mot · H9023690 · 2021-10-05 00:00:00 — Vi uppmanar därför regeringen istället att det bör ses över om den svenska lagstiftningen istället kan utformas utifrån kriterierna i IED-direktivet, utan förändringar i svensk lagstiftning. Håll nere omfattningen av tillståndsvillkor Den som fått ett tillstånd för sin verksamhet kan åläggas med tillståndsvillkor som verksamhetsutövaren är skyldig att följa. I takt med utvecklingen av ny miljöteknik och möjligheterna för tillståndspliktiga verksamheter att mindre klimatavtryck bör möjligheten att hålla nere omfattningen av tillståndsvillkor ses över. Digitaliseringen ger oss stora möjligheter att underlätta för medborgare och företag liksom att minska den offentliga byråkratin. Exempelvis har med digitala hjälpmedel för områden som deklarationer bidragit med stor nytta. Sammantaget kan och bör väsentligt mer göras. Andra länder har kommit längre än i digitaliseringen. Dessutom har drabbats hårt av regeringens haverier med Transportstyrelse och , vilka båda sätter fingret på risken med en naiv regering och behovet av ett förstklassigt säkerhetsabete. Här bör lära av andra länder. I sköts i princip alla kommunikation mellan företag och myndigheter digitalt, likadant i . är en förebild i arbetet med digitalisering och regelförenkling som bör ha som grund för kommande reformer. Regeringen bör överväga fler digitala verktyg för att bidra till regelförenklingar för företagare. Ge myndigheten för digital förvaltning ett särskilt uppdrag Det är helt avgörande att myndigheter kan kommunicera med varandra och använder samma typ av program för att lättare kunna dela data och information. Det underlättar också i dialogen mellan offentlig verksamhet och näringsidkare. I takt med att fler myndigheter digitaliseras bör därför en myndighet få det centrala ansvaret för att samordna utvecklingen och vägleda med juridisk kompetens för att underlätta digitaliseringen. I en nyligen publicerad rapport från Myndigheten för digital förvaltning som analyserat den offentliga förvaltningens digitalisering så konstaterar de att det handlar om att prioritera etableringen av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte. Offentlig förvaltning som helhet behöver också bli bättre på datahantering och regeringen bör tydliggöra samordnat digitaliseringsansvar inom fler områden. Myndigheten för digital förvaltning bör därför få ett övergripande ansvaret att samordna standarder och information för att öka takten i digitaliseringen av offentlig sektor. Programmet Serverat initierades i syfte att förenkla för företagare inom restaurang- och besöksnäringen, bl.a. genom att effektivisera handläggning av tillstånd och genom att erbjuda företagaren digital information, guidning och tjänster genom . konstaterade i sin granskning att programmet inneburit begränsad nytta för företagare till följd av låg anslutning. Fler kommuner har dock anslutit sig till programmet Serverat sedan genomförde sin granskning men det är fortfarande för få kommuner anslutna för att programmets potential ska komma majoriteten av företagarna inom restaurang- och besöksnäringen till del. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen i betänkande 2019/20:NU16. Regeringen har ännu inte slutbehandlat tillkännagivandet. Vi anser att det är viktigt att fler kommuner ansluts till Serverat och . Regeringen bör därför påskynda arbetet med att ge de ansvariga myndigheterna ett uppdrag om att öka anslutningsgraden och förenkla processen. Regulatoriska sandlådor eller regulatory sandbox är det internationella samlingsnamnet för en testmiljö av ny innovation och avser försöksverksamhet, begränsad och rum, med syfte att parallellt utveckla teknik och regelverk för ett tryggare och snabbare lärande. Initialt har sandlådor använts inom finansiell reglering men flera länder har breddat detta till energi, hälsa och transport. , och är exempel på länder som jobbar strategiskt med sandlådor. De problem som framförallt har identifierats gällande försök och testverksamheter är att innovationerna inte når