mot · H9023432 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogskontot bör bevaras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att höja gränsen för när en avverkningsanmälan måste göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att i vissa fall tillåta lägre slutavverkningsålder samt försök med nya trädslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av hur genomfört Århuskonventionen, för att t.ex. tydligare definiera vilken typ och storlek av organisationer som ska ha talerätt, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jord- och skogsbruk alltid ska klassas som pågående markanvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med befintliga handlingsplaner för projektet infrastruktur bör avbrytas och att inga nya handlingsplaner bör tas fram till dess att regeringen har utrett hur projektet påverkar det enskilda ägandet samt brukandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka de svenska insatserna i skogsfrågorna inom EU i syfte att försvara det framgångsrika svenska skogsbruket och det svenska självbestämmandet över skogen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-lagstiftning som påverkar skogsnäringen i ska implementeras så att det svenska aktiva skogsbruket inte begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av beräkningsgrunderna för skog som är skyddad eller på annat sätt undantagen produktion så att inte underrapporterar om detta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en löpande översyn av skyddade områden med möjlighet till förändringar om skyddet är ändamålsenligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avsättningar ska ske på frivillig grund i samförstånd mellan markägare och myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att markägares äganderätt ska stärkas genom att proportionalitetsprincipen och rätten till ersättning upprätthålls och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett skogsbytesprogram så att skogsägare kan få sin skog ersatt från statliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt markförsäljningsprogram för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om potential för en ökad skogsproduktion med fortsatt bevarande av den biologiska mångfalden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den totala arealen skogsmark som är undantagen från skogsbruk inte ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörd myndighet eller kommun som inrättar naturreservat ska kunna garantera finansiering av underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör sköta och förvalta redan skyddad natur för att bevara höga naturvärden samt att detta underhåll bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att kartlägger och samordnar insatser mot granbarkborren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att såväl offentligt som privat ägd skog som är angripen av granbarkborren avverkas för att motverka att angreppen sprider sig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra de produktivitetshöjande förslag som utarbetats inom samverkansprocess och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera forskning om skogens möjligheter för att påskynda arbetet med en bioekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljömålet Levande skogar bör omformuleras så att det blir nåbart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur missbruk av allemansrätten påverkar det enskilda ägandet samt hur missbruket kan stävjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ansvaret och resurser för friluftslivsfrågor fördelas mellan myndigheter, frivilligorganisationer och markägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad information och en utbildningssatsning om allemansrätten i och tillkännager detta för regeringen. Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi. Den svenska skogens betydelse för vårt land kan inte nog understrykas. Skogen ger jobb, skatteintäkter och är väsentlig för vår handel med andra länder. Trots att bara en procent av världens skogar växer i står svensk skogsindustri för av den globala produktionen av virke, massa och papper. Skogsindustrin sysselsätter cirka 115 000 personer totalt. är skogen en av våra viktigaste tillgångar för omställningen till ett fossiloberoende samhälle. Utöver att vara en viktig naturresurs är skogen även av stort värde för biologisk mångfald, friluftsliv, jakt och turism. Den är med andra ord en tillgång som bidrar till de mervärden som gör vårt land rikt. Grundläggande