mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — Vi är beroende av flygtrafiken när det kommer till privata resor och för att möta näringslivets behov av kommunikationer, men även för att upprätthålla samhällsnödvändiga transporter såsom brandflyg, ambulansflyg, polis och försvar. Att det finns flygplatser utspritt över landet är av vikt för tillväxt, för vår säkerhet och för vårt välbefinnande. Under coronapandemin har branschen drabbats hårt, vilket bland annat har resulterat i att staten behövt delta i en rekapitalisering av och – en nödvändig åtgärd. Den svenska flygindustrin behöver dock förutsättningar för att överleva och utvecklas på lång sikt, vilket försvåras av regeringens otydliga hållning och tvära kast om framtidens flyg. För att detta ska kunna uppnås i en bransch som kännetecknas av långsiktiga och kostsamma investeringar måste det råda absolut klarhet om att svensk flygindustri ska konkurrera på marknadsmässiga villkor. Av denna anledning anser att flygskatten ska avskaffas. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. Energi, miljö och klimat Naturen ska bevaras och förvaltas på ett sätt som balanserar och tar hänsyn till samhällets olika intressen. lyfter fram människors hälsa, bevarande av ekosystem, biologisk mångfald och bevarandet av ett varierat kulturlandskap, liksom möjligheterna att bo och verka på landsbygden. Allt hänger ihop. natur och växlande geografi rymmer omistliga naturvärden som i många fall behöver skyddas från mänsklig påverkan, i andra fall är det just samspelet mellan natur och människa som upprätthåller det svenska kulturlandskapet. Sverigedemokratisk politik går i princip inte ut på att separera människan från naturen, snarare tvärtom. Vidare tyder ingenting på att fria människor avstår från resor och god levnadsstandard, det bör inte heller vara politikens strävan, men vetenskaplig utveckling banar väg för modern miljöteknik som minskar människans miljöpåverkan. Regeringen lägger stora pengar på symbolprojekt, vars nytta kan ofta beskrivas som obetydlig eller direkt obefintlig. Utgiftsområde 20, Allmän miljö och naturvård, har ökat mycket kraftigt , från till i det som regeringen nu föreslår. Att ifrågasätta denna oseriösa hantering av skattemedel handlar absolut inte om brist på omsorg om miljön, utan om att avvisa ineffektiv symbolpolitik till förmån för andra miljösatsningar och andra behov i samhället. står upp för en ansvarsfull och effektiv klimatpolitik, där det globala perspektivet ges en central plats. Det globala perspektivet kommer dock i skymundan i rådande svenska klimatpolitik. Det saknas på många håll en grundläggande insikt om att eller EU på egen hand inte kan styra de globala koldioxidutsläppen i betydande utsträckning. kan däremot bidra mer effektivt än till det globala klimatarbetet genom att säkerställa en effektiv och handlingskraftig klimatpolitik som gör skillnad på riktigt. En politik baserad på humanism där alla världens människor har en okränkbar rätt till en , ska eftersträvas. Därvidlag kan man inte blunda för att all miljö- och klimatpolitik måste föras inom ramarna för de ekonomiska förutsättningarna. En seriös diskussion kring klimatåtgärder som uppfyller rimliga krav på effektivitet förordas. Vidare avhåller vi oss från domedagsprofetior och lägger fokus på realistiska lösningar på verkliga problem. Det totala utsläppet av koldioxid uppgick , vilket motsvarar en ökning på jämfört med föregående år och drivs främst av ökade utsläpp i utvecklingsekonomier. Coronapandemin innebar minskad produktion och en låg efterfrågan på olja, vilket resulterade i en historisk minskning av utsläpp på . Medan de globala utsläppen har fördubblats har de minskat med inom EU och i . För svensk del kan nedgången förklaras med utbyggnationen av kärnkraft och en ökad användning av biobränslen. Figur 23 – Världens koldioxidutsläpp, miljarder ton, 1970–2019. Figur 24 – Utveckling av koldioxidutsläpp i och världen, 1900–2019, index = 100. Källa: CDIAC och 2019. Global samverkan är en förutsättning för en effektiv klimatpolitik. från och de preciseringar av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som beslutat med anledning av det nya klimatavtalet, är positiva. För att kunna driva industri, handel och därmed i förlängningen lyckas få till jobb och välfärd, måste det som faktiskt släpps ut i i förhållande till det andra släpper ut tas med i beräkningen då beslut fattas om utsläppsminskningar. I fasades stora delar av användningen av fossila bränslen ut , bland annat genom en omställning inom uppvärmning. Detta har tillsammans med en nära koldioxidfri elproduktion resulterat i att i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, trots