ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902101 · 2021-09-22 00:00:00 — Agera för att stoppa förföljelse av kristna minoriteter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom krav i handelsavtal samt biståndsprojekt och genom sitt arbete inom FN mer aktivt ska arbeta för att motverka förföljelsen av kristna minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. I och kan människor utöva sin rättighet att öppet visa och också utöva sin tro. Detta är dock inte möjligt för alla människor runt om i vår värld. Doors följer kontinuerligt upp situationen för människors möjlighet att utöva sin kristna tro runt om i världens olika länder. offentliggör organisationen en lista, (WWL), som listar de 50 länder där förföljelsen mot kristna är som störst. Det förtryck som kristna upplever mäts i fem olika områden: privatlivet, familjelivet, sociala nätverk, livet som medborgare och kyrkolivet. I de 50 länder som listas i WWL förföljs eller diskrimineras uppskattningsvis 309 miljoner kristna. I alla 50 länder på årets lista anses förföljelsen vara mycket allvarlig eller extremt allvarlig, enligt den gradering som används i WWL. Antalet förföljda kristna är dock fler än så, eftersom förföljelsen inte är begränsad till dessa 50 länder. Uppskattningsvis möter kristna i ytterligare 24 länder allvarlig eller mycket allvarlig förföljelse. Det innebär att sammanlagt förföljs och diskrimineras fler än 340 miljoner kristna i världen. för WWL 2021 dödades 4 761 kristna på grund av sin tro, vilket är en ökning sedan WWL 2020. Årets rapport visar att av de dödliga attackerna mot kristna ägde rum i , de flesta i . Rapporten visar även att 4 488 kyrkor och andra kristna byggnader attackerades, de flesta i . De länder på listan där förföljelsen av kristna är värst anges i WWL 2021 vara , och , men bland de 50 länder som ingår i WWL 2021 finns även t ex , , och . bör mer aktivt agera för att säkerställa kristna minoriteters möjlighet att utöva sin tro. Detta bör ske genom att handelsavtal och biståndsprojekt knyts till villkor på religionsfrihet, vilket främjar kristna och andra religiösa minoriteters möjlighet att utöva sin tro. bör också aktivt agera i FN för att resolutioner med krav om religionsfrihet ställs på länder där kristna enligt WWL 2021 upplever förföljelse samt att verka för att sanktioner införs när länder inte möjliggör fritt religionsutövande enligt FN:s mänskliga rättigheter.
mot · H9021013 · 2021-09-29 00:00:00 — Utbyggnad av landets häkten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se hur takten i utbyggnaden av landets häkten kan öka och tillkännager detta för regeringen. har häktet i varit överfullt. Häktena är byggda för att ha beläggning för att man ska ha luft i systemet och kunna flytta intagna om det uppstår konflikter. På riksnivå ligger det på i häktena just . En bit har man haft i , och det trots att fler platser kommit till. Konsekvensen av detta är en pressad och stressad arbetsmiljö, där bara det mest nödvändiga hinns med. Det ska till exempel alltid vara en häktespersonal mer än det antal intagna som hanteras, vilket alltså kräver tre anställda när man öppnar och stänger dubbelcellerna. Det fungerar inte i praktiken. Situationen är svår och personalen känner inte att de hinner sätta sig och prata med de intagna. Hoten ökar och det har varit ett antal ”nära ögat”-incidenter som kunde ha slutat illa. Det är viktigt att vi kommer åt kriminaliteten som vi också säkerställer att det finns platser på häktena. Om vi är duktiga på att fånga bovar behöver vi även vara duktiga på att placera dem på rätt plats, där personalens säkerhet inte hamnar i kläm.