för all skogsproduktion är äganderätten. Äganderätten är en mänsklig rättighet, som skyddas av både Regeringsformen och . En stark äganderätt som omfattar rätten att bruka den mark man äger och principen om frihet under ansvar krävs för att de svenska skogsbrukarna ska ha goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. Vi moderater vill att de svenska skogsbrukarna fortsatt ska stå starka i den internationella konkurrensen och därför är det viktigt att värna äganderätten. Äganderätten utgör ett grundfundament för de gröna näringarna. Äganderätten och förvaltarskapstanken – att man vårdar och förvaltar det man äger till nytta även för kommande generationer – är också viktiga fundament i den moderata ideologin och bärande delar av marknadsekonomin. Många markägare och företagare inom de gröna näringarna ger i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas – ofta genom små steg och åtgärder som var för sig inte alltid uppfattas som särskilt dramatiska, men som sammantaget innebär kraftiga inskränkningar. Äganderätten befinner sig på ett sluttande plan som lutar allt kraftigare. Det kan exempelvis handla om artskyddsförordningen eller om diskussioner om utökad talerätt avseende avverkningar. anser att den senaste tidens utveckling innebär att det finns anledning att påminna om de stora insatser som över 300 000 skogsägare gör för att vi ska ha ett fungerande skogsbruk, en levande landsbygd och en god miljö. Markägare ska alltid kunna förlita sig på att de inte utan tungt vägande skäl berövas sin egendom, och aldrig att det sker utan rimlig ersättning. Det förekommer att organisationer gör oönskade inventeringar på annans mark i syfte att sätta stopp för skogsavverkningar, vilket dessutom har förenklats av att tidigare på eget initiativ har börjat publicera avverkningsanmälningar på myndighetens hemsida. Hanteringen skapar problem, särskilt för mindre skogsägare. I ljuset av detta bör det övervägas att höja gränsen för när en avverkningsanmälan måste ske. måste alla avverkningar större än anmälas minst i förväg, det bör övervägas att höja denna nivå för att minska byråkratin och underlätta för skogsbruket. Ett långsiktigt hållbart skogsbruk kräver även större flexibilitet vad gäller avverkningsålder. I vissa fall bör åldern för slutavverkning kunna sänkas. Ett skäl till detta är att öka produktiviteten i skogen, bland annat genom att ersätta skogar med dåligt plantamterial. Det kan också göra det möjligt att avverka gran som planterats i tallmark och därmed växer dåligt, samt skog som skadats av stormar eller insektsangrepp. Det bör i högre grad vara upp till skogsägaren att avgöra när skogen ska avverkas, och hur detta ska möjliggöras bör utredas. Även bruket av nya träslag bör utredas i syfte att öka avkastningen, exempelvis kan det finnas anledning att tillåta bruket av nya träslag till följd av ett förändrat klimat. Århuskonventionen ger möjlighet för människor att engagera sig i miljöarbetet. Men på det sättet som den används så begränsar den människors möjlighet att bruka sin egendom i alltför stor utsträckning. Enskildas företagsbeslut har kommit att bli beroende av andra intressenters rätt att överklaga – den så kallade talerätten. En utökad talerätt har inneburit en urholkning av myndigheternas legitimitet. Aktörer har satt i system att till exempel överklaga avverkningsbeslut. När beslut kan överklagas av i princip vem som helst innebär det att den enskilda allt mindre kan lita på besluten. Fler och fler frågor kommer att avgöras genom kostsamma domstolsprocesser, vilket skapar osäkerhet och ökar kostnaderna i de gröna näringarna. vill genomföra en översyn av hur genomfört Århuskonventionen, för att till exempel tydligare definiera vilken typ och storlek av organisationer som skall ha talerätt. Frågan om artskyddet och dess innebörd för skogsbruket har varit aktuell . I ett antal uppmärksammade fall har skogsägare nekats att genomföra avverkningar efter avverkningsanmälan till . Den grundläggande orsaken till att de anmälda avverkningarna avslogs var att artskyddsförordningen i sin nuvarande utformning inte tillåter intrång som kan påverka i förordningen ingående arter. Regeringen tillsatte en utredning av artskyddet, vilken redovisades . Utredningens uppdrag var att föreslå mer rättssäkra regler för artskydd, öka förutsägbarheten och tydliggöra när markägare kan få ersättning. kan konstatera att förslagen som presenteras i utredningen delvis går i helt motsatt riktning. De riskerar att undergräva