mot · H9023696 · 2021-10-05 00:00:00 — En nationell infrastruktur av hälsodata ska kunna leda till att den samlade informationen av data kan användas för forskning och innovation. Det kan till exempel handla om att finna ökade kunskaper om hur sambanden ser ut mellan riskfaktorer, beteenden, levnadsvanor och sjukdomar i befolkningen. Källor för hälsodata som bör få användas inkluderar och olika socioekonomiska variabler samt utvecklingen av biobanker. Som alltid måste emellertid den personliga integriteten värnas och arbetet ske genom balanserade avvägningar mellan öppenhet och säkerställande av den enskilde individens integritet. () i erbjuder till exempel regelmässigt DNA-tester till patienterna för att förbättra möjligheterna att upptäcka och identifiera sjukdomar och med tidigare diagnos möjliggöra snabbare behandlingar och uppföljande undersökningar. anser att det måste tas fram en nationell standardisering gällande användande av . Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Registren underlättar utvärdering av vårdinsatser, processer, behandlingar och medicinering och bör kunna göra stor nytta i hälsofrämjande syfte. En stor problematik med dagens kvalitetsregister är att dessa inte alltid uppdateras i realtid. Därmed kommer inte alltid ny kunskap vården och patienterna till del så snabbt som den skulle kunna. De DNA-tester som erbjuds i kan medföra nya viktiga hälsodata och ge nya insikter och kunskaper om samband mellan genetiska faktorer, levnadsvanor och hälsa. Förändra lagstiftningen för egeninsamlad hälsodata föreslår att lagstiftningen ses över i syfte att underlätta för alla människor som vill kunna dela egeninsamlad hälsodata med sin vårdgivare. Det är intressant att det redan finns ett så stort intresse bland befolkning att digitala uppgifter om den egna vården och hälsan ska kunna användas för forskning och bättre utvecklad vård. Intresset att följa utvecklingen av sin hälsa, självmonitorering, är som allra störst bland personer med minst en diagnos. En undersökning visar att av alla i är villiga att dela med sig av egeninsamlad hälsodata. Nuvarande lagstiftning och regelverk är emellertid inte anpassade till en sådan utveckling att dela egeninsamlad hälsodata. vill därför att en översyn sker med inriktningen att underlätta för individer, som så önskar, att dela egeninsamlad hälsodata med hälso- och sjukvården. Ett första steg som har föreslagit är att ändra på den grundläggande principen om samtycke som det uttrycks i nuvarande lagstiftning. Kravet om aktivt samtycke bör ändras så att en patient antas samtycka till att vårdgivare får ta del av patientinformation till dess att patienten själv eller anhöriga har sagt att vårdgivarna inte får göra det. ställde sig en enig riksdag bakom ovan lydiga förslag från oss moderater. riktade då en uppmaning, genom ett tillkännagivande, till regeringen. måste regeringen visa på ledarskap och snabbt återkomma till med konkreta reformer i enlighet vad har föreslagit och beslutat. Skapa möjligheter till nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser anser att de behövs nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser. Den allra främsta faktorn som gör att personer förmår ändra sina levnadsvanor i syfte att förbättra sin hälsa handlar om att få information från sin läkare i kombination med dåliga resultat från prover och undersökningar. Dagens hälso- och sjukvård förmår emellertid inte att ge den typ av proaktivt stöd och hjälp som patienten behöver och efterfrågar. föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samarbete med andra relevanta aktörer ta fram förslag på nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser. Det kan bland annat handla om att hälsofrämjande insatser kan ske genom andra aktörer än hälso- och sjukvårdens utförare. Det kan till exempel utföras hälsoundersökningar i samband med att man hämtar ut sin medicin på . Se därtill över ersättningssystemen i vården i syfte att underlätta