ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022207 · 2021-10-01 00:00:00 — Lokalisering av statliga bolag och myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lokaliseringen av statliga företag och myndigheter och tillkännager detta för regeringen. I kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av brist på efterfrågad utbildad personal. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad hög-skoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj – det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och it. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · H9022208 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att synliggöra arbetsgivaravgifterna på lönebesked för offentliga arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivaravgifter betalas å löntagarnas vägnar av deras respektive arbetsgivare. En stor del av löntagarna är omedvetna om de olika avgifterna och framförallt om deras storlek. Att det är en så ytterligare stor del för företagarna att betala utöver den synliga lönekostnaden är ännu flera omedvetna om. Det är viktigt att öka förståelsen hos allmänheten för hur vårt skattesystem ser ut och fungerar. har i en undersökning frågat 1 000 personer olika frågor om det svenska skattesystemet. Resultaten från den undersökningen pekar på att allmänheten i genomsnitt underskattar skatternas omfattning . Ett annat sätt att uttrycka underskattningen är att för varje tvåkrona man tror att man betalar i skatt, är den faktiska skattebetalningen i själva verket . Med tanke på den senaste tidens debatt gällande de offentliga åtagandena och att många människor inte känner att staten lever upp till sina, bland annat gällande skolan, sjukvården, försvaret och rättsväsendet, finns det anledning att diskutera hur skatte-systemet kan bli mer transparent. I synnerhet tycks arbetsgivaravgifterna vara förvirrande. En överväldigande majoritet tror att dessa avgifter primärt är en skatt på företagaren, och inte på den anställde. En bidragande förklaring kan vara att blott en tredjedel av arbetsgivarna redovisar skatterna på lönebeskeden. Det är mycket bra att en tredjedel redovisar detta men det borde i förlängningen vara . Ett sätt att kunna närma sig målet är att alla offentliga arbetsgivare, stat, kommuner och landsting, blir skyldiga att redovisa de olika arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet. I dagens moderna lönesystem så innebär det inte heller något merarbete, det brukar vanligtvis göras genom att bara kryssa i en ruta om att alla avgifter ska redovisas. Att redovisa alla de olika delarna i arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet skulle vara ett steg mot att göra det svenska skattesystemet mera transparent.
mot · H9022209 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förbifart ska ingå i den nationella vägtransportplanen och tillkännager detta för regeringen. Ökande trafikmängder på genom medför gradvis försämrade förhållanden på befintlig väg. Det finns stora behov av förbättringar för E4, framför allt på avsnitt där vägen passerar genom tätorterna . För att komma till rätta med detta måste planering och genomförande av omfattande åtgärder på göras. Genomfarten genom är besvärlig som nationell stamväg både ur trafiksäkerhets-, miljö- och framkomlighetssynpunkt. Att genomfarten är en del av gatustrukturen innebär också en mängd anslutningar från lokalgator och parkeringar i centrum, liksom utfarter från enskilda fastigheter. Genomfartstrafiken får till följd av detta låg framkomlighet då högre hastighet än /h inte kan tillåtas. Omgivande bostadsbebyggelse utsätts för buller och avgaser från den intensiva trafiken. Förbifart finns inte med i den nu gällande nationella vägtransportplanen för åtgärder , trots att E4 genom är en vägsträcka med många brister. Eftersom planeringsprocessen för denna typ av objekt tar i anspråk är det angeläget att påbörja arbetet. Jag anser att ytterligare investeringar behövs på bland annat för att kunna förbereda bygget av förbifart .