det som varit framgångsrikt i dagens politik där markägare med frihet under ansvar har haft möjligheter att förvalta sin mark – med gott resultat för den biologiska mångfalden. Risk finns också att ännu en stor börda läggas på små markägare, som kan bli tvungna att ta fram omfattande underlag för att fortsätta med sitt jord- och skogsbruk. Vi anser att principerna för dagens skogspolitik till stora delar är väl utformade. Skogsvårdslagens två jämställda mål om miljö och produktion utgör en god grund för ett hållbart brukade av skogen. står skogsindustrin inför en rad utmaningar. Omställningen till ett mer papperslöst samhälle tillsammans med viktiga framtidsområden som hållbar skogsskötsel, utveckling av nya biobaserade produkter, e-handel och ökad export är viktiga faktorer för skogsindustrins framtid. Den moderatledda regeringen påbörjade därför arbetet med ett nationellt skogsprogram med utgångspunkt i de jämställda målen för miljö och produktion. arbete presenterade regeringen ett skogsprogram med fem övergripande fokusområden. Det räcker inte. Inriktningen bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Det ska ta ett brett grepp och syfta till att med det hållbara brukandet som grund skapa fler jobb med skogen som bas. Ett nytt markförsäljningprogram för ägs av svenska staten. Det är den störste skogsägaren av skogsmark. fick bolaget i uppdrag av att sälja av sitt skogsinnehav till enskilda skogsägare. Det uppdraget är i princip slutfört. Avsikten med markförsäljningsprogrammet har varit att stärka landsbygden. Men ofta har egendomarna som sålts varit för stora, med resultatet att många på landsbygden inte har haft möjlighet att köpa dem. Försäljningarna i programmet har inte alltid levt upp till målsättningen att utveckla landsbygden lokalt. vill nu ge i uppdrag att under sälja av bolagets skogsmark i ett nytt markförsäljningsprogram. I det nya markförsäljningsprogrammet vill vi försäkra oss om landsbygdens utveckling och att den enskilde skogsägaren värnas. Vi vill därför att skogsinnehav ska säljas i många mindre egendomar, så att människor i hela landet har möjlighet att köpa, äga och långsiktigt förvalta skogen till nytta för sig själva, samhället och miljön. Den genomsnittlige skogsägaren äger . Vi vill därför att merparten av egendomarna som säljs ska vara mindre än 50 och . All försäljning ska ske till marknadspris. För att sprida ut ägandet på fler personer vill vi begränsa antalet skogsförvärv till ett per person. I den mån det är förenligt med vill vi vid försäljning av egendomar till lägre värden ställa krav på att köparen ska ha regional anknytning. Antingen genom att vara bofast eller äga skog i regionen . vill att försäljningen ska ske genom en intresseanmälan. I regel ska alla intressenter få ett erbjudande om att köpa marken efter att den har värderats av en extern mäklare. I det fall avböjer en försäljning ska bolaget vara tvunget att motivera detta. Det kan till exempel handla om skog med höga naturvärden. ska då erbjuda alternativ mark. Om flera personer anmäler intresse för samma skogsmark ska försäljningen ske genom budgivning. ska också få lägga ut skogsmark till försäljning genom anbud. Markförsäljningsprogrammet ska inte stå i konflikt med ett nytt markbytesprogram i , vilket också vill initiera för att ge markägare möjlighet att byta bort skogar med höga naturvärden för att få produktionsskogar av staten i stället. Markförsäljningsprogrammet ska heller inte påverka ambition att vara ett föredöme inom naturvård, eller försvaga skyddet för skog med höga naturvärden. sparar av den produktiva skogsmarken i naturvårdsavsättningar: ekoparker, naturvårdsskogar och naturhänsyn i produktionsskogar. ska inte sälja vidare skogsmark med höga naturvärden som är undantagen från produktion. För att försäkra att det nya markförsäljningsprogrammet leder till att förutsättningarna för landsbygdens stärks och att värdefull natur förvaltas vill vi att programmet ska utvärderas av när hälften av skogen har sålts. ska enbart i undantagsfall förvärva nya mark och dess totala innehav ska minska. Intäkterna från markförsäljningsprogrammet ska delas ut till ägaren staten och ska användas för att betala av på statsskulden. Skogsfrågorna är i grunden nationell kompetens. När , och gick med i EU 1995 fördubblades unionens samlade skogsareal, vilket föranledde inrättandet av en gemensam skogsbruksstrategi som antogs av EU . Strategin var tänkt att fungera som ett ramverk för skogsrelaterade åtgärder på EU-nivå