en utveckling av mer proaktivt hälsofrämjande insatser. Det handlar om att i linje med att gå från sjukhustung vård till mer nära vård understödja en utveckling av mer tillgänglighet nära i den enskildes vardag även när det gäller hälsofrämjande insatser. anser att det behövs fler och snabbare hälsofrämjande insatser när det gäller att försöka förebygga psykisk ohälsa respektive stärka behandlingen av densamma. Elevhälsan bör tydligare kunna kopplas samman med och samarbeta med till exempel barn- och ungdomspsykiatrin, och vården. Det kan till exempel handla om att pröva möjligheterna att olika yrkeskategorier arbetar tillsammans i barn- och familjecentraler. Ta fram nationella riktlinjer för rehabilitering och utveckla koordineringen av rehabilitering föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för rehabilitering. Därtill att regeringen säkerställer att uppföljning och utvärdering av graden av genomförande och efterlevnad av de nationella riktlinjerna för rehabilitering när dessa väl är på plats. Nationella riktlinjer för rehabilitering som ett stöd för struktur, metodik, styrning, prioriteringar och ledarskap kan nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor vara en naturlig utgångspunkt. Det övergripande syftet med nationella riktlinjer för rehabilitering ska vara att uppmuntra användandet vetenskapligt fastlagda, effektiva och utvärderade åtgärder. I ett första steg, innan de nationella riktlinjerna har tagits fram, är det viktigt att prioritera samordningen avseende att verka för och säkerställa att en jämlik och kunskapsbaserad rehabiliteringsverksamhet verkligen prioriteras och genomförs i hela landet. Ett sätt att påbörja detta arbete kan vara att exempelvis tillsätta en nationell samordnare avseende rehabilitering. Systematisk och regelbunden uppföljning av hälsofrämjande satsningar föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en process som syftar till att alla riktade hälsofrämjande satsningar ska utvärderas på ett regelbundet och systematiskt sätt. Ett genomgående drag när det gäller riktade satsningar eller riktade statsbidrag är att det saknas en struktur och systematik när det gäller uppföljning. Vi anser att det oftast är lämpligt att fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade satsningar och att dessa utformas på ett sätt som underlättar och möjliggör uppföljning och effektutvärdering. har bland annat påpekat att det saknas en systematisk process i samband med att beslut ska fattas om att införa ett nytt riktat statsbidrag. Därtill betonat att det långt ifrån alltid är tydligt hur aktivitet och satsningar hänger samman med mål och önskade resultat och effekter av dessa riktade satsningar. Genomför regelbunden effektuppföljning av läkemedelsbehandlingar föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en process som syftar till att ta fram och genomföra regelbunden och systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandlingar. vill betona hur viktigt det är att läkemedelsuppföljning av effekter sker regelbundet och systematiskt. Inte minst när det gäller patienters läkemedel som syftar till att förhindra en försämrad utveckling av befintlig sjukdom. Tyvärr är det vardag för många patienter att deras läkemedelsbehandling sällan eller aldrig följs upp. Vilket får långsiktiga konsekvenser. Till exempel visar en undersökning från , , på skillnader mellan vad patienten har blivit ordinerad att ta för läkemedel och hur väl patienten följer denna ordination. Var tionde patient har avstått från att använda uthämtade läkemedel och var fjortonde patient har struntat i att hämta ut receptbelagd medicin. Detta beteende får konsekvenser på människors hälsa. Därtill är läkemedel en omfattande kostnad för skattebetalarna och slöseri med oanvända läkemedel eller felaktigt använda mediciner är ett omfattande problem. Reformera Fysisk aktivitet på Recept vill reformera Fysisk aktivitet på Recept som är en metod att motivera fler