accepterar den föreslagna förstärkningen av anslag 7:1. Vi föreslår dock att av den förstärkning som rör minoritetspolitiken används för att inrätta ett språkcentrum för meänkieli i . Anslag 8:1 föreslås öka med , till följd av att föreslås att presstödet för fådagarstidningar räknas upp i linje med vad stödet till övriga tidningar har gjort. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Anslagen 1:1, 2:1, 2:2, 2:3, 2:4 och 2:5 undantas från detta. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning strävar efter en ökad finansiell stabilitet. Hushållens och företagens tillgång till finansiella tjänster är viktig för att omvandla sparande och konsumtionsutjämning till produktiva investeringar. Välfungerande marknader för riskhantering och allokering av kapital är ett viktigt fundament för ekonomisk tillväxt. Sådana tjänster bör erbjudas med ett starkt konsumentskydd och på ett sätt som inte äventyrar den finansiella stabiliteten. arbete med tillsyn och deras mandat att hantera de risker som är förknippade med hushållens skuldsättning är här viktiga. Också Riksgäldens roll som resolutionsmyndighet, statens internbank och skuldförvaltare är av största vikt. Att granska det offentligas verksamhet är också centralt för att kontinuerligt förbättra den offentliga sektorns arbete. Här fyller , , och viktiga funktioner. Tilltron till den statliga förvaltningens effektivitet påverkar i förlängningen tilltron till den svenska demokratins förmåga att lösa de uppgifter den åläggs. Anslag 1:11 föreslås minska med till följd av att avvisar den föreslagna satsningen på innovationscenter, i syfte att bidra med finansiering till andra prioriterade reformer i denna budgetmotion. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslag 1:17 föreslås minska med , i syfte att bidra till finansiering av andra prioriterade reformer i denna motion. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. föreslår att ett nytt anslag, 99:1 Kommuners finansiella samarbete, skapas. Anslaget föreslås tillföras . Syftet med anslaget är att, via en överenskommelse med kommuner och regioner, stimulera till ökat samarbete mellan kommuner och regioner för att minska upplåningskostnaderna för den kommunala sektorn. Behovet av detta har förstärkts givet de negativa effekter som den så kallade riskskatten kan väntas få på Kommuninvest. Riskskattens utformning är, som påtalats av flera remissinstanser, problematisk ur flera hänseenden. Förutom Kommuninvest drabbas även andra koncerner, som ur vissa perspektiv snarare är att betrakta som en samling mindre regionala företag, av riskskatten, vilket i grunden inte är syftet. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ett fungerande skattesystem och ett fungerande betalningssystemen är centralt för att ett ekonomiskt system ska fungera. Det är våra tre fiskala myndigheter som ska säkerställa detta. De skatter vi beslutar om måste uppfattas som rimliga och syftet med att de tas in ska inte kunna missförstås. Legitimitet, rättssäkerhet och transparens måste genomsyra alla aspekter av lagstiftningen, vars effekter våra tre myndigheter i stor utsträckning ska hantera. , och är centrala för det svenska rättssamhället. Både individer och företag måste känna förtroende för det myndigheterna gör. Förutsägbarhet och tydliga regler är då helt avgörande. Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter betalas in är en grundförutsättning för finansieringen av viktig offentlig verksamhet. Det är också en fråga om likabehandling och värnandet av tilliten till det offentliga. Servicen hos de tre aktuella myndigheterna har kontinuerligt förbättrats och ska fortsätta att förbättras. Det för med sig ett alltmer utbrett användande av e-tjänster. är statens närvaro i hela landet central för samhället i stort. Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks och att tar in de skatter som beslutat. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och på ett effektivt sätt finansiera offentliga utgifter. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. bör därför kontinuerligt arbeta för minskad skatteadministration för privatpersoner, företag och offentliga aktörer. Att verksamhet fungerar bra är viktigt för att handeln, med varuflöden in i och ut ur vårt land, ska fungera väl för våra företag. Det är avgörande ur ett globalt konkurrensperspektiv. behöver tullen vara säker, för att hålla ordning i landet. har två huvudsakliga uppgifter som måste tillgodoses: dels uppbörd, det vill säga att ta ut tullar, skatter och andra avgifter, och dels brottsbekämpning, där bland annat olaglig införsel av alkohol, drogsmuggling och vapensmuggling ska beivras. behöver verktyg för att stärka sitt arbete med att skydda våra gränser och att upprätthålla goda förutsättningar för våra företag att bedriva handel med andra länder. Det är viktigt för lag och ordning, men även för att garantera att våra företag kan vara konkurrenskraftiga gentemot aktörer i andra länder. I en globaliserad värld sätts tullens verksamhet på prov och det är viktigt att med riktade åtgärder se till att bekämpa organiserad brottslighet. ska vi vara öppna mot omvärlden. behöver säkerställa att har en lagstiftning som är ändamålsenlig för verksamheten. befogenheter har under en lång rad av år utökats. Detta behöver fortsätta. Inte minst problemet med stöldligor på landsbygden behöver mötas med full kraft. En ny lagstiftning är på plats där tullen har fått ökade befogenheter att kvarhålla misstänkt stöldgods som är på väg att föras ut ur landet, i väntan på polis. Denna verksamhet måste säkerställas finansiellt. har problemen med djursmuggling, inte minst hundsmuggling, ökat kraftigt. Det finns tecken på att denna utveckling har förstärkts under pandemin. För att stävja denna utveckling föreslås i denna budgetmotion ökade tillskott till . accepterar de föreslagna förstärkningarna av anslag 1:2, men vill poängtera att vi i första hand vill att resurserna används för att förstärka den reguljära verksamheten. Därtill föreslås anslag 1:2 öka med , i syfte att möjliggöra ett intensifierat arbete mot djursmuggling. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därtill föreslås anslaget öka med , i linje med vad myndigheten äskat i sitt budgetunderlag för åren 2022–2024. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Anslagen 1:2 och 1:3 undantas dock från detta. Ett välfungerande rättsväsende är ett av grundfundamenten i en rättsstat och att värna detta är en av statens kärnverksamheter. Människors fri- och rättigheter ska skyddas och man ska kunna känna trygghet i hela landet. Vid kränkningar av dessa rättigheter ska skyldiga identifieras, dömas och straffas på ett rättssäkert sätt. Så byggs en välfungerande rättsstat. Var man än bor och arbetar i måste man kunna känna sig trygg. Det kräver en polis och ett rättsväsende som klarar av både vardagsbrott och grövre brottslighet. Ansvaret för att garantera människor säkerhet och trygghet är en av statens viktigaste uppgifter. För att lösa denna uppgift krävs att antalet brott minskar, att polisen i högre grad ingriper under pågående brott samt att genomförda brott utreds och förövare döms. Tryggheten består också i att lagarna är tydliga och rättssäkerheten stark, så att ingen döms för brott som de inte har begått.