och strävade efter bättre samordning av politikområden när det gäller frågor som rör skog och skogsbruk. Skogsbruksstrategin betonade skogarnas multifunktionella roll för samhällets utveckling och vikten av hållbart skogsbruk. Det är positivt att ett redskap tas fram för att samordna EU-politik för att ta tillvara skogens bidrag till ett hållbart samhälle och dess potential för jobb och tillväxt. Dock måste ett sådant tydligt avgränsas för att undvika att EU får inflytande över detaljer i den svenska skogspolitiken. Förutsättningarna för skogen är inte likadana i som i andra EU-länder. påverkas svensk skogspolitik av en lång rad direktiv och förordningar som berör skogsbruket, till exempel timmerförordningen, regelverket för förnybar energi med avseende på hållbarhetskriterier för bioenergi från skog samt reglerna för utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, Lulucf. En stor risk med för stort inflytande från EU i den svenska skogspolitiken är att onödiga administrativa och byråkratiska hinder tillkommer. ser därför med oro på det förslag till ny skogsstrategi som kommissionen presenterat , och som riskerar att kraftigt inskränka det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. måste inom EU verka för att skogsrika länders perspektiv på frågorna hörs och tas hänsyn till. vill därför att de svenska insatserna i dessa frågor inom EU stärks, och att basen för detta arbete ska vara att försvara det framgångsrika svenska skogsbruket och det svenska självbestämmandet över skogen. Det är också av största vikt att vid implementeringen av direktiv med direkt eller indirekt påverkan på skogen slår vakt om skogsbrukets förutsättningar. Det vilar ett stort ansvar på regeringen att garantera att EU-lagstiftning som påverkar skogsnäringen i , direkt eller indirekt, implementeras så att det svenska aktiva skogsbruket inte begränsas eller inskränks. Det är också av största vikt att vid implementeringen av direktiv med direkt eller indirekt påverkan på skogen slår vakt om skogsbrukets förutsättningar. Det vilar ett stort ansvar på regeringen att garantera att EU-lagstiftning som påverkar skogsnäringen i , direkt eller indirekt, implementeras så att det svenska aktiva skogsbruket inte begränsas eller inskränks. Alliansregeringen drev ett ambitiöst arbete för att förenkla reglerna för skogsbruket och skogsindustrin. Bland annat slogs de olika skogsmyndigheterna samman till , SMÖR-redovisningen avskaffades och giltighetstiden för avverkningsanmälningar förlängdes – regelförenklingar som minskar den administrativa bördan. Uttrycket pågående markanvändning bör definieras tydligare i . Jord- och skogsbruk skall alltid klassas som pågående markanvändning. Arbetet med Grön infrastruktur har kommit så långt att ett flertal län har upprättat handlingsplaner. Vid uppdragets tillsättning av regeringen var andemeningen att det inte skulle påverka det privata ägandet. Under arbetets gång har tydliga signaler framkommit om att det enskilda ägandet utmanats. Vi vill därför att arbetet avbryts i de befintliga handlingsplanerna och att inga nya handlingsplaner tas fram tills regeringen utrett hur de faktiskt påverkar det enskilda ägandet samt brukandet Genom insättning på ett särskilt bankkonto, så kallat skogskonto, kan oregelbundna skogsinkomster nu jämnas ut mellan åren. Pengar som satts in på ett skogskonto inkomstbeskattas inte heller förrän det år de tas ut. Detta system underlättar vardagen för svenska skogsägare. anser därför att skogskontot bör bevaras. Skogsbränder ödelägger stora områden natur och skogsägarnas inkomstkälla, något vi sett allt för många exempel på under . Det krävs omfattande resurser för att bekämpa stora skogsbränder, och den beredskap som funnits har i flera fall inte varit nog. har MSB vidtagit åtgärder för att stärka beredskapen. Det handlar bland annat om uppdaterade vägledningar för skogsbrandsbekämpning, utbildningar, utvecklat samarbete med frivilliga samt avtal som säkrar tillgång till flygplan och helikoptrar. Detta utvecklingsarbete bör fortsätta. Det är viktigt att uppfylla de svenska åtagandena om att skydda skog som är värdefull för den biologiska mångfalden. Det kan göras på olika sätt, exempelvis genom formella skydd eller med frivilliga avsättningar. Den svenska skogspolitiken är utformad enligt principen frihet under ansvar och skogsägarna tar också ett stort ansvar, bland annat genom att frivilligt göra stora avsättningar av skyddsvärd skog. Ser man till den produktiva skogsmarken är