mot · H9024178 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska ha fokus på kunskap och bildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kunskapskraven i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska skrivas in i skollagen att skolans mål är att alla barn ska ges möjlighet att utvecklas till sin fulla potential och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kurs- och läroplaner, med fokus på ämneskunskap, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av ett aktivt skolval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka undervisningstiden i lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda det svenska skollovssystemet i syfte att minska sommarlovet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven fr.o.m. lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för huvudmännen att erbjuda läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om diagnostiska prov i de tidiga årskurserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa centralt rättade nationella prov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för elever med särskilda behov som skriver de nationella proven, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Skolinspektionen i uppdrag att ta fram verktyg för att mäta skolors förädlingsvärde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare nationellt ansvar för skolor med låga kunskapsresultat och kvalitetsbrister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska kunna ta över huvudmannaskapet för skolor med bristande utbildningskvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolplikt i tills gymnasiebehörighet eller uppnåtts och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter för skolledning att låta elever gå om en årskurs för att nå kunskapsmålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka studie- och yrkesvägledningen i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell digital SYV-funktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbildningsplan i slutet av årskurs 9 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla grund- och gymnasieskolor bör ges i uppdrag att genomföra samhällsorientering för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fritidshemmens roll i utbildningskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning för särbegåvade och högpresterande elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta och utveckla möjligheterna för högpresterande och särbegåvade elever att läsa vidare på en högre utbildningsnivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av resursskolan och särskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skollagen behöver förtydligas så att lärare och skolledning får mandat att flytta på elever som kränker och trakasserar andra elever, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla skolhuvudmän och skolor bör ha åtgärdstrappor med insatser från första timmens frånvaro och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan mot problematisk och otillåten frånvaro samt följa upp frånvaron på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de delar av skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares och rektorers rätt att ingripa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i skollagen tydliggöra även elevernas ansvar för arbetsmiljön i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla skolor ska ha forsknings- och evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompetensutvecklingssatsningar i fråga om kränkande behandling, hot och våld bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omdömen i ordning och reda som en skriftlig kommentar och bilaga till terminsbetygen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram förslag i syfte att säkerställa en effektivare och mer rättssäker hantering av anmälningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för våld mot lärare och annan skolpersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Brå bör ges i uppdrag att genomföra en fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur alla skolors förebyggande arbete mot den psykiska ohälsan kan stärkas och utgå från beprövade och vetenskapliga metoder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hälsosamtal även ska omfatta den psykiska hälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huvudmannaskapet och ansvaret för elevhälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärares och skolledares anmälningsskyldighet vid kränkningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om resursskolornas finansiering samt hur dessa ska få lagstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge IFAU i uppdrag att särskilt effektutvärdera placerade barns möjligheter att klara skolan och föreslå åtgärder för hur fler placerade barn kan lyckas bättre i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan mellan stat och kommun och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om färre riktade statsbidrag till förmån för mer generella bidrag för skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn kring skolornas finansiering