mot · H9022210 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder för höjd trafiksäkerhet och hastighet på i den nationella transportplanen bör få högre prioritet och tillkännager detta för regeringen. eller E14 förbinder med och . Vägen har stor betydelse för bl.a. turisttrafiken till och från fjällområdet och ingår i det av EU utpekade transeuropeiska transportnätverket (TEN-T). E14 är också en viktig väg för skogsindustrierna som har stora verksamheter längs med och E14 används för att transportera råvara. E14 är en viktig transportnod för hela men viktigast är den för alla oss som bor och lever i området kring vägen. Flera viktiga och nödvändiga investeringar pågår på men mycket mera skulle behövas göras för att inte försämra transportmöjligheterna för gods och människor. Vägtransporter är de flesta gånger det enda möjliga alternativet inte minst när det gäller resande för människor. Vägstandarden är efter hela sträckan varierande och saknar på i princip hela sträckan mittseparering. Till följd av att E14 saknar mittseparering och ökande transportvolymer så har aviserat att sänka hasigheten till max /h. På flera ställen är max hastighet 90 – /h. Ett beslut att sänka hastigheten på skulle kraftigt försämra möjligheterna för människor att bo utanför större befolkningscentra. I heter det att ”hela ska leva” men sådana beslut som nu är på väg att fatta så bidrar det bara till motsatsen. Beslut och fortsatta planer om sänkta hastigheter på våra europa- och riksvägar i norra har pågått ett tag men det måste få ett slut. Om trafiksäkerheten måste höjas så måste svaret handla om större investeringar i t.ex. mittseparering eller bortbyggda plankorsningar. Om det ska vara möjligt för människor att bo och leva i hela måste också åtgärder vidtas för att göra det möjligt om inte annat inte försämra möjligheterna. Värt att tillägga är att samtliga berörda kommuner och regioner är brett över blockgränsen överens i denna fråga.
mot · H9022212 · 2021-10-01 00:00:00 — Höjd vägstandard i norra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder för höjd trafiksäkerhet och bibehållen hastighet på vägnätet i norra i den nationella transportplanen bör få högre prioritet och tillkännager detta för regeringen. Industrin investerar mer än i nya anläggningar och ny teknik i norra . Det är investeringar för jobb, tillväxt, exportintäkter och ökad hållbarhet. Industrin i vår region ligger i framkant i klimatomställningen; skogsindustrin levererar innovativa biobaserade lösningar och stål- och tillverkningsindustrin är världsledande i att minska utsläppen. En absolut majoritet av alla varor som produceras går på export. En viktig väg ut till marknaderna är via vägnätet. De enorma investeringarna innebär också att fler människor i norra kommer att pendla mellan jobb och bostad. Tillgången till säkra vägar och snabba transporter är viktiga för gods och människor. Beslut och fortsatta planer om sänkta hastigheter på våra europa- och riksvägar i norra har pågått ett tag men det måste få ett slut. Om trafiksäkerheten ska höjas så måste svaret handla om större investeringar i t.ex. mittseparering eller bortbyggda plankorsningar. Om det ska vara möjligt för människor att bo, arbeta och leva i hela måste också åtgärder vidtas för att göra det möjligt. Om inte annat i alla fall inte försämra möjligheterna. Värt att tillägga är att samtliga berörda kommuner och regioner är brett över blockgränsen överens i denna fråga. Flera viktiga och nödvändiga investeringar pågår i vägnätet men mycket mera skulle behövas göras för att inte försämra transportmöjligheterna för gods och människor. Vägtransporter är de flesta gånger det enda möjliga alternativet inte minst när det gäller resande för människor. Beslut att sänka hastigheten på vägar försämrar kraftigt möjligheterna för människor att bo utanför större befolkningscentra. I förlängningen kan det hota den tillväxt och de nyinvesteringar som sker i norra . I heter det att ”hela ska leva” men beslut om sänka hastigheter på vägnätet bidrar bara till motsatsen. i (M)
mot · H9022213 · 2021-10-01 00:00:00 — Minskat arbetsgivaransvar vid bristande egenansvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska arbetsgivaransvaret vid bristande egenansvar och tillkännager detta för regeringen. I skrivande stund pågår fortfarande Covid-19 pandemin för fullt världen över. I har viljan och förmågan att vaccinera den svenska befolkning varit relativt god. De olika vaccinen får godkännande för att kunna användas allt längre ner i åldrarna. På samma gång finns det människor som aktivt väljer att inte vaccinera sig. Det valet riskerar självklart att drabba den enskilde mest med tanke på de rent fatala konsekvenser det kan få för både liv och hälsa. Tyvärr begränsar sig det inte enbart till den enskilde, det ökar smittspridningen i samhället och leder till att personer i riskgrupper som trots att de är fullvaccinerade likväl smittas och hamnar på någon av landets intensivvårdsavdelning. En annan sida är det ansvar som arbetsgivare för sin personal i händelse av sjukdom. Det har konstaterats att många som drabbats av Covid-19 får långvariga biverkningar av sjukdomen. Vilket ofta leder till olika sjukskrivningar i varierande omfattning. När det gäller personer som aktivt valt att inte vaccinera sig blir ansvaret extra anmärkningsvärt för arbetsgivaren. Rättigheten till sjukförsäkring borde rimligen också följas av en skyldighet från den enskildes sida. Men en sådan existerar inte. Arbetsgivarens ensidiga ansvar att rehabilitera personer som aktivt valt bort vaccinering och drabbas av långtidscovid bör rimligen begränsas. Istället bör staten iträda sig det ansvaret.