det faktiskt en större andel som är undantagen skogsbruk, och därmed skyddad, genom frivilliga avsättningar än som har ett formellt skydd. avbröts de landsomfattande nyckelbiotopsinventeringarna efter initiativ. upphörde med registreringen av nyckelbiotoper, något som varit pådrivande för. Nyckelbiotoperna innebar inte ett formellt skydd och gav därmed inte rätt till ersättning. I praktiken innebar de dock ett avverkningsförbud eftersom inga certifierade sågverk tar emot timret. Detta slog hårt mot den enskilde skogsägaren. konstaterar att nyckelbiotopsinventeringen saknar laglig grund och bör upphöra, samt föreslår att delar av de befintliga registren gallras. Även detta är välkommet. anser vidare att det är viktigt att nya förslag som presenteras på området inte skapar liknande osäkerhet kring hur inventering ska gå till, vilka konsekvenser det får för skogsägaren, eller vilken rätt till ersättning som finns. Det är av största vikt att klassificering av naturvärden inte heller hämmar skogsägarens vilja att skapa och upprätthålla höga naturvärden. När frivilliga avsättningar inte räcker till kan formella skydd, det vill säga naturvårdsavtal, biotopskydd eller naturreservat upprättas. Det är viktigt att upprättande av naturvårdsavtal, biotopskydd och naturreservat föregås av god dialog med markägare. Avsättningar bör ske på frivillig grund och i samförstånd mellan markägare och myndigheter och skyddet bör bara genomföras bara om markägarna och myndigheterna kommer överens. Genom att överföra beslutanderätten om formellt skydd till markägaren kan markägarnas intresse för att bevara och utveckla naturvärden öka. Proportionalitetsprincipen ska upprätthållas, vilket innebär att undantaget ska vara ändamålsenligt, nödvändigt och väl avvägt mot de mål som man söker uppnå. Likaså är det centralt att ersättning utgår när markägares rätt att bruka sin mark inskränks. För alla formella skydd ska goda förvaltningsplaner upprättas och syftet med avsättningen ska följas upp . Vi ser dessvärre att det finns en tendens att avsättningar av skogsmark, i vilka ägarbyten sker, leder till att syftet med avsättningen inte fullföljs. Risken med det är att skyddsvärd skog blir misskött och dessutom kan utgöra en riskfaktor avseende tillväxt av skadeinsekter med mera, vilket kan komma att påverka omkringliggande skog negativt. Vi anser därför att formellt skydd av skog bör göras med tydliga mål för hur de avsatta områdenas naturvärden ska bevaras och utvecklas. De avsatta områdenas förvaltningsplaner ska fullföljas. Vidare bör ett nytt skogsbytesprogram inrättas i syfte att säkerställa att skogsägare få ersättningsmark från , som skydd av värdefull natur möjliggörs. Beräkningar och uppföljning av avsättningar, skydd och andra åtaganden Hur länder inom EU redovisar och klassificerar skyddad natur varierar och gör det därför svårt att korrekt tolka den statistik som produceras. Hur redovisningen av skyddad natur utformas påverkar också naturvården. presenterade resultatet av ett uppdrag att utreda hur redovisar skydd av natur jämfört med andra EU-länder. En översyn av beräkningsgrunderna för skyddad skog bör nu genomföras, för att säkerställa att inte fortsätter att underrapportera skyddad skog. Det är också av stor vikt att behovet av ett starkt och livskraftigt skogsbruk tas i beaktande vid avsättning av skog. Majoriteten av avsättningarna sker i det små- och medelskaliga skogsbruket. Det är centralt att denna ordning med frihet under ansvar även fortsättningsvis utgör grunden för skydd av skog. I har vi haft en positiv utveckling för många av miljöerna som är viktiga för den biologiska mångfalden. Då fick principen om frihet under ansvar genomslag i den skogspolitiken. och pekar på att ungefär en tredjedel av skogar är tagna ur produktion, till det kommer hänsynsytor som lämnas vid avverkning och som alltså höjer den skyddade andelen. har i en internationell jämförelse mycket areal strikt skyddad natur. Det är dags att skogsproduktion styrs mer mot att kunna leverera så mycket klimatnytta som möjligt. menar att vi är väldigt nära eller till och med passerat gränsen arealmässigt för hur mycket skog vi faktiskt skall ta ur produktion. Tittar man rent produktionsmässigt är vi väldigt nära gränsen för att avverka mer än tillväxten. Det innebär att vi når den om man fortsätter skydda arealer. Svensk skogsindustri investerar runt 15 miljarder, de behöver garanteras råvara så vi slipper importera virke från länder med mindre klimatsmart skogsbruk.