mot · H9021015 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett entreprenadavdrag inom byggbranschen och tillkännager detta för regeringen. har ett antal olika utredningar – några direkt inriktade just på byggbranschen – belyst och kritiserat förhållandena, vad avser just kriminalitet, svarta pengar, jobbtrafficking och konstiga ägarstrukturer. lade den då tillsatta fram ett antal skarpa förslag i utredningen gubbar! (SoU 2002:115), bl.a. att ett obligatoriskt entreprenadavdrag skulle införas inom byggbranschen för att komma till rätta med svartarbete och skattefusk. redovisade att 8 av 10 byggföretag från , som verkar i , misstänkts bryta mot svenska lagar och avtal. Byggbranschen lovade och har sedermera lovat och bedyrat att man ska komma till rätta med problemen, men ärligt talat – det har inte blivit mycket av det. Det som hänt är att flödet av svenska skattepengar till kriminella har ökat, att svenska skattepengar med allt högre hastighet landar på utländska konton under konstiga förhållanden, och att byggnadsarbetare i mer eller mindre byts ut mot utländsk personal, som jobbar för sämre löner, med sämre villkor och sämre arbetsmiljö. Vi vill återaktualisera förslaget om att införa ett obligatoriskt entreprenadavdrag för byggföretag, på samma vis som finns i flera andra EU-länder och som föreslås i utredningen 2002:115. Vi föreslår i korthet att uppdragsgivare som anlitar någon för att utföra ett bygg- och anläggningsarbete ska göra ett entreprenadavdrag på den ersättning hen tänker betala till uppdragstagaren. Såväl svenska som utländska personer skall omfattas av systemet. Avdraget belopp skall betalas in till särskilda entreprenadkonto och därefter tillgodoföras uppdragstagaren genom utbetalning till dennes skattekonto eller omföras på uppdragstagarens egna underentreprenörer. Genom att begränsa att pengar som ska betalas i skatt och avgifter inte hamnar i kriminellas fickor så skapas också förutsättningar för seriösa byggföretag och byggnadsarbetare som inte skattefuskar, att klara konkurrensen på marknaden. Det i sin tur leder till ökade skatteintäkter som kan finansiera exempelvis vård, skola och omsorg.
mot · H9021016 · 2021-09-29 00:00:00 — Inrätta en motorcykelklass ämnad för B-körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram en ny motorcykelklass och tillkännager detta för regeringen. finns flera klasser för motorcyklar. Gemensamt för dessa är att det kräver ett körkort i någon av följande klasser. A1 – lätt motorcykel, körkortsålder . A2 – mellanklass motorcykel, körkortsålder (övningskörning ). A – alla typer av motorcyklar, körkortsålder , alternativt och innehavt körkort A2 under . Därtill finns det ”motorcyklar” registrerade som bil, med två tätt sittande framhjul, vilka får framföras med B-körkort. I större städer brottas trafiken med köer och trängsel. Här är måttstocken . Landsbygden å sin sida dras med en glest utvecklad kollektivtrafik, i synnerhet för de som arbetar med oregelbundna tider. Måttstocken på en arbetsresa här handlar snarare om mil. En ny motorcykelklass kan på ett förtjänstfullt sätt fylla olika behov i såväl stadsregioner som landsbygd, som exempel vad gäller arbetspendling, detta för att främja lägre energiåtgång likväl som lägre kostnader i människors privatekonomi. Denna klass ska kunna framföras vid fyllda , med B-körkort. Denna motorcykelklass kan exempelvis ha en slagvolym på 60–100 kubik samt ett begränsat antal hästkrafter.
mot · H9021017 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att vid tillståndsprövning för utrivning av dammar ta större hänsyn till allmänintresset och tillkännager detta för regeringen. har en lång historia av användning av vattendammar. I av vattendrag har vattnets kraft historiskt nyttjats på något vis, här har fallhöjder använts för till exempel kvarnar, sågverk, smedjor och järnbruk. De första fördämningarna gjordes för mer än . Några av dessa anläggningar är i nutid utvecklade för energiproduktion som än står för en betydande del av landets energiproduktion. I har dammarna och vattenkraften historiskt varit mycket betydelsefulla. De var en viktig grund för basindustrins uppbyggnad tillsammans med råvaror. Därför finns det många mindre dammar i länet som inte har samma betydelse för kraftproduktion eller driften av sågverk och järnverk som de en gång hade. Många dammar är dock fortfarande en stor angelägenhet för befolkningen. Tack vare dammarna har många sjöar tillkommit som ger attraktiva boendelägen, möjligheter till fiske och annan rekreation. Även alla våra sjöar ger ett vackrare landskap och uppskattas av våra turister. Tillgången till sjöar är också viktig vid skogsbränder. Dammar fyller en viktig funktion för vattenregleringen. Men en damm har även negativa konsekvenser för miljön. I takt med tiden och allt mindre ekonomiska intressen underhålls befintliga dammar allt mindre. Ofta är det stora energiföretag som är ägare. När de inte längre ser ekonomiska intressen i dammen ansöker man om rivning. I min hemkommun är flera objekt aktuella, till exempel Grängen, Stora och och , Hyttdammen, Kvarndammen, Buskendammen och Sångendammen som Fortum vill riva. Dessa planer väcker stora känslor hos allmänheten. Jag vill påstå att det finns en kraftig folklig opinion mot rivning av dammar. Vi som folkvalda ska lyssna på folket, och vi måste finna en bättre balans där allmänhetens intressen har en större betydelse. Det krävs tillstånd för utrivning av dammar enligt . för dessa frågor är mark- och miljödomstolen. De beslut om utrivning som fattas av mark- och miljödomstolen föregås av utredning av effekterna av en utrivning. Ett tillstånd till utrivning kan förenas med villkor. Även kulturämbetet kan kopplas in. har tillsyn av vattenkraftverk och dammar. Det innebär att de kontrollerar att verksamheten uppfyller reglerna i och EU:s vattendirektiv. Trots krav på utredningar och tillstånd rivs dammar i en allt snabbare takt. I de flesta fallen väger dammägarens intressen tyngre än allmänhetens, där borde man kunna hitta en bättre balans.
