mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — Pengarna ska också kunna användas av kommunerna för att delfinansiera gemenskapsvärdar anställda av kommunen till de byggherrar som bygger trygghetsboenden. Det har visat sig vara en bra katalysator för att få fler att vilja bygga trygghetsboenden för äldre. Ökat stöd till civilsamhället för gemenskapsfrämjande arbete Vi behöver också ta tillvara den kraft som finns i civilsamhället och därför vill vi tillskjuta resurser till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Det handlar om exempelvis seniororganisationer som ordnar träffar – digitalt och fysiskt – och som har t ex ringlinjer. Också organisationer som MIND som jobbar med samtalsstöd riktat till äldre bör få utökade resurser. Pandemin har kraftigt understrukit behovet av detta. I KD/M-budgeten införde vi en satsning på för detta ändamål. Regeringen avslutar denna satsning . anser att denna satsning måste utökas och göras permanent. Vi förlänger därför satsningen och ser till att den uppgår till . Att få idrotta tillsammans med andra i gemenskap är ett viktigt sätt att främja hälsa och gemenskap. Under pandemin har denna typ av aktiviteter uteblivit och det finns stort behov av att öka insatserna för detta framöver – och se till att möjligheten kommer fler till del. I samverkan med idrottsrörelsen och de nationella pensionärsorganisationerna vill vi därför satsa på ”Äldrelyftet” – vilket kan förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och sammanhang. I M/KD-budgeten avsattes för detta ändamål, men dessvärre plockade regeringen bort satsningen i vårändringsbudgeten 2019. Det är bra att de ändrade sig och återinförde satsningen i budgetpropositionen . avsätter ytterligare 2022-2024 för detta ändamål. Fond för idéburen vård och omsorg Det som kallas idéburet företagande bedrivs ofta i ideell förening, ekonomisk förening, kooperativa företag eller stiftelseform. Det kan vara ett äldreboende, hemtjänst, en skola, en lanthandel eller något annat som människor gått samman om. Idéburna organisationer medför ofta stora mervärden och har inte sällan särskild kompetens i svåra etiska frågor som vården och omsorgen brottas med. Vissa ideella utförare har särskild kunskap om och riktar sig särskilt till en viss utsatt samhällsgrupp, kanske på grundval av etnicitet eller religion, grupper som forskning visar annars inte får en lika god tillgång till välfärdstjänster. Den ideella sektorns och sociala företags tillgång till kapital för både etablering och utveckling behöver förstärkas. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har konstaterat att det ofta saknas finansiella instrument som är särskilt utformade för socialt företagande. Socialt företagande behöver på grund av sina specifika egenskaper och varierande juridiska former ibland finna andra typer av finansieringsinstrument än andra företag. Vi vill därför skapa en fond som syftar till att främja den ideella sektorns möjlighet till socialt företagande och då särskilt som utförare av välfärdstjänster. Vi avsätter i en engångsavsättning för detta ändamål . En sådan fond skulle kunna motverka bristen på tillgång till kapital för dessa aktörer. Förstärkningar av pensionärernas ekonomi ser flera angelägna politiska åtgärder och reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. En viktig grund är dock den pensionsreform som trädde i kraft . Denna garanterar pensionssystemets stabilitet och är något som värnar. Genom pensionsgruppen har drivit på för och medverkat till att både garantipensionen och taket i bostadstillägget har höjts , vilket har förstärkt de sämst ställda pensionärernas ekonomi på ett påtagligt sätt. har länge varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. Under alliansregeringarna –2014 förhandlade vi fram hela fem sänkningar av skatten på pensioner och därutöver tre höjningar av bostadstillägget för pensionärer. Genom att och gemensamma budget antogs av genomfördes ytterligare en skattesänkning som kom alla pensionärer till del. kräver dock att pensionärernas ekonomi stärks än mer. Vi presenterar därför budgetsatsningar och åtgärder som sammantaget stärker pensionärernas ekonomi och trygghet med som mest . Höj taket i bostadstillägget för pensionärer Till följd av att hushållens inkomster har ökat och räntorna varit låga och bostadsbristen stor har bostadspriserna gått upp kraftigt. Detta har även gällt hyrorna, även om de stigit i lägre takt. Bostadstillägget är tillsammans med garantipensionen det som kallas för grundskydd i den allmänna pensionen. Detta grundskydd går till stor del till kvinnor som ofta har lägre pensioner än män. Därför bidrar grundskyddet starkt till att