mot · H9023982 · 2021-10-05 00:00:00 — Liberal politik för levande hav och vatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att havet ska förvaltas långsiktigt hållbart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning inriktad på att hitta lösningar för att syresätta döda havsbottnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om scrubbers och FN:s globala miljömål om att till 2025 förebygga och avsevärt minska alla former av föroreningar i havet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning för att gynna ett hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om småskaligt kustnära fiske och kopplingen till turistnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av fisket av andra arter för torskens möjlighet att återhämta sig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta ut trålgränsen och att begränsa strömmingsfisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att skydda, bevara och restaurera ålgräsängarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillförlitliga data om fiskbestånden och deras sammansättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskeförvaltningen ska baseras på försiktighetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna fiskens lekområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade incitament för ett selektivt fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en förbättrad övervakning för att bestämmelser om mängden fisk som får fiskas upp efterlevs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för att EU skyndsamt ska begränsa fiskemetoder som skadar ekosystemen samt vara pådrivande i att följa upp att begränsningarna mot de skadliga metoderna efterlevs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hinder måste belysas och åtgärder vidtas som bidrar till ett långsiktigt miljömässigt hållbart vattenbruk oavsett val av teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fritidsfisket är en viktig del av friluftslivet och att dagens fria fritidsfiske bör värnas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återskapa tillträde till våtmarker och upprätta vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att återskapa goda livsmiljöer och lekområden för fisk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra kunskapsläget kring varför fiskdöd uppstår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det småskaliga kustnära fiskets långsiktiga villkor bör stärkas för att möjliggöra levande kustsamhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördelningen av fiskerättigheter ska stödja miljömässigt hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut finfördelad plast ur produkter som riskerar att hamna i avloppet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effekterna för det småskaliga fisket av internationella fiskerätter inom det pelagiska fisket bör utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att möjliggöra levande kustsamhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt spökfiske och marint skräp samt insatser för att rädda världens hav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett hållbart fiske globalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskekvoterna i ska anpassas till vetenskapliga underlag som beaktar ekosystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna dricksvattenförsörjningen, förebyggande åtgärder mot läckage i vattenledningar samt åtgärder mot vattenbrist vid torka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att minska läckagen från va-näten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav som ställs på små avlopp måste vara rimliga i förhållande till nyttan för hälsan och miljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens roll för att underlätta för enskilda fastighetsägare med enskilda avlopp att göra rätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvarsfrågan för tillsyn av minireningsverk behöver utredas och tillkännager detta för regeringen. Livet på jorden påverkas av både direkt av klimatförändringarna och indirekt av de extremväder och de naturkatastrofer som följer av det förändrade klimatet. Det handlar om påverkan på vattenförsörjning, vattenmiljöer och inverkan på biologisk mångfald. Vi människor orsakar även en rad negativa miljöeffekter genom att haven smutsas ned av plast och föroreningar, som fisken försvinner genom storskaligt fiske. Det krävs beslut som gör skillnad