inklusive skolpengen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll för att stoppa skolor som främjar religiös och politisk extremism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera dagens lärarutbildning för att säkerställa att blivande lärare behärskar digitala läromedel och kan integrera dem i undervisningen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översikt över den digitala infrastrukturen på landets skolor och tillkännager detta för regeringen. kommer aldrig att acceptera en grundskola som lämnar 16 000 elever utan godkänd grundskoleexamen. Svensk skola behöver flera nödvändiga reformer för att alla elever ska nå sin fulla potential, bland annat genom fokus på kunskap och bildning. Det finns mycket kunskap om vad som fungerar och är effektivt. Det går också att med rätt pedagogik att få barn från mycket svåra sociala omständigheter att prestera väl. I skollagen bör skrivas in att alla elever ska ges möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. Läroplanerna måste revideras och bli konkreta och tydliga och kunskapskraven måste fokusera på ämneskunskaper som ska vara mätbara. Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . och Alliansen genomförde därför –2014 ett stort antal reformer för att stärka kunskapslinjen i svensk skola. Bland annat infördes mer matematik i , bättre och tidigare stöd för eleverna och bättre karriärvägar för lärarna. har förnyat skolpolitiken för att ytterligare stärka skolans fokus på kunskap och se till att den står för ett samhälle som förändras. Våra förslag för en modern kunskapsskola ska säkerställa att alla skolor är bra skolor och att alla elever får den hjälp och det stöd som krävs för att nå kunskapsmålen. Viktiga områden inom skolan behöver fortsatt reformeras. Bland annat har pekat på att de riktade statsbidragen inte når alla kommuner och skolor, särskilt dem som står utan resursstarka skolförvaltningar. Brister i kompetensförsörjning samt kompetensutveckling av lärare pekas också ut. Resultaten från 2019 visar att är det land i hela som har flest elever som inte får skriva PISA-provet, på grund av att de har för låga kunskaper. Svenska elever lägger generellt mindre tid på studier än elever i andra länder. Ska klara av att konkurrera med höga kunskapsnivåer behöver eleverna lägga mer tid på studier. Svensk skola ska vara tillgänglig för alla barn i , oavsett om barnet är fött här eller någon annanstans. Vägen in till det svenska samhället börjar i skolan. Ingen ska behöva känna oro för att det kompromissas med kunskapskraven och ambitionerna i skolan när det kommer nya elever och är krävande tider. Kunskaperna i svensk skola får inte urholkas, de ska stärkas. Alla skolor ska hålla hög kvalitet och det ska inte spela någon roll i vilken skola man går. För är det självklart att varje elev, oavsett i vilken skola den går, ska få det stöd som krävs för att nå kunskapsmålen. Det finns dock skolor där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven. Där generation efter generation lämnar skolan och går in i utanförskap. Det är oacceptabelt. står upp för rätten att välja skola. har en mångfald av skolor som en följd av det fria skolvalet. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras. Att var och en, föräldrar och barn ska ha rätt till inflytande över sin egen situation är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet vill vi att ett aktivt och obligatoriskt skolval införs i samtliga kommuner. Kommuner får en skyldighet att söka upp familjer som inte väljer så att vi får ett aktivt skolval av samtliga vårdnadshavare. Förslagsvis behöver information om skolvalet samlas på enkla plattformar med information på fler språk och jämförelser och statistik behöver vara lätta att nå. Det är viktigt att skolinspektionen prioriterar kvalitets- och kunskapsgranskning av samtliga skolverksamheter, oavsett om de är fristående eller kommunala. Mer och bättre undervisningstid i Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Snittet i (2021) för den obligatoriska delen av skolan är i undervisningstid medan svenska elever bara har undervisningstid. Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola bör utöka sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har exempelvis visat ge tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik i såväl lägre som högre årskurser. Som ett första steg i att ge svenska elever mer undervisningstid ska skoldagarna utökas med per dag med start från lågstadiet. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. Undervisningstiden behöver öka i alla ämnen i lågstadiet men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet med lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Målet är att svenska och matematik ska utgöra två tredjedelar av undervisningen på lågstadiet. Det innebär att tre av de fem nya undervisningstimmarna som vi vill införa ska avsättas till svenska och matematik. Utökningen av undervisningstiden ska följas upp med en effektutvärdering av utvärdering, IFAU. Därför ska införandet av den utökade undervisningstiden ske i samråd med IFAU för att säkerställa att vetenskapliga metoder med exempelvis kontrollgrupper kan användas. I slutbetygen hade högst andel F i ämnena svenska som andraspråk och matematik. Steg för steg har drivit på för att utöka antalet matematiktimmar och vi följer nu noggrant den nuvarande regeringens arbete, i enlighet med flera tidigare tillkännagivanden, med att införa fler matematiktimmar på högstadiet. Att utreda det svenska skollovsystemet i syfte att korta längden kommer påverka elevernas resultat positivt och vara ytterligare ett sätt att försäkra sig om att tiden i blir tillräcklig för att garantera en god skolgång. För att elevernas tid i skolan ska spela så stor roll som möjligt, är det viktigt att det finns god tillgång till läromedel. , , Elevråd, Elevkårer, och Läromedelsförfattarnas har presenterat en rapport om läromedelssituationen i och kontentan av den är att var femte lärare saknar nödvändiga läromedel för att kunna bedriva en hållbar undervisning. Det är inte rimligt. menar att det är varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrat läromedel. Bättre stöd, utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp För elever kan extra undervisningstid eller läxhjälp vara avgörande för att komma ikapp studierna i något eller några ämnen. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från lågstadiet för alla som riskerar att halka efter. Vi vill också att lovskolan ska vara obligatorisk för de elever som skolan bedömer är i behov av extra undervisning. Regeringen ska återkomma med en sådan lagstiftning som gör ovan möjligt. anser också att en obligatorisk läxhjälp ska införas, det vill säga en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever senast årskurs tre till nio, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas. Att en elev får extra stöd under sin skolgång bör inte betraktas som något negativt, tvärtom är det bra om svensk skolan upptäcker elevers behov . I får (2020) av alla elever någon form av stöd i och det är framförallt specialpedagoger som står för den insatsen. Att i tidig ålder få det stöd man behöver kan vara avgörande i att inte halka efter och behöva gå om. Den specialpedagogiska traditionen som finns i är något för att ta efter. Vi Moderater anser att möjlighet för elever att gå om en årskurs bör övervägas oftare och . Exempelvis bör elever som inte klarar godkänt i svenska och matematik i årskurs 3 gå om. Högre kvalitet i svensk skola Svensk skola står inför många utmaningar. Men centralt för att kunna lösa lärarbristen och höja elevernas kunskaper är att skolans styrning, finansiering och resultatuppföljning fungerar. En stor brist i det svenska utbildningssystemet är att det inte går att mäta hur väl våra skolor lyckas med sitt huvuduppdrag: att rusta alla elever med goda kunskaper. De två huvudsakliga nationella verktygen för att mäta detta är de nationella proven och slutbetygen. Men som mätverktyg och underlag att fatta skolpolitiska beslut utifrån fungerar de inte. Detta eftersom att elevernas betyg inte är förankrade i deras resultat på de nationella proven. Hur denna relation mellan betyg och provresultat ska se ut och fungera har varit otydligt . Att det inte finns något nationellt underlag som visar hur svensk skola presterar är ett allvarligt systemfel. Dagens kunskapsunderlag, betygsutvecklingen och resultaten vid de nationella proven, ger en sporadisk och bristfällig bild av kunskapsläget i svensk skola. Sedan avskaffade studentexamen saknas helt möjlighet till centrala uppföljningar av de faktiska kunskapsresultaten. Det är därmed i realiteten ytterst svårt att besvara frågan både hur enskilda elever, lärare, skolenheter och generationer presterar kunskapsmässigt. Det är därför också näst intill omöjligt att utvärdera reformer, läroplaner och andra förändringar eftersom att det enda standardiserade underlaget som finns tillgängligt för jämförelse är betyg, som sätts subjektivt av enskilda lärare. Vid sidan av att elevernas betyg inte är förankrade i resultaten på de nationella proven är proven heller inte konstruerade för att kunna jämföra kunskapsutvecklingen . Ett annat omfattande problem med dagens nationella prov, som rättas av elevernas lärare, är en bristande tillförlitlighet i bedömningarna. De nationella proven är också utsatta för ett omfattande fusk. Bland annat av ovanstående anledningar står bakom den skärpning som säger att de nationella proven särskilt ska beaktas vid betygssättning. kan vi konstatera att det med dagens ordning – där proven rättas lokalt och av sina egna lärare – inte tillför någon tillförlitlighet i betygssättningen. Skärpningen kommer med andra ord inte att räcka för att säkerställa tillförlitliga betyg. föreslår flera förslag för att öka kunskapen om elevernas kunskaper och som också kommer att motverka betygsinflation och glädjebetyg. Centralt rättade nationella prov vill införa centrala prov där de nationella proven blir jämförbara och följer läroplanernas mål och genomförs i olika årskurser. Proven ska genomföras digitalt, rättas och bedömas externt av eller annan lämplig skolmyndighet. bör också en översyn