utjämna skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner. har länge drivit på för förbättrat bostadstillägg – både i våra egna budgetförslag och inom ramen för pensionsgruppens arbete. Vi har aktivt medverkat till de förbättringar som föreslagits av pensionsgruppen. Dessa stärker pensionärer med små marginaler och är därför ett steg i rätt riktning. har därutöver föreslagit att hyrestaket i bostadstillägget höjs till för ensamstående och till per person för sammanboende. Regeringen föreslår nu samma höjning av taket, vilket är välkommet. Men vi vill gå ännu längre. Vi vill höja bostadstillägget med för ensamstående och för sammanboende. Sammantaget lägger 2022–2024 på ett förbättrat bostadstillägg för pensionärer. Eftersom bostadstillägget är inkomstprövat mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet är det en mycket träffsäker reform för att förbättra för de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna när bostadskostnaden är betald. Reformen är också viktig för att fler äldre ska ha råd att flytta till trygghetsboenden med gemenskapsmöjligheter, vilket också behövs för att få igång flyttkedjorna. bor många äldre kvar i för stora boenden, vilket bromsar upp flyttkedjorna och leder till ett ineffektivt utnyttjande av bostadsbeståndet. Trångbodda familjer får inte möjlighet att byta för små lägenheter till villor, och unga som står utan bostad och vill in i lägenheterna får inte den chansen. En undersökning från SPF och Skattebetalarna visar att drygt sex av tio seniora hushåll i villa och knappt tre av tio i bostadsrätt bor större än de behöver. Det motsvarar cirka 420 000 av landets seniorhushåll (varav 336 000 i villa). Hälften av de svarande villaägarna och av bostadsrättsägarna uppger att de inte klarar en höjning av boendekostnaden som överstiger . En förstärkning av pensionärernas ekonomi är därför angelägen. Sänkt skatt för alla pensionärer vill även sänka skatten för alla pensionärer. Med vårt budgetförslag får alla pensionärer mer , . Vi föreslår ett höjt grundavdrag som innebär att alla med en inkomst får sänkt skatt med . För personer med låga inkomster ger detta en stor förbättring. Låt fler äldre arbeta lever befolkning i genomsnitt allt längre. Det är mycket glädjande, men innebär också att den så kallade försörjningskvoten växer, med resultatet att försörjningsbördan för de som arbetar ökar. För att ska klara av att möta den demografiska utmaningen behövs till att börja med en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå. Det krävs att fler arbetar mer. Att fler väljer att arbeta längre än till har många positiva effekter. Det gör att ekonomin förbättras, både för den enskilde och för samhället i stort. Pensionerna förstärks också både för den enskilde och för pensionärskollektivet i stort då inbetalningarna till pensionssystemet blir större. Men inte minst viktigt är känslan av samhörighet och tillhörighet som ett arbete ger många människor. Sänk skatten på arbetande äldre En invändning mot att uppmuntra fler äldre att stanna kvar i arbetslivet är att de skulle stå i vägen för ungdomar som vill in på arbetsmarknaden. Det finns dock ingenting som tyder på att arbetsmarknaden fungerar så – tvärtom. Olika jämförelser mellan både och amerikanska delstater visar att med en hög sysselsättningsgrad bland äldre följer också en hög sysselsättningsgrad bland yngre. Antalet arbeten är inte statiskt utan ökar när fler vill arbeta. Vi kristdemokrater är stolta över att vi, tillsammans med , har avskaffat den särskilda löneskatten om på ersättningar för arbete och inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt . Istället för att uppmuntra arbetsgivare att behålla eller anställa äldre, gjorde denna skatt på äldre som jobbar, som regeringen införde, det dyrare än tidigare att ha äldre personer anställda. anser tvärtom att äldres arbete ska uppmuntras. Vi införde tillsammans med Alliansen det extra jobbskatteavdraget för personer som arbetar och menar att det nu är dags att ta ytterligare steg. Därför föreslår vi också en reform som innebär ytterligare höjning av jobbskatteavdraget för de som är . Detta för att den som vill och orkar ska uppmuntras att jobba ännu lite längre i då vi är i stort behov av att erfarna personer stannar i arbetskraften – inte minst när det kommer till viktiga välfärdsyrken såsom lärare, läkare och barnmorskor. föreslår därför att det förhöjda jobbskatteavdraget höjs vilket innebär att en arbetande 69-åring tjänar mer efter skatt vid en genomsnittlig inkomst. I takt med att riktåldern fler arbetar längre kommer det dock finnas en grupp som inte orkar arbeta längre, och där omställning och rehabiliteringsmöjligheterna