på både lång och kort sikt. omges av hav som behöver skyddas genom att vi slutar slänga plast och annat skräp i haven och att vi samverkar med alla kustländer. Det behövs tydliga sanktioner vid överträdelser av bestämmelser gällande utsläpp, vattenrening, transportsäkerhet och fiske. Välmående hav är även en förutsättning för att lösa världsfattigdom och klimathot. Ett myller av liv under ytan är viktig del av ekosystemen. hotas många fiskbestånd av ett ohållbart fiske. Ska haven kunna fungera som en betydande förnybar resurs måste de nyttjas långsiktigt och hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. Vid osäkerhet och brist på kunskap bör försiktighetsprincipen råda. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Våra insatser för att minska utsläpp och övrig påverkan på miljön i våra hav och vattendrag måste öka. På den globala nivån behövs mycket omfattande förbättringar. För att rädda haven krävs även internationellt samarbete. Liberalerna välkomnar internationella initiativ, till exempel , som lyfter frågan om situationen för världens hav. Det är positivt att olika stater presenterat en rad frivilliga åtaganden för att förbättra situationen för haven. Det handlar till exempel om att minska utsläppen i haven från industriell verksamhet, att oljeindustrin bär ett ansvar ur ett livscykelperspektiv oavsett var man verkar i världen, att sjöfarten tar sitt miljöansvar och att gemensamma ansträngningar görs för att få bort plast och annat skräp och att säkerställa att fisket bedrivs på ett hållbart och långsiktigt sätt. Många näringar, såsom sjöfart, fiske, turism och energiutvinning, gör anspråk på haven i och globalt. För att haven långsiktigt ska kunna leverera de ekosystemtjänster vi behöver är det avgörande att havet och dess ekosystem förvaltas hänsynsfullt. Många aktörer behöver tillsammans agera för att förbättra situationen i haven och i de ekosystemen. Det är nödvändigt att den statliga havsplaneringen i samverkar med den kommunala planeringen av kustvattnet. De havsområden som är allra mest värdefulla för den biologiska mångfalden behöver ha ett starkt skydd. Ytterligare åtgärder såsom begränsningar i bottentrålning behövs för att skydda reservat. Liberalerna står bakom målet att av havens yta ska skyddas i reservat. Vi liberaler anser också att de skyddade områdena måste väljas ut utifrån ekosystemens behov. Avsättningen av nya skyddade områden ska göras för att just de områdena är meningsfulla att skydda, aldrig för att uppfylla ett siffermål. Konsumenter kan bidra genom medveten konsumtion som inte leder till ökade utsläpp i vattenmiljöer. Det handlar om vad man slänger i avloppet, vad som hamnar i dagvattnet och om vad som hamnar direkt hav och sjöar. Det handlar om kemikalier i kläder. Det handlar om vilken fisk man äter. Övergödning och döda havsbottnar är stora miljöproblem. har en av de största döda bottenzonerna i världen, till ytan lika stor som . Döda havsbottnar saknar syre vilket innebär att miljön blir obeboelig för havens djur. Övergödningen i skapar stora algblomningar, vilket ger stora mängder alger som sjunker till havsbotten när de dör där de förbrukar syre i under sin nedbrytningsprocess. Det är en starkt bidragande orsak till de syrefria bottnarna. I bottensediment har forskare funnit ägg från plankton som kan komma att kläckas om syresättningen åter ökar. är beroende av de trånga och grunda inflödena av syrerikt saltvatten via och Bälten i söder. Men framförallt måste arbetet med att stoppa näringstillförseln från jordbruk, mark, avlopp och reningsverk runt måste fortsätta. Det är den långsiktiga lösningen för att komma tillrätta med syrebristen och bottendöden. Forskning inriktad på att hitta lösningar för att syresätta döda havsbottnar behöver fortsätta och sådana satsningar behöver vara en del av EU:s arbete för ett renare . Detta bör ges regeringen tillkänna. Det internationella samarbetet mot övergödning är viktigt och berörda myndigheter bör utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i . Det är även av stort intresse att utreda möjligheten till nya internationella styrmedel. Källorna till övergödningen av vattendragen är bland annat trafiken, skogsbruket, sjöfarten, industrin, jordbruket och andra former av markanvändning. Kväveutsläppen har inte minskat i tillräcklig grad och utgör ett problem. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det finns olika åtgärdsprogram som borde kunna samverka. Landsbygdsprogrammet kan bidra till finansiering av åtgärder mot övergödning. Det rör t.ex. fånggrödor, bearbetning av , anläggning och restaurering av våtmarker och dammar samt kompetensutveckling inom jordbruket. Dock saknas kopplingar mellan landsbygdsprogrammet och vattenförvaltningens åtgärdsprogram. Transparensen måste öka inom både landsbygdsprogrammet och inom vattenförvaltningens åtgärdsprogram för att de båda programmen ska kunna samspela effektivt för att till exempel minska jordbrukets belastning på vattenmiljön. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Näringsläckaget från gödsling måste minska då det bidrar till övergödning av våra vatten. Genom precisionsgödsling anpassad efter jorden kan näringsförlusten minskas. Kantzoner intill vattendrag som inte gödlas och våtmarker nedströms jordbrukslandskapet som fångar upp näringsämnen minskar också näringsläckaget till sjöar och hav. Vidare är miljöövervakningen av våra hav och vattendrag en central del av miljöarbetet. Miljöpåverkan som övergödning och syrefria bottnar har fått stora konsekvenser för fiskbestånd och fiske, inte minst i . Att bygga stora pelare och andra konstruktioner under vatten kan ge fäste för musslor och ge skydd för flera viktiga arter. har byggen i havet negativa konsekvenser för andra arter. Kombinationen av miljöeffekter behöver vägas mot fördelarna av att bygga i havet till exempel genom elproduktion från vindkraftparker. Sjöfartens scrubbers förorenar havsmiljön Nya krav på svavelutsläpp tvingar all internationell sjöfart att minska utsläppen av svaveldioxid till luften. De nya svavelreglerna är viktiga för att minska sjöfartens påverkan på luftkvaliteten, men fångar inte upp effekter på havsmiljön. Lågsvavliga bränslen är dyrare än bunkerolja vilket ger rederierna ett incitament att installera scrubbers som renar avgaserna genom att de tvättas genom havsvatten. Därigenom minskar utsläppen till luften kraftigt, men det förorenade scrubbervattnet släpps tillbaka till havet. IVL har påvisat att föroreningarna är giftiga för bland annat djurplankton. Föroreningarna som hamnar i vattnet har därmed konsekvenser för det ekosystemet. IVL har analyserat miljöeffekterna av både öppna och slutna skrubbersystem. Öppna skrubbersystemet använder stora mängder havsvatten för att rena avgaserna och vattnet släpps ut igen. I de slutna systemen återcirkulera vattnet i anläggningen och släpps ut först efter behandling i en reningsanläggning. Obehandlat skrubbervatten är förorenat och innehåller bland annat tungmetaller, aromatiska kolväten och sotpartiklar. Det behandlade vattnet från den slutna skrubbern är mindre förorenat och de restprodukter som avskiljs i reningsanläggningen tas iland. I tester exponerades organismer för skrubbervatten i olika koncentrationer. Dessa tester utfördes i samarbete med norska polarinstitutet. Testerna visade negativa effekter på livsviktiga funktioner hos flera organismer. Störst känslighet fanns hos hoppkräftor som har en central betydelse i näringskedjan. Redan låga koncentrationer av obehandlat vatten från öppna skrubbersystem negativa effekter hos organismerna. Men även det behandlade skrubbervattnet från de slutna systemen visade sig påverka organismerna negativt I hårt trafikerade farleder och i hamnar ökar miljöriskerna betydligt. När havsmiljön kontinuerligt utsätts för scrubbervatten från fartyg blir den akuta effekten varaktig. Tvättade avgaser som förs ner i havet utgör ytterligare en ny föroreningskälla i de ekosystemen. FN:s globala miljömål anger att vi till 2025 ska förebygga och avsevärt minska alla slags föroreningar i havet. bör arbeta för att scrubbers som leder ner föroreningar i havet ska förbjudas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Långsiktig hållbar förvaltning av hav och vattendrag Klimatpåverkan av fisket beror på fångstmetoderna. För odlad fisk har foderfisken i sin tur även en klimatpåverkan. Ett hållbart fiske handlar om att fiska på ett långsiktigt och hållbart sätt och som innebär att olika fiskarter inte utrotas. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål och miljövänligt fiske bör premieras till exempel genom tilldelningen av fiskekvoter. Miljökraven som bör ställas bör till exempel omfatta vilken typ av bränsle och redskap som används vid fisket. Det behövs mer forskning och utveckling av selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap. Det är viktigt att konsumenten kan bidra till ett mer hållbart fiske och vattenbruk genom att göra medvetna val vid köp av fisk och skaldjur. Vi välkomnar tydlig och enkel märkning, som visar att fisket sker på ett hållbart sätt vad gäller fiskebestånd och klimatpåverkan. Detta bör ges regeringen tillkänna. Regelverket för yrkesfisket är till stor del styrt av EU:s gemensamma fiskeripolitik, och det är av stor vikt att är en stark röst för att driva på för ett långsiktigt och hållbart fiske. Vi kan också göra mycket på nationell nivå för att anpassa regelverket så att det stödjer ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. Det har betydelse för sysselsättningen genom kringverksamhet kopplat till fisket och för utvecklingen av besöksnäringen. Lokal mat kan få en stor betydelse för att attrahera besökare. Den hantverksmässiga och småskaliga produktionen lokalt som förädlar råvara kan innebära nya möjligheter för både företag och nya arbetstillfällen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Incitamenten för fisket att minska användningen av fossilt bränsle måste öka. Skatteundantagen på fossila bränslen ska därför avvecklas. Torskbeståndets utveckling i är oroväckande och den stora påverkan gäller i synnerhet det östra beståndet, öster om . Den dystra utvecklingen innebär att fisket har behövt regleras kraftigt. Det totala beståndet är litet och individerna alltmer småväxta. Det finns en rad hot mot torsken. De fiskarter som närmast påverkas av och påverkar torsken är sill, skarpsill och plattfisk. Plattfisken är svår att fiska utan att få bifångst av torsk. Sill utgör en av torskens födor. Därför har andra fiskbestånd betydelse även för torsken. Detta bör ges regeringen tillkänna. Förekomsten av strömming längs ostkusten har minskat kraftigt . Fångsterna av strömming i det kustnära fisket har också minskat kraftigt. har fisket koncentrerats till ett litet antal stora trålare och flyttat närmare kusten. Stora mängder strömming tas upp på vårvintern när fisken samlas i stora stim utanför kusten för att gå in i skärgårdarna för lek. Lejonparten av fångsterna blir fiskmjöl som bland annat används som foder till odlad norsk lax. Trålfiske är inte tillåtet innanför en gräns utanför baslinjen. Mycket tyder dock på att detta inte räcker. Trålningen strax utanför gränsen fångar mycket av den fisk som annars skulle ha blivit tillgänglig för det småskaliga kustnära fisket. Det intensiva industriella fisket innebär alltså dels en hård beskattning av strömmingsbeståndet, dels att det småskaliga kustnära fisket längs får mycket svåra förutsättningar. Kunskapsläget är otillfredsställande vad gäller strömmingsbestånden i . Havs- och vattenmyndigheten har uppdraget att utreda hur strömmingen längs kusten ska kunna skyddas, men myndighetens rapport ska presenteras först . I väntan på mer kunskap behövs åtgärder. Mycket tyder på att det intensiva fisket har en oacceptabel effekt på strömmingsbestånden och då bör försiktighet iakttas. Liberalerna vill därför se att, på de ställen och vid de tidsperioder då detta behövs, trålgränsen flyttas ut från baslinjen för att säkra strömmingens lek- och övervintringsområden och att Havs- och vattenmyndigheten stoppar de undantag som tidigare meddelats till stora fartyg att fiska innanför trålgränsen. För att värna bestånden och skapa förutsättningar för småskaligt kustnära fiske bör även fångstvolymerna i det industriella fisket begränsas till dess kunskapsläget är bättre. Minskad mängd rovfisk påverkas också av de viktiga ålgräsängarna. Ålgräsängar är en viktig livsmiljö för många arter. Ålgräsängar dämpar vågor och strömmar och binder bottensediment och skyddar stränder mot erosion. Vattenkvaliteten påverkas och vattnet kan bli klarare genom att ålgräs tar upp näringsämnen ur vattnet och minskar därmed effekterna av övergödning. Stora mängder kol tas också upp och lagras i ålgräsängar, vilket bidrar till att minska klimatförändringar. Huvudorsaken till förlusten av ålgräsängar anses vara övergödning i kombination med överfiske. Vid övergödning blir vattnet grumligare ålgräset får inte de ljus det behöver. Exploatering med , småbåtshamnar och muddring påverkar också ålgräset. Den viktigaste åtgärden för att skydda fiskbestånden är att skydda kvarvarande ålgräsängar. Forskningen visar att djuputbredningen av ålgräsängar i skandinaviska vatten minskade