betydande behov av uppvärmning till följd av vårt kalla klimat. står för endast av världens totala utsläpp av växthusgaser, i paritet med andelen av världens befolkning. andel är ännu lägre om hänsyn tas till förändrad markanvändning. Därför är det inte rimligt att utan vidare ska ta på sig betydligt större utsläppsminskningar än andra länder. linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de nationer som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Figur 25 – Jämförelse av elproduktion, 2020. Källa: BP Statistical review of World Energy and Ember. Driften för svensk elproduktion är nästintill fri från koldioxidutsläpp. Däremot uppstår det utsläpp vid utvinning av naturresurser, byggnation, hantering av restprodukter och nedmontering av kraftverken. Den energiproduktion som sammantaget har lägst koldioxidutsläpp är kärnkraft följt av vattenkraft på respektive koldioxidekvivalenter på kWh. Detta kan jämföras med kolkraft på 740–koldioxidekvivalenter per kWh. Figur 26 – Livscykelutsläpp för fossilfria energislag, CO2 g/kWh Det är dock inte enbart en fråga om utsläpp utan även om resursåtgång per producerat enhet el. För att bygga ett vindkraftverk på 2.0 MW går det exempelvis åt stål och järn, betong och glasfibermaterial och plaster. Resursanvändningen är en viktig faktor vid en utbyggnad av elproduktionen, där val av energislag påverkar mängden betong som kommer att behövas samt förberedelser för hantering av avfall som inte kan återvinnas, exempelvis glasfiberkomposit. Figur 27 – Resursåtgång för olika energislag, ton per TWh. Källa: , 2015. För att kunna driva industri, handel och därmed i förlängningen lyckas få till jobb och välfärd, måste det som faktiskt släpps ut i i förhållande till det som andra släpper ut tas med i beräkningen då beslut fattas om utsläppsminskningar. I fasades stora delar av användningen av fossila bränslen ut , bland annat genom en omställning inom uppvärmning. Detta har tillsammans med en nära koldioxidfri elproduktion resulterat i att i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, trots betydande behov av uppvärmning till följd av vårt kalla klimat. har ett stort engagemang för miljön, både nationellt, regionalt och globalt, och vi ser allvarligt på de ökade utsläppen av växthusgaser i världen och de effekter detta kan få. Det är viktigt att klimatarbetet bygger på en nytto-kostnadsanalys. Det är fullt möjligt att världen står inför betydande temperaturökningar och följderna av detta måste tas på stort allvar. är debatten bland forskarna levande kring vilka konsekvenser olika nivåer av temperaturökning får (vilket bland annat kan noteras av slutsatserna som dragits av vinnare av Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne). I en oklar situation förhåller sig till ett mer pessimistiskt scenario, att utsläppen av växthusgaser är negativa för den globala utvecklingen och att bör bidra till att lösa, dämpa eller på annat sätt motverka effekterna av denna problematik. Här intar ekonomisk utveckling en viktig roll, eftersom brist på resurser gör länder mer sårbara för klimatets nycker. Vi kan också vara tämligen säkra på att klimatet kommer att variera och att och andra länder kommer att ställas inför utmaningar till följd av extremväderhändelser, detta oavsett vilken den bakomliggande orsaken är och oavsett hur många miljarder vi väljer att lägga på olika klimatsatsningar. nationella beredskap för klimatförändringar bör förstärkas. Detta berör allt från livsmedelsförsörjning och infrastruktur till andra aspekter på beredskap inför exempelvis skogsbränder och översvämningar. förslag: En forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft ska upprättas. Kärnkraften utgör ett besynnerligt kapitel i den svenska klimatdebatten. Medan de mest obetydliga och ineffektiva åtgärder lyfts fram som en fråga om liv och död så förhåller man sig väldigt kallsinnigt till kärnkraften, som står för av den svenska elproduktionen. Nedläggningen av två reaktorer på är högst aktuell, vilket regeringen har behandlat som om diskussionen om växthusgaser inte fanns. driver motsatt linje och förordar att kärnkraften inte bara ska bevaras, utan också utvecklas. kan genom att finansiera en forskningsreaktor bidra till utvecklingen av fjärde generationens kärnkraft, som skulle tillåta ett radikalt bättre nyttjande av kärnbränsle och minska produktionen av kärnavfall. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Internationella klimatinvesteringar och bio-CCS förslag: Anslaget för internationella klimatinvesteringar och driftstöd för bio-CCS ska utökas. Ett ökat fokus behövs på klimatfrågans internationella dimension. Beräkningar visar tydligt att internationellt samarbete, genom exempelvis CDM (Clean Development Mechanism), utgör lågt hängande frukter för utsläppsminskningar i ett globalt perspektiv. Här kan utsläppsminskningar göras till en kostnad av per ton att jämföra med regeringens Klimatklivet där beräkningar just nu talar om en kostnad på per ton. Satsningarna på internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i . Det är positivt att arbete pågår med nya internationella samarbetsformer utifrån artikel 6 i klimatavtalet från . bör inom ramen för det globala klimatarbetet högre prioritera arbetet med att snabbt sjösätta nya internationella samarbetsformer för verkningsfulla internationella insatser för utsläppsminskningar. klimatpolitik har som utgångspunkt att har ett av västvärldens allra lägsta utsläpp per capita samt att oljeberoende och utsläpp av växthusgaser i högsta grad är globala frågeställningar. Det ter sig därför naturligt att vidta åtgärder så att satsningar på detta område görs i en internationell kontext, varför vi förordar en ökning av regeringens anslag. Exempel på hur kan bidra till såväl lägre användning av fossila bränslen som till utveckling, är stöd till utbyggnad av vattenkraft, solenergi och annan förnybar energiteknik. Vi vill även bidra internationellt till att bevara och utveckla skogar som hotas att överföras till annan markanvändning, såsom exempelvis i till oljepalmsplanteringar eller i till jordbruks- och betesmarker. Eftersom internationella klimatinvesteringar har visat sig ha en väldigt hög kostnadseffektivitet, föreslås en ökning av anslaget med jämfört med regeringens budget. Bio-CCS-tekniken kan vidare komma att spela en avgörande betydelse för att vi ska kunna, inte bara bromsa, men även sänka halten koldioxid i vår atmosfär. Regeringen har anslagit 10 miljoner för att bygga upp formerna för framtidens handelssystem med CCS. Detta bör ske i en snabbare takt och därför anslås extra medel. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Ett riktat stöd för laddningsinfrastruktur ska införas. Det är positivt med en ökad elektrifiering av fordonsflottan och det är statens roll att möjliggöra denna elektrifiering genom att stödja byggandet av den laddningsinfrastruktur som krävs. Därför inrättas ett anslag om , som riktat stöd för utbyggnad av laddningsinfrastrukturen för elfordon vid hem och i andra lokala miljöer. Detta anslag bör särskilt riktas mot de regioner där utbyggnaden går långsamt, det vill säga, framför allt i mindre befolkningstäta områden. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Ökade forskningsanslag för miljöteknik och bioekonomi förslag: Forskningen inom miljöteknik och bioekonomi ska stärkas. Inom ramen för det som brukar kallas bioekonomi finns en stor potential för ökat utnyttjande av skogens och jordbrukets resurser. har en fantastisk resurs i form av kunskap och erfarenhet, särskilt inom skogsbruk och utveckling av skogsprodukter. Detta ska bevaras. Det behöver förbli ekonomiskt lönsamt att bruka skogen. Skogen kan leverera råvaran till nya produkter såsom flytande bränslen, textilier och plaster. Inom jordbruket kan nya växtförädlingsmetoder inom bland annat gentekniken skapa nya möjligheter att exempelvis få fram nya sorter som kräver mindre bekämpningsmedel genom resistens mot olika skadegörare. Vi ser behov av en ny modell för EU-lagstiftning som främjar viktigt teknikutveckling. Svensk växtförädling bör få förutsättningar att vara i genomredigeringsteknikens framkant. En utvecklad bioekonomi leder till arbetstillfällen och skatteintäkter längs hela förädlingskedjan. Därför behöver forskningen inom miljöteknik och bioenergi ges ökade resurser Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Åtgärder för havs- och vattenmiljö samt för sanering och återställning av förorenade områden ska stärkas. Havs- och vattenpolitiken står inför svåra utmaningar. Tillståndet i våra vatten i allmänhet och i synnerhet är allvarliga. välkomnar de anslagsökningar som genomförts men ser ökade behov. Med ökade resurser finns möjlighet att satsa mer på strandstädning samt kartläggning av färjetrafikens miljöpåverkan i . Vidare har omkring 80 000 förorenade områden och saneringen av dessa är mycket eftersatta. Sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. I detta arbete bör strandstädning ingå, inte minst i svårtillgängliga kust- och skärgårdsområden. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Avskaffad skatt på avfallsförbränning förslag: Den särskilda punktskatten på avfallsförbränning ska avskaffas. motsätter sig en skatt på avfallsförbränning, främst för att den inte på vare sig ett kostnadseffektivt eller verkningsfullt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Skatter på avfallsförbränning har inte gett de effekter som varit önskvärda utan i praktiken endast renderat i ytterligare en pålaga på hushållen. Den utredning som tidigare lagts fram i frågan avstyrkte också förslaget om att införa denna skatt, som samtliga berörda myndigheter också avstyrkte det, liksom kommuner och landsting. Denna skatt försämrar lönsamheten för de verk som eldar avfall och där regeringens skattepolitik redan har haft en mycket negativ inverkan på konkurrenskraften för kraftvärmen i . Den föreslagna skatten bör därmed avskaffas. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. Antalet otrygga och socialt utsatta områden i har ökat. tilltar trångboddheten i många bostadsområden och segregationen breder ut sig i samhället. har framförhållning saknats i bostadspolitiken. Detta har lett till den allvarliga situation vi ser med bostadsbrist och trångboddhet i de flesta av landets kommuner. har bedömt att det behöver byggas 574 000 bostäder fram , vilket innebär ett årligt genomsnittligt byggbehov på 64 000 bostäder, detta ska ställas mot prognosen som pekar mot 60 000 påbörjade bostäder . Behov finns av en mer långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och ett bättre samspel med infrastrukturen i det regionala bostadsplaneringsstödet. Bostadsbyggandet kan, genom en minskad byråkrati vid nya byggprojekt och en kompetensförstärkning i kommunen för byggprocessen, ske i en snabbare takt än . En ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiella möjligheter för fler byggbolag att anta byggprojekt, ska hjälpa till att minska byggkostnaderna. Därmed kan boendekostnaderna minskas, vilket är av största vikt för att fler ska kunna efterfråga de bostäder som byggs och skapa förutsättningar för att få till en bättre flyttkedja. Bosparande och bolån för unga förslag: Möjligheter till bosparande och bolån för unga personer ska införas. Unga har svårt att erhålla bostad på grund av bostadsbrist samt att det är svårt att finansiera bostad. Kraven på kontantinsats, bolånetak och skärpta amorteringskrav fungerar som en hög tröskel för många. Detta även i fall av fast anställning med relativt god lön. Möjligheter till bosparande och bolån för unga skulle förbättra förutsättningarna. bodde cirka en tredjedel av unga vuxna kvar hemma men uppgav att de helst skulle vilja ha egen bostad. Det innebär en stor ökning, exempelvis bodde endast av unga vuxna kvar hos föräldrarna. Undersökningar visar att många personer vill äga sitt boende. Det finns behov av hyresrätter, men en mångfald av boendeformer och att kunna köpa sin bostad är avgörande för att alla får en bostad och för att människor ska ha en större frihet i sitt liv samt att kunna välja boendeform. På så sätt hänvisas de inte till att endast konkurrera om bostäder inom hyresrättsbeståndet. Möjligheten till avdragsgillt bosparande uppmuntrar till att spara till sitt boende. Detta kombinerat med ett särskilt bostadslån skulle ge större möjligheter för unga att komma in på bostadsmarknaden. På så sätt är unga vuxna inte hänvisade till att endast konkurrera om bostäder inom hyresrättsbeståndet. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Klassificera studentbostäder som elevhem förslag: Fastighetsavgiften för studentbostäder ska sänkas. Satsningar på studentbostäder är nödvändiga utifrån en studiesocial kontext. Rent praktiskt och ekonomiskt fyller de en viktig funktion för kunskapsbildningen i samhället. Det är även av särskild vikt att åtgärder tas fram för att komma ofta ekonomiskt pressade studerande till del. Att betala samma fastighetsavgift för en studentbostad, ofta bestående av ett enkelt så kallat korridorrum, som för en attraktiv bostadsrätt i samma storlek är inte rimligt. I ett led att minska kostnaderna för studenter bör därför alla studentbostäder i stället klassificeras som elevhem. Genom att förändra klassificeringen kan studentbostäderna ges undantag i fastighetstaxeringslagen och därmed undvika fastighetsavgiften som följd. Det är ett självklart steg att ta i och med att studentbostäderna, i lagens mening, inte alltid lever upp till kraven på en fullvärdig bostad. Det finns sammantaget flera skäl för studentbostäder att klassificeras som elevhem. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. Höjt schablonavdrag vid uthyrning av bostad förslag: Schablonavdraget vid uthyrning av privatbostad ska höjas från till . När stor bostadsbrist råder tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser uppstå, vilka myndigheterna inte har insyn i. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra, vilket kan stimuleras genom att göra det skattemässigt mer attraktivt. Ersättningar vid uthyrning av privatbostadsfastigheter, privatbostäder eller delar av sådana beskattas som inkomst av kapital. Den som hyr ut har rätt att göra ett schablonavdrag. föreslår att det schablonavdraget ökas för att stärka utbudet av tillgängliga lägenheter. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. Sänkt avgiftstak i skattereduktion för fastighetsavgift förslag: Taket på fastighetsavgiften för småhus avseende pensionärer och utsatta grupper ska sänkas från till av inkomsten. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning på hur mycket av sin inkomst man ska behöva betala i fastighetsavgift. ser positivt på denna begränsningsregel och vill ytterligare sänka nivån för hur mycket fastighetsavgiften maximalt ska kunna belasta utsatta grupper i samhället. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. Ökad trygghet i utsatta områden förslag: Ett nytt anslag för att stärka samhällsplaneringen och insatserna i utsatta områden ska införas. Säkerheten och tryggheten i många av landets bostadsområden och stadsdelar har försämrats, framför allt i de så kallade utsatta områdena. Det är ett problem som dels behöver åtgärdas med fler repressiva åtgärder, men även genom bättre förutsättningar för en trygghetsskapande samhällsplanering, exempelvis genom ökad belysning och uppöppnande av områden mellan byggnader. Vidare behövs en utvecklad organiserad samverkan där polisen, andra offentliga aktörer, fastighetsägare med flera intressenter deltar. Metoder som använts och givit goda resultat både nationellt och internationellt är exempelvis BID-samverkan (Business Improved Districts) och CPTED (Crime Prevention Through Environmental Design). Metoderna kan med fördel på ett mer organiserat sätt utvecklas och implementeras i . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. är ett tillväxt- och välfärdsvänligt parti. Välstånd genereras genom arbete, vilket stimuleras genom ett dämpat skattetryck. har samhället stora gemensamma behov, vilket kräver finansiering. Debatten om skattenivåer i en inrikespolitisk, svensk kontext har ofta varit mer polariserad än de sakpolitiska skillnaderna. Även om höger och vänster har olika ideologiska utgångspunkter är inte skillnaden i förd politik enorm. Partiets ideologiska profil handlar i första hand om vad pengarna ska användas till, nationens och medborgarnas bästa. Det är viktigt att upprätthålla skattebetalarnas respekt för den offentliga ekonomin, om skattemedel förslösas blir effekten den motsatta. står för en pragmatisk, avvägd skattepolitik som understryker solidaritet och nationell sammanhållning, som den som arbetar ska kunna känna en trygghet i att inte bli beskattad med än vad som verkligen behövs. förslag: Återställ den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK) från till tidigare . Boende i utlandet som är skattskyldiga i behöver ofta betala privat vårdförsäkring, beroende på vilket land de bor i, som de inte nyttjar svensk välfärd i någon större utsträckning. Därför är det rimligt att utlandsboende betalar i skatt på sina inkomster, vilket tidigare var fallet innan regeringen höjde den till . Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. förslag: Påbörja en utfasning av ränteavdragen , 2022–2026. Ränteavdragen är problematiska då staten subventionerar lånande som beskattningen på sparande höjts i två steg. bidrar ränteavdragen till att minska den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Ränteavdragen behöver därför successivt avvecklas. För att inte skapa en finansiell kris och med respekt för att hushållen agerar utifrån de regelverk som sätts upp bör en utfasning ske oerhört långsamt. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna i statens budget med 2022. Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar förslag: Schablonintäkten som underlag för avkastningsskatten på investeringssparkontot och kapitalförsäkringar ska sänkas från plus statslåneräntan till plus statslåneräntan. Se avsnitt 8.5. Lägre skatt på bensin och diesel förslag: Hela indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten ska avskaffas. Reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin. Beskattningen av MK3 och MK1 ska likställas. Alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel ska avskaffas. Se avsnitt 18.1–18.2. förslag: Flygskatten ska avskaffas. Se avsnitt 18.7. förslag: Den så kallade kemikalieskatten, det vill säga den särskilda punktskatten på elektronikprodukter, ska avskaffas. Undersökningar visar att kemikalieskatten har slagit hårt mot svensk handel. Kemikalieskatten har medfört att var tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska hemsidor.