är uttömda eller orimliga. Det är väldigt få som får sjukersättning. Sedan nuvarande regering tillträdde har andelen avslag ökat från till . Detta drabbar framförallt personer som enbart har kvar till pension. Anledningen är att de prövas mot alla jobb på arbetsmarknaden, inklusive så kallade anpassade och skyddade arbeten, hos till exempel . För någon som arbetet uppåt och med kvar till pensionering kan ett avslag med anledning av att rehabiliteringsinsatser och omställning bedöms vara möjligt trots att dessa insatser är klara enbart någon månad innan pensionering, framstå som ett hårt avslut på ett troget arbetsliv. föreslår därför en trygghetsersättning, där äldre ska kunna få fortsatt sjukersättning om omställningen och rehabiliteringen bedöms ta oproportionerligt i förhållande till de år personen har kvar till pensionering. Personen ska framgent bedömas mot normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden, och är det möjligt med en kort och enkel omställning bör en sådan göras, både för den enskilde och samhället. Men reglerna ska ta hänsyn till hur länge den enskilde har kvar till pension, vilket inte sker . På så vis skapar vi en riktad ventil som möjliggör för de som haft tuffa arbeten och inte orkar arbeta längre att i praktiken få en förtidspension utan att behöva ta i anspråk den allmänna pensionen med lägre pension som följd. Äldre som jobbat och byggt förtjänar en trygg och värdig pensionstid. Med förslag förstärks tryggheten vid ett långt arbetsliv, de ekonomiska marginalerna blir större för de med lägst inkomster, som alla får mer pengar i plånboken. Du som äldre ska kunna lita på . har i pensionsgruppen medverkat till att ett Inkomstpensionstillägg kommer att införas . Tillägget innebär för dem med ålderspension mellan 9000 och 17~000 kronor . Inkomstpensionstillägget syftar till att öka det så kallade respektavståndet, det vill säga skillnaden i pension mellan den som arbetat och den som inte gjort det. menar att ett respektavstånd behövs för att bevara förtroendet för det inkomstrelaterade pensionssystemet. Dock var och är det vår uppfattning att detta respektavstånd bäst hanteras genom förändringar i det befintliga pensionssystemet. Vi riktade därför starkt kritik mot förslaget om inkomstpensionstillägg då den åsidosätter principen om att det inkomstrelaterade pensionssystemet ska vara ett från statsbudgeten autonomt system. krävde att Inkomstpensionstillägget ska vara tillfälligt för att gå med på ett införande. Detta godtogs av övriga politiska partier i Pensionsgruppen. Inkomstpensionstillägget är vidare ett viktigt tillskott för de pensionärer som har låga marginalerna. Framöver ska dock inkomstpensionstillägget utformas på ett sätt så att det ingår i pensionssystemet och helt frikopplas från statsbudgeten. Detta är något som pensionsgruppen nu ska arbeta med för att åstadkomma en sådan mer långsiktig och hållbar lösning. Ett fungerande rättsväsende är oumbärligt för ett gott samhälle. Att samhället reagerar när en människa utsatts för våldsbrott, rån, sexuella trakasserier eller inbrott i sitt hem är en förutsättning för upprättelse för brottsoffren och för att värna medborgarnas tillit till staten. ser vi hur den tilliten hotas när människor utsätts för brott som inte upp, när brottsligheten tar kontroll över utsatta områden eller när skjutningar fortgår utan synligt slut. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen och rättsväsendet i övrigt har de resurser och befogenheter som krävs för att klara av sin uppgift, att förebygga, förhindra och beivra brott. Det har de inte . De problem som vi lever med har byggts upp och vi behöver räkna med av offensiva satsningar för att komma åt kriminaliteten. Polisen behöver därför kraftiga resurstillskott för att med uthållighet kunna stävja utvecklingen särskilt vad gäller gängrelaterad brottslighet. Svårutredda gängskjutningar är inte enskilda händelser, utan en del av en brottskedja som involverar exempelvis narkotikahandel, utpressning, övergrepp i rättssak och andra brott. Om en person grips, tar andra dennes plats i det kriminella nätverket. Om inte polisen kan arbeta uthålligt blir effekten när ett kriminellt nätverk slås ut att ett annat etablerar sig. Resurs- och organisationsbrister leder också till att konsekvensen blir att andra brottslingar går fria. Våldtäktsanmälningar, sexualbrott mot barn, bostadsinbrott med mera läggs på hög när polisens resurser koncentreras mot gängen. Den utvecklingen måste brytas. På kort sikt främst med hjälp av fler poliser och ett förstärkt rättsväsende och på också av bredare förebyggande insatser. Människor som blir utsatta för brott måste kunna lita på att rättsväsendet agerar. Ett rättsväsende som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. För att rättsväsendet ska fungera behöver inte bara polisen få mer resurser utan också , , , Domstolar och . Därtill behöver straffen skärpas för vissa brottstyper. Dessutom finns ett behov av att se över påföljdssystemet så att antalet straffreduktioner påtagligt minskar. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människas lika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att bidra till en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och därmed upprätthålla samhällets grundvärden. Kristdemokrati bygger bland annat på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Men en del av de problem som vuxit fram i har delvis sin orsak i att politik och myndigheter inte tillräckligt uppmärksammat problem eller agerat alldeles . En av statens absoluta kärnuppgifter är att garantera medborgarnas trygghet. Det är avgörande för att upprätthålla människors förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet. I den här budgeten presenterar vi viktiga steg för att göra det. Hela rättsväsendet behöver förstärkas. Statskontoret konstaterar i rapporten över flödet i brottmålsprocessen (2019:4) att ”inom få politikområden är statliga myndigheter så beroende av varandra som inom rättskedjan”. Därför ökade och anslaget till , , polisen och Kriminalvården i budgeten . Den anslagstrappa vi där lade fast har regeringen sedan kunnat följa. Utan vår budget hade tillskottet varit mindre. Rättsväsendets myndigheter måste enligt förstärkas ytterligare och framåt. anvisar till rättsväsendet utöver budgetpropositionens förslag 2022–2024. Kraftfull långsiktig satsning på svensk polis Svensk polis har en mycket ansträngd situation. De avsevärda tillskott som genomfördes och aviserades i KD/M-budgeten följs upp av regeringen, men regeringen åtgärdar inte tillkommande behov för myndigheten. Den riktade lönesatsningen för att behålla poliser, som är viktig för att nå målet om 10 000 fler poliser, försvinner vid utgången av 2021. Regeringen anvisar inga nya pengar. Det gör vi. Poliser förtjänar högre lön i takt med större arbetsbörda, mer komplicerad kriminalitet och ökad utsatthet i yrket. Det behövs fler poliser, men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få de som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket, samt locka tillbaka poliser som slutat och få fler poliser i arbete i yttre tjänst. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen för svensk polis och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta. Därför ligger vår riktade lönesatsning kvar. Vi satsar 250 miljoner på en riktad polislönesatsning 2022, 350 miljoner 2023 och 450 miljoner 2024. Vi gör en stor satsning för att polisen ska kunna återrekrytera personal som slutat, eller är på väg att sluta. Detta gäller inte minst poliser som gått i pension eller snart ska göra det. Inom polisen finns goda exempel där pensionerade poliser gått in som timanställda och ökat tempot väsentligt i utredningsarbetet. går mellan 300 och 400 poliser i pension. arbetar cirka 200 poliser extra på timmar efter pension. Vi menar att denna resurs är underutnyttjad och behöver byggas ut mer för att snabbt avlasta polisen genom att behålla och återrekrytera erfarna och kompetenta medarbetare längre. Därför satsar vi 2022–2023 för att återrekrytera pensionerade poliser. Vi inför också ytterligare skattelättnad på äldre som jobbar, vilket gör det mer lönsamt för dessa att arbeta. satsar totalt 2022, 2023 och 2024, utöver regeringen på . Det är anmärkningsvärt att regeringen underfinansierar så kraftigt, jämfört med eget äskande, för . Bristen på långsiktighet är ett kännetecken för regeringens kriminalpolitik. Ett sätt att se till att det kommer ut fler poliser på gatan är att anställa administrativt stöd, polisstödsassistenter. Detta finns redan på ett antal platser i landet som och , men bör byggas ut till fler platser. Enligt anser många poliser att det är frustrerande att så mycket som en fjärdedel av arbetstiden kan gå åt administration, istället för till kärnverksamheten. Ett ingripande kan leda till timmar av administrativt arbete. pekar på att en (1) polisstödsassistent kan frigöra två poliser. Vi avsätter riktade medel till för att möjliggöra administrativt stöd som enligt kan frigöra arbetstid motsvarande 750 poliser. Arbetsuppgifterna kan exempelvis bestå av att avrapportera ärenden, diarieföra, hantera gods och beslag, skriva anmälningar, efterlysa personer och övrigt administrativt stöd som att boka tider. anslår därför 250 miljoner 2022-2024 för att anställa polisstödassistenter inom ramen för vår satsning