människor att genomföra mer fysisk hälsofrämjande aktivitet. Forskning om fysisk aktivitet visar att mer fysisk aktivitet har en stor förebyggande effekt och möjliggör inte bara minskat mänskligt lidande i onödan utan även ett lägre långsiktigt tryck på hälso- och sjukvården. För oss är detta ytterligare ett redskap att långsiktigt minska vårdköerna. Att motverka stressrelaterad psykisk ohälsa är av största vikt främst för individen men även för samhället i stort. Sjukskrivningstalen framförallt för stressrelaterad ohälsa fortsätter att öka, ofta med längre sjukskrivningar än med en fysisk åkomma vilket förutom personligt lidande ett produktionsbortfall för samhället. Forskningen visar på att fysisk aktivitet verkar både förebyggande och behandlande och kan i många fall verka lika bra som samtalsterapi och läkemedel för personer med mild och till medelsvår depression. Att kunna förändra sina levnadsvanor är för många en stor utmaning. Och för många personer som är inaktiva skulle Fysisk aktivitet på Recept kunna vara en reell möjlighet att få stöd och hjälp på ett systematiskt sätt att långsiktigt förbättra sina levnadsvanor och därmed stärka sin hälsa genom bland annat fler fysiska aktiviteter. Inte minst kan Fysisk aktivitet på Recept vara viktigt med tanke på att människors självuppfattning rörande hur mycket man rör på sig verkar stämma illa överens med hur det i själva verket är. En studie visar att av svenskar i medelåldern rör på sig i enlighet med rekommenderade nivåer jämfört med att tror och själva uppger att de genomfört fysiska aktiviteter på den nivån. Det betyder att även många av dem som redan är motiverade att genomföra hälsofrämjande fysiska aktiviteter i verkligheten inte gör detta i tillräcklig omfattning. föreslår att förutsättningar och möjligheter prövas gällande att reformera Fysisk aktivitet på Recept. Det handlar till exempel om att se över enhetligheten över landet så att tillgång finns oavsett var man bor samt att förmågan att följa receptet varierar högst avsevärt beroende på bland annat patientens betalningsförmåga. Därför bör förutsättningarna ses över gällande att den som får Fysisk aktivitet på recept ordinerat till exempel bör kunna få träffa en personlig tränare för stöd och träningsupplägg. Fysisk aktivitet på recept för seniorer föreslår att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att pröva förslag om fysisk aktivitet på recept för seniorer som inte alls eller väldigt sällan genomför fysiska aktiviteter. Måttlig fysisk aktivitet har betydande förebyggande hälsofrämjande effekter för äldre personer. Forskning visar till exempel att risken för fall bland äldre minskar med ungefär en tredjedel vid rekommenderade nivåer av fysisk aktivitet. Därtill minskar risken för frakturer ännu mer. Detta skulle reducera antalet inläggningar på sjukhus till följd av fallolyckor. Äldre visar på en högre grad av följsamhet av fysiska aktiviteter på recept än övriga delar av befolkningen. Även måttliga nivåer av fysisk aktivitet minskar risken för förtida dödlighet och kroniska sjukdomar. Måttlig fysisk aktivitet under minst leder i genomsnitt till att man lever längre jämfört med den som varit inaktiv och därutöver generellt, krasst uttryckt, byter av sjukdom mot 16 friska år. Effekterna är tydliga och långsiktiga. Därtill är effekten relativt omfattande även om man först i hög ålder börjar genomföra fler fysiska aktiviteter. som de positiva effekterna självklart blir betydligt större ju tidigare man börjar med hälsofrämjande vanor och insatser. Fysisk aktivitet för framför allt äldre som har låg aktivitetsnivå har förebyggande effekter på en rad sjukdomar så som till exempel demens. Inför social aktivitet på recept vill att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att pröva förslag om social aktivitet på recept för seniorer som inte alls eller väldigt sällan har möjligheter att genomföra sociala aktiviteter. Det kan handla om alltifrån gemensamma