på grund av den försämrade vattenkvaliteten. Även om åtgärder sattes in för att minska påverkan kan ingen generell återhämtning av ålgräs noteras. För att motverka att minskningen fortsätter krävs flera åtgärder. Övergödningen i havet måste minskas och bestånden av stora rovfiskar behöver öka. Dessutom måste muddring och hantering av muddermassor göras så att grumling undviks mer än lokalt. Det krävs åtgärder för att skydda, bevara och restaurera ålgräsängarna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Svensk fiskeripolitik ska utgå från forskningens rekommendationer underbyggda av en bred transparent kunskap om bestånden. En hållbar fiskeripolitik förutsätter att det finns tillförlitliga data om fiskbestånden och deras sammansättning. Lekområden för fisk behöver värnas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är ett återkommande problem att det saknas tillräckliga data för beståndens status i . Vi vill att ska verka för att EU ger de vetenskapliga organen de förutsättningar som krävs för att kunna inhämta nödvändiga data om fiskbestånden. Inte minst är det viktigt att de svenska institutioner som förser de internationella organen med underlag har goda förutsättningar att korrekt beskriva fiskbestånden. Det kan bland annat komma att behövas nya vetenskapliga kriterier för att bedöma beståndens storlek. För att öka den långsiktigt hållbara förvaltningen av fisket är det viktigt att premiera fiskemetoder som bidrar till hållbarheten. Fiskekvoterna ska anpassas till vad vetenskapen och kunskapsläget anser vara förenligt med välmående fiskbestånd. I bedömningar av det långsiktigt hållbara uttaget måste även ekosystemens funktion värnas. Det maximala uttaget behöver vägas av mot en försiktighetsprincip när kunskapsläget inte är helt klarlagt. Kunskapen om bestånden måste öka då konsekvenserna av det storskaliga fisket kan bero på vilket bestånd som fiskas. Det är till exempel inte klart om strömmingsbeståndet i är ett sammanhängande bestånd eller flera lokala. Hur det förhåller sig har en avgörande betydelse för fiskeförvaltningen. Försiktighetsprincipen måste vara vägledande när osäkerhet råder för att havet ska förvaltas långsiktigt hållbart. Detta bör ges regeringen tillkänna. Hållbart fiske och skyddade områden Utvecklingen av det demersala fiskets, det vill säga fiske av fisk och skaldjur som lever på eller nära botten, syftade till att underlätta landningsskyldigheten, minimera utkast samt påskynda utvecklingen av ett mer selektivt fiske. Ansvarig myndighet har dock noterat att användningen av mindre selektiva redskap ökat trots att ambitionen var att användningen skulle minska. Det är därför viktigt att fortsätta arbetet med incitament för ett selektivt fiske. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ett hållbart fiske kräver även att åtgärder vidtas för att minska bottentrålning i känsliga områden i , och i övriga EU, samt att det införs ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden. Möjligheter till begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen och åtgärder för att stötta fiskare som behöver byta redskap ska kunna införas. Enligt den senaste kartläggning bedrivs bottentrålning i ett fåtal av de drygt 300 skyddade områden som finns i svenska vatten. Länsstyrelserna har gjort bedömningen att regelverket för bottentrålning kan behöva ses över i ett tjugotal områden. Det behövs också en förbättrad övervakning för att bestämmelser om mängden fisk som får fiskas upp efterlevs. Det är även angeläget att förbud mot bottentrålning efterlevs vilket förutsätter effektiv övervakning av förbudet mot bottentrålning. Brister vad gäller efterlevnaden av den s.k. landningsskyldigheten behöver bevakas och åtgärder vidtas även inom EU. antogs en ny förordning om tekniska regler för fisket (och rådets förordning (EU) 2019/1241) Förordningen trädde i kraft och gäller i alla EU:s vatten. Ett totalförbud mot trålfiske med elektrisk ström infördes exempelvis. Det börjar gälla och ger medlemsstaterna möjlighet att förbjuda eller begränsa den här typen av fiske i sina kustvatten. EU öppnar dock för en utfasningsperiod som ska göra det möjligt för fiskerinäringen att anpassa sig. bör vara pådrivande i att EU skyndsamt fasar ut de fiskemetoder som skadar ekosystemen. bör också driva frågan om förbättrad uppföljning så att förbudet mot skadliga metoder efterlevs. Detta bör ges regeringen tillkänna.