mot · H9021018 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rätten till lärlingsersättning och möjligheterna att genomföra ändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika, och detta tillkännager för regeringen. När du som elev vid gymnasieskolan genomgår en lärlingsutbildning har du rätt att ansöka om lärlingsersättning från CSN. I förordningen om kostnadsersättningen SFS2013:1121 står att rätten till lärlingsersättning får lämnas till elever som  deltar i gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan  har ett utbildningskontrakt enligt skollagen  har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (§ 3). I § 4 framgår det att även elever som inte hunnit fylla , men som går lärlingsutbildning kan få lärlingsersättning, trots att de uppbär barnbidrag från . Men detta gäller inte elever vid gymnasiesärskolan som genomför sin utbildning som lärling. Eftersom de tillhör en annan skolform och uppbär förlängt barnbidrag istället för studiestöd så har de inte rätt till lärlingsersättning. Ersättningen ska täcka kostnader som eleven har för bland annat resor och måltider när man genomgår sin utbildning på en arbetsplats. Omkostnaderna för en elev på gymnasiesärskolan och andra elever som deltar i lärlingsutbildning skiljer sig inte åt, därför är det djupt orättvist att rätten till ersättning skiljer sig åt enbart beroende på vilken i skolform du genomför din utbildning. I den promemoria (U2013/6057/SF) som remitterades med förslag till en förordning om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, var förslaget att elever i gymnasiesärskolan, som valt lärlingsspåret, skulle behandlas lika som övriga gymnasielärlingar. Men i den gällande förordningen så är rätten till lärlingsersättning inte lika mellan elever i de båda skolformerna. Regeringen bör se över rätten till lärlingsersättning och genomföra förändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika.
mot · H902102 · 2021-09-22 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:140 redogörelse för företag med statligt ägande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en sammanställning av de statliga bolagens samhällsuppdrag med fokus på en utvärdering och måluppfyllelse av dessa och tillkännager detta för regeringen. Bolag med statligt ägande, inklusive intressebolag, hade ett portföljvärde 2020 som uppskattades till . Det finns 135 000 anställda med en jämn könsfördelning i styrelserna. Ägaren staten styr genom uppdrag och regeringens ägarpolicy som innehåller ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål. I grunden anser att statens bolag förvaltas väl, men utvecklingen kräver ständiga förbättringar, och då är det aktiva ägandet helt centralt. Enligt regeringens skrivelse 2020/21:140 redogörelse för företag med statligt ägande har 22 av de 46 statliga bolagen samhällsuppdrag. I denna står att ”ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren”. Av de 22 bolagen med samhällsuppdrag skiljer det sig mycket åt dels hur stort samhällsuppdraget är i relation till verksamheten, dels uppdragets karaktär. Det skiljer sig också åt hur stora intäktsbortfallen är respektive kostnadsökningarna. I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag delfinansieras genom anslag på statsbudgeten. Bland bolag med samhällsuppdrag finns bolag vars hela verksamhet utgår från samhällsuppdraget samt bolag där enbart delar av verksamheten utgår från samhällsuppdraget. lämnade 2017 en rapport till regeringen om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag. bild är dock att det i en återstart av ekonomin efter pandemin behövs en förnyad sammanställning och överblick över samhällsuppdragen. Vi vill därför att regeringen tar fram en sammanställning över de statliga bolagens samhällsuppdrag med fokus på utvärdering och måluppfyllelse. Per Schöldberg (C)
mot · H9021020 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en strategi för hur demokrati- och valinformation ska finnas tillgänglig och spridas på lättläst svenska och tillkännager detta för regeringen. Vi firar i av demokrati och allmän rösträtt. Det var dock inte verklig rösträtt infördes då omyndigförklaringen avskaffades. De som tidigare omyndigförklarats, ofta på grund av en intellektuell funktionsnedsättning, får delta på lika villkor i allmänna val. Men för att en demokrati ska fungera måste nyheter, samhällsinformation och litteratur vara tillgängligt för alla. Behovet av nyheter, samhällsinformation och litteratur på lättläst svenska är stort. En fjärdedel av vuxna befolkning har svårt att ta till sig skriftlig information. Det rör sig till exempel om personer med utländsk bakgrund, om personer med dyslexi eller andra funktionsnedsättningar, men också om ovana och ointresserade läsare. Därför är det av yttersta vikt att regeringen tar fram en strategi för hur information inför valet ska vara tillgänglig för personer med lässvårigheter. I strategin bör ingå att gör direktutskick till alla förstagångsväljare med lättläst information om hur valet går till. Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) ger ut tidningen 8 sidor. MTM ansvarar också för Alla väljare – en lättläst sajt om politik. Inför valet måste fler få möjlighet att både nås och få ta del av lättläst information. Det behövs en särskild satsning för demokratin och på resurser för information på lättläst svenska om demokrati, valsystemet och de olika partierna. Yttrandefriheten och åsiktsfriheten, inklusive friheten att söka, ta emot och sprida uppgifter och idéer på lika villkor är avgörande för att ett val ska vara demokratiskt och en demokrati ska vara levande. Samma grupper som är i behov av lättlästa texter sammanfaller ofta med de grupper som inte röstar i val. En satsning på lättläst valinformation och information om vår demokrati kan öka valdeltagandet och stärka demokratin. Per Lodenius (C)
mot · H9021021 · 2021-09-29 00:00:00 — Offentlig information på lättläst svenska ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelverk kring lättläst text och tillkännager detta för regeringen. Tillgänglighet är ett viktigt politiskt mål, och rätten att delta i det demokratiska samtalet ska omfatta alla. Demokrati förutsätter att alla ges möjlighet att delta på sina villkor. Det är rimligt att all relevant offentlig information som riktar sig till medborgarna också ska publiceras på lättläst svenska. Det är viktigt för många grupper som exempelvis personer med intellektuell funktionsnedsättning och nya svenskar med ett annat modersmål. Inte minst har det viktigt med tillgänglig och förståelig information. Information om covid-19 har varit och är fortfarande viktig att kunna nå och ta till sig för alla. Här kan man till exempel på få information på lättläst svenska. Dock måste man först förstå att man ska gå via länken till information på teckenspråk för att finna länk vidare till den lättlästa texten. Regelverket kring krav på lättläst text behöver förtydligas och stärkas. Offentliga handlingar liksom annan information från stat, region och kommun bör alltid kunna fås på lättläst svenska när så önskas. Den lättlästa texten måste då också vara lätt tillgänglig och lätt att hitta till. Det är en fråga om demokrati och allas lika rätt till delaktighet i vårt samhälle. Per Lodenius (C)
mot · H9021022 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för mer innovationsvänlig lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. Digitalisering och automatisering ställer samhället inför nya utmaningar. Nya jobb skapas och gamla försvinner. Innovationer och teknisk utveckling skapar nya möjligheter för både företag och människor. Ny teknik skapar bättre och effektivare lösningar i fråga om allt från kvittoredovisning till fordon. När nya möjligheter dyker upp kan de inte begravas i mångåriga utredningar. Vissa frågor måste lösas genom snabbutredningar och mer flexibla arbetssätt – självklart med bibehållen demokratisk insyn och transparens. Lagstiftningen måste hänga med den tekniska utvecklingen. En mängd lagar och regelverk måste också ses över för att bli teknikneutrala och inte vara i vägen för digitalisering och automatisering. Internationella och nationella investeringar kommer att hamna där det juridiska klimatet är som bäst. Det är inte . bör ta fram en strategi för att göra lagstiftning och regelverk mer innovationsvänliga. Det skapar förutsättningar för fler jobb och ökade investeringar i .
mot · H9021023 · 2021-09-29 00:00:00 — Möjlighet att ersätta färjor med bro ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bättre möjligheter att ersätta färjor med bro och tillkännager detta för regeringen. På många håll runt om i landet finns tankar om att ersätta bilfärjor med broar. Det kortar restider, utvidgar arbetsmarknadsregioner och ger bättre förutsättningar för fler företag att utvecklas, etableras och klara framtidens kompetensförsörjning. I finns diskussioner om att ersätta färjor med bro både vid östra och över . kan ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. De använder insparade driftsmedel från färjetrafik för att betala lånekostnaderna. För investeringar i broar som ersätter färjor räknar i sina kalkyler med att kunna återbetala lånen av 20–. I vårt grannland är möjligheten att använda insparade driftsmedel avsevärt längre än i kalkyler. De kan använda 40–insparade driftsmedel för att finansiera broar som ersätter färjor. En bros förväntade livslängd är . Om skulle ha ett liknande regelverk som vårt grannland skulle kalkylerna för att ersätta färjeleder med broar avsevärt förbättras. Det skulle skapa nya möjligheter för dessa platser, korta avstånd och utvidga arbetsmarknadsregioner. Det skulle dessutom ske utan behov av ny anslagsfinansiering utan via bättre möjlighet att nyttja insparade driftsmedel för färjor.