promenader till att kunna äta måltider tillsammans. föreslår att regeringen ger i uppdrag att pröva förutsättningar för en nationell modell avseende social aktivitet på recept. Detta bör genomföras i nära samarbete med den ideella sektorn och civilsamhället. skulle detta kunna omfatta även andra åldersgrupper. I finns det möjligheter att erbjuda en form av social aktivitet på recept som bland annat ger seniorer ett personcentrerat stöd att hitta föreningar och volontärarbete som skapar sociala kontakter. Denna metodik och struktur har visat sig vara kostnadseffektiv, då den har minskat äldres psykiska ohälsa och införs just nu brett i hela . Förutsättningar för systematiska hälsokontroller och fysiska aktiviteter föreslår att regeringen ger i uppdrag att se över förutsättningarna för att kunna ta fram och genomföra en samordnad process att få till stånd systematiska hälsokontroller för vuxna. Som en del i att bygga ut den nära vården med ett förebyggande proaktivt fokus skulle till exempel en modell likt hur barnavårdscentraler fungerar motsvarande vuxenvårdscentraler växa fram. Denna form av förebyggande hälsofrämjande insats kan därtill ingå i ett vårdval med olika aktörer som tar fram varierande sätt att genomföra detta på. vill att olika möjligheter prövas gällande att hjälpa och stödja människor att genomföra fler hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Fysisk träning har till exempel hög prioritet i de nationella riktlinjerna för att kunna komma tillbaka efter hjärtinfarkt. har som ett bas mål att av hjärtinfarktpatienterna ska ha kommit igång med fysisk träning efter avslutad behandling. Uppföljning via SWEDEHEART:s kvalitetsindex visar att hade bäst måluppfyllelse med av patienterna i fysisk träning 12 efter avslutad behandling. Motsvarande situation vid var , vid och . Dessa tre sjukhus uppvisar sämst resultat när det gäller att få patienter som haft en hjärtinfarkt att komma igång med fysisk träning. har som ytterligare ett bas mål att eller fler av den andel patienter som var rökare när de drabbades av hjärtinfarkt ska klara av att med vårdens hjälp och stöd sluta att röka efter avslutad behandling. Skillnaderna i hur väl olika sjukhus klarar av att uppfylla denna målsättning är mycket stora. Bäst är situationen i som klarar av att hjälpa av den andel patienter som var rökare för hjärtinfarkt att sluta röka. Därefter följer och på av patienterna. Sämst är situationen i där klarat av att sluta röka efter att de drabbades av hjärtinfarkt. Därefter följer i och . Denna ojämlika vård när det gäller förebyggande stöd och hjälp vilket leder till så olika resultat är helt oacceptabel. Detta visar på vikten av mer nationellt ansvarstagande gällande hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Några vägar att pröva är dels att underlätta för fysisk träning i samband med arbetstid som föreslagit gällande vårdens- och omsorgens medarbetare, dels pröva om skattereduktion för fysisk träning och friskvård likt rutavdraget kan vara en fungerande metod. föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram förutsättningar för regelbunden metodisk uppföljning att alla kvinnor ska ha rätt till ett frivilligt hälsosamtal i mödravården som ett led att metodiskt kunna identifiera kvinnosjukdomar. Lämpligen kan detta ske i samband med cellprovtagning som sker inom ramen för mödravården och att hälsosamtalet leds av barnmorska. När de nationella riktlinjerna för obesitas/överviktsvård tas fram – behövs struktur tas fram för uppföljning och återkoppling föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samband med arbetet att ta fram nationella riktlinjer för en jämlik obesitas/överviktsvård behövs struktur och metodik tas fram för regelbunden uppföljning och återkoppling av kvalitet, väntetider och resultat. Vi vill vidare att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt se över och utreda fetma som en kronisk sjukdom. klassade , , fetma eller obesitas som en kronisk