till någon bredare marknad utan stannar vid teststadiet. Det är inte heller alltid regler som är snåriga, utan strukturen för organisation och ansvar. Ofta är det oförutsägbart hur ansökningsprocesserna för att testa nya lösningar ser ut. Inom nya tekniska områden kan även kompetens och förståelse hos handläggande myndighet saknas. Det kan även vara oklart vilken myndighet som är ansvarig för frågan. Därtill saknas ofta resurser hos myndigheter att hantera nya typer av frågor. Länder att ta inspiration från skulle exempelvis vara som arbetat länge med sandlådor, framförallt med nya tekniker så som AI. Ska stå sig i konkurrensen med omvärlden gällande nya tekniker krävs att vi har ett regelverk som möjliggör testverksamhet som har potential att nå ut till en större andel av samhället än de som begränsas till avskalade testdemonstrationer. Regeringen bör därför arbeta för att införas regulatoriska sandlådor för att underlätta för innovationsutveckling inom näringsliv och i offentlig sektor. Förtydliga vad som gäller vid GDPR GDPR infördes och syftar till att skydda den enskildes grundläggande rättigheter och friheter, framförallt deras rätt till skydd av personuppgifter. Det råder dock fortfarande en del oklarheter vad som klassificeras som persondata- respektive icke-persondata, något som lett till att datainspektionen har fått in väldigt många anmälningar. Statskontoret som fick i uppdrag av regeringen att granska integritetsskyddsmyndigheteten, tidigare datainspektionen, kunde också konstatera att behövde arbeta med att visa bättre resultat framöver. Förvirringen gör därför också att det hämmar innovation i när företag inte vet vad som gäller. tillsammans med bör därför få ett uppdrag att göra en genomlysning av GDPR, riktat mot företag för att förtydliga vad det är som gäller. Utöver det strukturella regelförbättringsarbetet som den här motionen i stora delar har fokuserat på finns det såklart ett antal enskilda regler som vållar svårigheter och gör företagande onödigt komplicerat. Bland annat förslog ett antal förslag så som byggnader vid strandskyddade områden, kör- och vilotider som regeringen bör gå vidare med. Möjliggör för företag att ta hand om trasiga produkter I omställningen av samhället är cirkulär ekonomi en viktig beståndsdel för att minska överkonsumtion av varor. Ett företag får inte överta en trasig produkt från en privatperson för att sedan laga och sälja vidare då produkten kvalificeras som hushållsavfall och faller under kommuners ansvar. För att öka graden av cirkulär ekonomi bör därför regeringen undersöka möjligheten till dispens eller en lagändring övervägas som möjliggör för företag att sälja vidare dessa produkter. Ersätt kravet på hotelltillstånd med en anmälningsplikt Dagens ansökningsförfarande för hotelltillstånd per mejl eller brev bör ersättas med en obligatorisk digital anmälan. De menar i deras rapport som tagits fram efter näringsminister ”förenklingsresa” och företagare turné. En sådan anmälan kan exempelvis kräva kontaktuppgifter, adressuppgifter, organisationsnummer. föreslår att tillhandahåller en digital tjänst där anmälan kan göras. Vi anser att det är ett rimligt förfarande och önskar därför tillkännage för regeringen att en sådan ordning införs. Inför en princip om likabehandling av både online- och offline säljkanaler Tack vare pandemin har digitaliseringen ökat i samhället och framförallt handeln har påverkats starkt då fler börjat köpa varor online. Redan innan utbrottet av covid-19 kunde man se en ökning men i och med att allt fler nu antingen går över helt till näthandel, eller har en parallell verksamhet via nätet, krävs tydligare regelverk. Svensk handel menar exempelvis att en princip som bör införas är att behandla alla säljkanaler lika, både online och offline. Detta för att undvika snedvridning på marknaden. Ett konkret exempel är definitionen av en specialbeställd vara. gäller vanlig ångerrätt ej i en fysisk butik men däremot online. anser därför att regeringen bör undersöka möjligheten att införa en sådan princip.