mot · H9021024 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att få dubbelspår på järnvägen hela sträckan i korridoren ––och tillkännager detta för regeringen. Pendlingen mellan länder i är störst mellan och . Det är drygt 28 000 svenska pendlare som har sin huvudsakliga inkomst i och till det kommer lika många deltidspendlare. I korridoren ––bor 8 miljoner människor. Här finns både näringsliv, arbetsmarknad, kultur och dynamiken i att det är gränsland som ger förutsättningar för ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt järnvägsnät. Ett järnvägsnät som binder samman människor och verksamheter och med det skapar en stark och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion. För en hållbar utveckling i en tillväxtregion krävs förutsättningar för att transportera både gods och personer på järnväg. För som ett särskilt handelsberoende land är det nödvändigt att verka för en god internationell tillgänglighet. En mycket stor del av vårt handelsutbyte sker med , och . Nämnda stråk sammanfaller också i stor utsträckning med behoven att bygga ut infrastrukturen för både godstransporter och snabba personresor. Att flytta gods från lastbil till järnväg har stora miljömässiga fördelar och järnvägspendlare minskar miljöpåverkan – men för det krävs järnvägsnät. Det är ett tydligt nationellt/skandinaviskt intresse att verka för en utveckling av denna tillväxtregion, bland annat genom samplanering och prioritering över landsgränserna. jobbar efter att man har ett tydligt uppdrag att planera för utbyggnad/förbättring av sträckningen –norska gränsen. Ett första steg vore att få till stånd mötesspår för att öka kapaciteten. Ett litet men ändå viktigt steg vore att i olika offentliga sammanhang börja behandla väg- och järnvägskorridoren mellan , och som ett enda sammanhängande, skandinaviskt stråk. Det behövs framförallt en tydlig ambition, konkreta åtgärder samt initiativ från både svenska och norska regeringen för att få till stånd ett samordnat agerande för en utbyggnad av järnvägssystemet. bör därför ta initiativ för att intensifiera dialogen och få till överläggningar med norska regeringen för att möjliggöra dubbelspår mellan och . Det skulle bidra till kortare restider, bättre miljö och stärka nordiskt samarbete.
mot · H9021025 · 2021-09-29 00:00:00 — Vägskyltning vid allmänna vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägskyltning för att kunderna ska kunna hitta till landsbygdsföretag och tillkännager detta för regeringen. Landsbygdernas utveckling är beroende av människorna som bor och verkar där, men också av goda kommunikationer, bra bredbandsuppkopplingar, kommersiell service m.m. Och inte minst alla de företag som erbjuder upplevelser, närproducerade livsmedel, hantverk och annan tillverkning och mycket mer. En mycket viktig ingrediens för ett företag är att synas och att kunderna hittar till dem. För näringsidkarna på landsbygden är detta en nödvändig förutsättning. Trots de förändringar som gjordes i vägmärkesförordningen för har de väldigt ofta svårigheter att få skylta på det sätt som skulle underlätta för kunderna att hitta till företaget. Reglerna måste vara generösa och tydliga för att de som ska bevilja tillstånden inte så ofta som förbjuder företagen att sätta upp sina skyltar vid allmän väg. Det är många mindre företag som är helt beroende av att kunderna hittar till deras företag om de ska överleva. Att det ska finnas regler om hur man får skylta är självklart men reglerna måste genomsyras av förståelse för småföretagares villkor. Många företag på landsbygden marknadsför sin verksamhet i första hand till bilburna personer och det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen som kan vara allt från gårdsbutik till hemslöjdsföretag, Bo på lantgård, serviceföretag, mindre turistanläggning eller loppmarknad. Trots förändringarna i vägmärkesförordningen är det alltså fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. har i många sammanhang påtalat att vi vill ha enklare regler och det gäller särskilt att vi vill förenkla för de mindre företagen. Här finns ett område där regeringen kan visa handlingskraft genom att se till att det verkligen blir lättare för företag att få sätta upp skyltar om sitt företag vid allmänna vägar. Upp till bevis om landsbygdens företag är prioriterade!