göras för att säkerställa att elever med särskilda behov, såsom synskada eller dyslexi, får det stöd de har rätt till. Diagnostiska prov i de tidiga årskurserna Som en ny del av de nya centrala proven vill införa diagnostiska prov i de tidiga årskurserna. De diagnostiska proven ska primärt ge en återkoppling till skolhuvudmän, rektorer och lärare om elevernas tidiga kunskapsutveckling. Även de diagnostiska proven bör i huvudsak skrivas digitalt, rättas och bedömas externt. Börja mäta skolors förädlingsvärde Enligt har elevernas socioekonomiska bakgrund fått en ökad betydelse för hur de lyckas i . Lärarbristen och boendesegregationen är två viktiga pusselbitar, men politiken har också misslyckats med att identifiera de skolor som behöver hjälp och sätta in rätt resurser. På flera håll i världen finns exempel på hur man kan göra detta genom relevanta kvalitetsmått som följer elevernas kunskaper från den första till den i skolan. Därför behöver utforma ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling, så att rätt hjälp snabbt kan komma på plats där det behövs. Med de nya centrala proven, med fler nationellt kvalitetssäkrade mätpunkter genom elevernas skolgång, blir det möjligt att börja mäta skolors förädlingsvärde, det vill säga vad varje skola tillför varje elev i form av reella kunskaper och därmed fokusera mer på elevers progression. Detta kan exempelvis göras genom att jämföra elevernas resultat på de diagnostiska och nationella proven i de olika årskurserna men även möjliggöra jämförelser mellan olika skolor. Vi anser att Skolinspektionen ska få i uppdrag att ta fram ett verktyg som mäter skolors progression och kvalitet. Detta bör mätas . Tydligare kunskapskrav i skolan De nationella proven, men även läroplanerna, uppfattas av lärare och elever vara otydliga och för tidigt fokusera på en avancerad analytisk förmåga utan att eleverna har den grundläggande faktakunskap som krävs för att resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. Denna tendens bekräftas också av en studie vid Linnéuniversitetet som visar att många professorer tror att kunskapskraven från är från universitetsnivå. Studien, och den efterföljande diskussionen om de otydliga kunskapskraven, fick att reagera med en översyn av läro- och kursplanerna. Vi Moderater vill se ännu tydligare kurs- och ämnesplaner med fokus på ämneskunskap där målen är mätbara. Åtgärder för icke-fungerande skolor når var fjärde elev inte godkänd nivå i samtliga ämnen i årskurs nio. av grundskoleeleverna når inte gymnasiebehörighet och det finns skolor där mer än hälften inte når gymnasiebehörighet. Ofta är skolor i utsatta områden värst drabbade. Skolor som har tagit emot många nyanlända elever har svårigheter att ge alla elever tillräckliga kunskaper. vill se ett tydligare nationellt ansvar med nationella kvalitetskrav för att vända utvecklingen på de skolor som brister. Därför behövs reformer som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. ska skolor och huvudmän som lyckas med sitt uppdrag inte få ändrade förutsättningar. För skolor som inte ger tillräckliga kunskaper bör staten kunna besluta om att kunna ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. Skolinspektionens granskning av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningarna bör bli tydligare och följa en betygsskala. Om Skolinspektionen bedömer att skolan har kvalitetsbrister bör en åtgärdsplan upprättas. I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs ett utökat statligt ansvar. vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten bör övergå till statligt huvudmannaskap. Detta gäller oavsett huvudman. Vid behov läggs skolan ner. Vidare bör utredas möjlighet för ett övertagande av skola, så kallad charterschoolsystem, där annan huvudman erbjuds att ta över en icke fungerande skola. Det bör inte vara möjligt för ägare till friskolor som ställs under statligt huvudmannaskap att göra vinstuttag. Skolor som inte får godkänt i inspektion bör inspekteras oftare. Inspektionerna bör i första hand titta på kunskapsresultat, uppföljning av dem och hur man organiserar stöd. Även undervisningens kvalitet och hur man jobbar med att säkerställa hög kvalitet i alla klassrum är viktigt. På huvudmannanivå bör inspektionen även få i uppdrag att granska hur resurser fördelas, framför allt hur mycket medel som finansierar central förvaltning i kommunen och hur mycket som faktiskt kommer skolorna till del. Det är också viktigt att Skolinspektionen granskar att lika villkor gäller mellan fristående och kommunala skolor i kommunen. Skolans finansiering Finansieringen av svensk skola står inför stora utmaningar. har den ojämlika finansieringen, där stora skillnader i hur mycket pengar som läggs per elev uppmärksammats. Även den statliga finansieringen, i form av specialdestinerade statsbidrag har utvärderats och bedömts ha stora brister. Detta måste åtgärdas för att skapa en mer rättvis resurstilldelning och minskad administration för skolledningarna. många statsbidrag bör kraftigt minska i antal till förmån för mer generella bidrag och skolpengssystemet ses över.