sjukdom. Det är av stor vikt att det tas fram nationella riktlinjer för fetma så att behandlingen blir likvärdig över landet. Det är vidare centralt att ta fram konkreta åtgärder som kan bryta utvecklingen av barnfetma i . Andelen svenskar med övervikt eller fetma fortsätter att öka i den vuxna befolkningen i . I fall denna trend fortsätter väntas andelen med övervikt respektive fetma närma sig av befolkning redan inom kommande . [18]Andelen svenskar som lever med fetma har fördubblats . Därtill är det extra oroväckande att svenska ungdomar som är ligger över genomsnittet jämfört med ungdomar i andra EU-länder gällande övervikt och fetma. Fetma och övervikt är en tydlig riskfaktor för åtminstone 13 olika cancersjukdomar. Behandling av fetma i ser olika ut mellan och inom regionerna och vården är långtifrån jämlik. En bra vård avseende fetma och kraftig övervikt är livsstilsbehandling, läkemedelsbehandling och kirurgisk behandling. kriterierna för att få kirurgisk behandling skiljer sig emellertid åt mellan olika kliniker. Möjligheterna till behandling med läkemedel avgörs ytterst om man har ekonomiska möjligheter till detta eftersom den nya generation av mer effektiva läkemedel som finns tillgängliga inte ingår i läkemedelssubventionen. Det innebär att en evidensbaserad vård för personer som lever med tema blir fullt tillgänglig först när sjukdomen gått väldigt långt och man hunnit bli allvarligt sjuk eller har egna ekonomiska förutsättningar. Situationen för en effektiv behandling som vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet får inte hindras av regionala skillnader eller den egna ekonomin. Behandling av människor i med fetma eller kraftig övervikt måste bli en lika naturlig del i hälso- och sjukvården som att stötta och hjälpa personer med andra kroniska sjukdomar så som exempelvis diabetes och högt blodtryck. Detta kräver bland annat att nationella riktlinjer finns på plats som ett stöd för till exempel primärvården. Säkerställ långsiktig finansiering och uppföljning av kvalitetsregistret Senior alert föreslår en långsiktig satsning som säkerställer finansiering, administration och uppföljning av det Senior alert. De mest sköra och sjuka, framförallt äldre, har komplexa vårdbehov. Undernäring, fall, trycksår och munhälsa är centrala områden för de mest sköra och sjuka inom såväl akutsjukvård som inom primärvård, hemsjukvård och kommunala äldreomsorgen. Det Senior alert är processinriktat. Det är inriktat på att skapa en bra struktur, metodik och systematik för det förebyggande arbetet. bidrar bland annat till utvecklandet av nya arbetssätt, vilka ökar möjligheten för bästa möjliga vård och omsorg. Ett långsiktigt kvalitetsregister ska inkludera personcentrerad rehabilitering. För att säkerställa att kvalitetsregistret ges en trygg grund att stå på krävs att finansiering och uppföljning av registret prioriteras. Äldrevaccin – en förebyggande åtgärd som hade räddat många liv Influensa är en allvarlig sjukdom som skördar människoliv i samma riskgrupper som de som har drabbas av covid-19. Det vårdas i genomsnitt 11 000 personer med influensa i specialistvården. Detta sätter ett stort tryck på svensk hälso- och sjukvård. Årlig vaccination mot influensa rekommenderas till personer som löper högre risk för allvarlig influensasjukdom: personer , vuxna och barn som tillhör vissa medicinska riskgrupper och gravida kvinnor. WHO har fastställt ett mål att ett land bör ha en vaccinationstäckningsgrad med influensavaccin på hos riskgrupper. I når vi inte detta mål hos de riskgrupper som är definierade som extra utsatta då till exempel av alla personer som är vaccineras mot influensa. För att öka upp vaccinationstäckningsgraden så bör det finnas ett nationellt vaccinationsregister. Därför behöver arbetet med ett sådant register skyndas på. anser att ska ges i uppdrag att ta fram ett system för att mäta vaccinationstäckningsgrad hos samtliga riskgrupper. I betänkandet 2020/21:SoU11 Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper, föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker. Detta tillkännagivande gjordes sedan av . Det har gått sedan beslut. beslutsunderlag Pneumokockvaccination som ett särskilt vaccinationsprogram för personer har varit ute på remiss av regeringen. Vi moderater har drivit på i frågan därför att ett sådant vaccin minskar risken för utveckling av lunginflammation under pandemin som fortfarande råder, där äldre utgör en riskgrupp. meddelade regeringen att det nu införs avgiftsfri pneumokockvaccinering genom ett särskilt vaccinationsprogram för alla 75-åringar. Det står att läsa på regeringens hemsida att: ”Vaccinationer inom ramen för det särskilda vaccinationsprogrammet beräknas kunna börja . Finansieringen av vaccinationerna föreslås ske via det generella statsbidraget med [20].” På detta sätt har regeringen bifallit tillkännagivande. Pneumokockvaccin kommer att bli ett steg på vägen till ett vaccinationsprogram för äldre. Ett sådan program där vaccin mot fler allvarliga sjukdomar skulle ingå vore en möjliggörande reform för att ge fler en friskare tillvaro långt upp i åldrarna. Ett vaccinationsprogram för äldre skulle innehålla fler delar än vaccin mot pneumokocker. föreslår att regeringen ger i uppdrag att utreda behov och förutsättningar avseende särskilt vaccinationsprogram för äldre. Genomför tidiga insatser i mödravården och barnavårdscentralen vill att regering och riksdag, regioner och kommuner prioriterar och genomför åtgärder som innebär fler tidiga insatser i mödravården, barnavårdscentralen och elevhälsan i syfte att motivera fler barn och unga att genomföra mer fysiska hälsofrämjande aktiviteter. vill att regeringen ger i uppdrag att ta fram en plan för genomförande av fler tidiga hälsoförebyggande insatser i mödravården, barnavårdscentralen och elevhälsan. Forskning visar att barn och unga blir mer och mer stillasittande. Övervikt och fetma är ett växande problem i . Att barn och unga är fysiskt aktiva är en avgörande del för att hälsan i individuellt och generellt ska kunna förbättras. Aktiva barn och unga blir aktiva vuxna. Så många som en av tio fyraåringar i har övervikt eller fetma. Siffran ökar med stigande ålder och bidrar till både fysisk och psykisk ohälsa. Forskning visar på att enbart öka fysisk aktivitet räcker inte för ett barn med övervikt eller fetma. Att fetma inte växer bort finns det evidens på, hälften av alla i lågstadiet med fetma kommer att ha fetma som vuxna och för tonåringar är risken . Att tidiga erbjuda insatser inom både mödrahälsovården och barnavårdscentralen t.ex. genom ett föräldrastödsprogam som inkluderar hälsosamma matvanor och rörelser kan vara en del av insatserna. Inom skolan har ämnet hem- och konsumentkunskapen stor möjlighet att lyfta betydelsen av hälsosamma matvanor. vill se konkreta mätbara mål som kan bryta utvecklingen av barnfetma. Enligt som släpptes där framkom det att endast 2 av 10 av de barn och ungdomar som ingick i studien når den rekommenderad mängd daglig fysisk aktivitet. Av enkäten framgår vidare att 1 av 4 barn har angett att de har idrottsundervisning en gång . presenterade WHO de internationella resultaten från studien , Health Behaviour in Schoolaged Children för /18. Enkäten besvarades av närmare 230 000 barn i åldrarna 11, 13 och 15 i och i 45 europeiska länder. Enkätsvaren visar att hamnar i botten när det gäller andelen skolbarn som är tillräckligt fysiska aktiva. av flickorna och av pojkarna uppnår målet om minst rörelse . Genomsnittet för alla deltagande länder blev att det var av flickorna och av pojkarna som nådde målet. lanserade svenska riktlinjer för fysisk aktivitet och minskat långvarigt stillasittande. välkomnar de svenska riktlinjerna. Detta kan utgöra ett stöd för verksamheter inom till exempel skola och hälso-och sjukvård. Stor vikt bör även läggas på att all rörelse räknas vid införandet av riktlinjerna för fysisk aktivitet och stillasittande.