på . Anställ kvalificerade civila utredare Polisiär kompetens är central i det utredande arbetet. kan kompetens från andra sektorer avlasta och stärka det brottsutredande arbetet. För att trycka tillbaka de kriminella gängen med större kraft behöver fler civila utredare anställas i lokalpolisområdena. Det kan handla om förstärkning med kriminologer, analytiker och tillgångsutredare som arbetar riktat mot de kriminella nätverken. Detta för att exempelvis med större kraft gå på pengar och statussymboler hos de kriminella grupperingarna. Det arbetet behöver också ske med fler myndigheter, som behöver skala upp sitt arbete. Med detta kan polisen hålla uppe och öka trycket mot de kriminella nätverken i det långsiktiga och lokala arbetet. Med en snabb och kraftig förstärkning på fler poliser i yttre tjänst och en förstärkning på utredningsverksamheten kan polisen bättre bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Därför satsar vi 2022 och 2023 för att anställa civila utredare, inom ramen för vår satsning på . bedömer vi att med våra satsningar kommer de civila utredarna kunna växa inom ramen för vårt ordinarie polisanslag. Nationellt forensiskt centrum (NFC) har en mycket viktig roll hos polisen. De arbetar med informationsteknik, biologiska spår, kemi och teknik och droganalys. NFC blir vid hög belastning en flaskhals om de inte är korrekt dimensionerade. Tar ärenden att undersöka påverkas både utredningstid och häktningstid, vilket är olyckligt för utredningsprocessen och den häktade. Snabbare handläggningstider vid NFC måste vara av högsta prioritet. NFC behöver bygga ut sin kapacitet väsentligt. NFC har en ökande trend med ärenden , men en särskilt stor ökning , till del beroende på de många gripanden som skedde efter Encrochat-avslöjandet. För att möta ärendeökningen och korta handläggstiderna avsätter vi 2022–2024. Polisen är i behov av ett tekniklyft för att kunna bekämpa brottslighet på ett effektivare sätt. Det gäller inte minst kamerabevakning. På grund av regeringens underfinansiering av kameraprogrammet som just nu genomförs kan det inte fortsätta som tänkt över hela landet. Pengarna tog helt enkelt slut. Kamerabevakning dels efterfrågat av boende i framför allt utsatta områden. De gör brottsutsatta områden tryggare för den som bor där. Enligt studien i polisens brottsutredande arbete från bidrar det också positivt till polisens brottsbekämpande verksamhet. Framför allt gäller detta grova brott där mer resurser kan läggas på att analysera bilder, men med bättre system för hur kameror ska placeras och hur inzoomning kan användas kan det även vara mer användbart vid mängdbrott. Det behövs dessutom fler ANPR-kameror i polisbilarna, som avläser registreringsskyltar automatiskt. Genom att scanna samtliga fordon en polisbil passerar kan oerhört mycket information samlas in till polisen och de kan få omedelbar information om ett fordon brukas av en kriminell eller har använts vid brott. För att ge polisen det tekniklyft som behövs satsar vi 2022. planerar för att växa till 1 200 medarbetare till 2025. För att det ska bli verklighet behöver myndigheten långsiktiga förutsättningar att växa. Det får de inte med regeringens budget, som visserligen lägger nog med pengar men över budgetperioden underfinansieras myndigheten med . verksamhet är av yttersta vikt om brottsligheten ska bekämpas. Om växer, behöver växa med den. Liksom övriga delen av rättsväsendet har att hantera allt mer komplexa brottsutredningar, en växande befolkning, grövre brott, mer omfångsrika förundersökningar och internationell samverkan. Myndigheten behöver också en långsiktig planeringshorisont. För att säkerställa detta och stärka satsar 42 miljoner 2023 och 69 miljoner 2024. vill se en förstärkning av hela rättsväsendet. domstolar har att hantera en ökande ärendemängd, mer komplexa ärenden, kompetensförsörjning med mera. Myndigheten bedömer att antalet brottmål kommer fördubblas . Då har tidigare prognoser varit i underkant. Att utbilda domare tar . Precis som åklagarmyndigheten behöver domstolarna därför långsiktiga förutsättningar. Därför behöver de få anslag som även täcker behoven år två och tre. Därför anslår vi 200 miljoner extra och 165 miljoner extra . vill också se domstolar på fler platser i . har centraliserat vårt domstolsväsende avsevärt de senaste två decennierna. fanns 96 tingsrätter, finns bara 48. har därför aviserat att vi vill bygga ut domstolar så att domstolar etableras eller återetableras på fler platser. För detta satsar vi 2022 och 2023. Kriminalvården är hårt ansträngd. Kriminalvården gör själva bedömning att det kommer krävas minst 7 430 anstaltsplatser och 3 000 häktesplatser till 2030.