mot · H9022214 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om belastningsregister och tillkännager detta för regeringen. Det är en självklarhet att alla vårdnadshavare ska känna sig trygga med att barnen tas väl om hand på förskolan. Detta står som grund till att lagen kräver att den som erbjuds en anställning i staten, en kommun, ett landsting, ett företag eller en organisation, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn, på begäran av den som erbjuder anställningen, ska visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Det finns dock fler yrken där de anställda bör avkrävas registerkontroll. Utdrag avkrävs till exempel inte i äldrevården trots att en demenspatient är i beroendeställning till de anställda på precis samma grunder som ett barn är till pedagogerna på en förskola. Att timvikarier på skolor och äldreboenden inte ställs inför samma krav att uppvisa ett utdrag ur belastningsregistret är fel. Alla ska ha rätt till en trygg och säker vård och omsorg som utförs av personal som har detta för ögonen. Med anledning av detta bör tillkännage för regeringen att se över lagen i dess befintliga form och utreda vilka andra yrken som även bör inkluderas i lagstiftningen som gäller utdrag ur belastningsregistret.
mot · H9022215 · 2021-10-01 00:00:00 — Angående att kunna jobba av skadestånd i fängelset ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att jobba av skadestånd i fängelset och tillkännager detta för regeringen. Det är mycket vanligt att ett fåtal grovt kriminella individer sätter hela städer i skräck med sin grova och hänsynslösa kriminalitet. Dessa personer är inte sällan dömda ett flertal gånger för brott mot person såsom misshandel, olaga hot och utpressning. I samband med dessa domar döms ofta skadestånd ut som en konsekvens av brottet. Problemet är att dessa livsstilskriminella mycket sällan har en beskattningsbar inkomst eller vita tillgångar varför skadestånden mycket sällan kan betalas ut. Detta är ytterligare ett exempel på hur vi i sett mer till den misstänktes rättigheter än brottsoffrets rätt till upprättelse. har kommunala och statliga verksamheter upphandlat arbetstillfällen med enklare tillverkningsindustri. Exempel på sådana är daglig verksamhet för personer med funktionsnedsättningar som monterar ihop exempelvis persienner. Detta borde utökas för kriminalvårdens verksamhet där ett företag kan betala för att få en tjänst utförd av personer dömda till fängelse. Pengarna som den dömda personen arbetar ihop går oavkortat till brottsoffret som avbetalning av skadeståndet. Detta skulle dels ge brottsoffer mer adekvat upprättelse i form av skadeståndet de tilldömts och dels premiera ett skötsamt och flitigt beteende i fängelset. bör därför ge regeringen tillkänna att utreda möjligheten att kunna jobba av skadestånd i fängelset.
mot · H9022216 · 2021-10-01 00:00:00 — Angående polisens rätt att omhänderta egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att tillåta polisen att omhänderta egendom och tillkännager detta för regeringen. Det mest effektiva sättet att komma åt kriminella ligor, både nationellt och internationellt, är att gå på pengarna. Vill man på allvar sätta press på kriminella individer måste det dock bli enklare för myndigheter att på laglig väg konfiskera egendom. är det Kronofogden som utmäter egendom av personer som har skulder. Polisen får ta interimistiska beslut för Kronofogdens räkning på beslut av en kronoinspektör. Problemet är dock att lagen kräver att polisen har egendomen ”i sin besittning”. Detta innebär i praktiken att polisen bara får ta egendom från en person som sitter frihetsberövad på en polisstation. Inte sällan kontrollerar polisen känt kriminella som bär klockor, stora mängder kontanter och andra dyra tillhörigheter. Problemet är dock att om personen för tillfället inte är misstänkt för brott och kan frihetsberövas så får inte polisen omhänderta egendomen, trots att den finns tillgänglig och personen i fråga har skulder hos Kronofogden. Detta leder till att grovt kriminella individer med skulder till exempelvis målsägande i brott tillåts åka vidare med kontanter och annat dyrbart för att lagen inte anser att polisen då har egendomen i sin besittning om den anträffas exempelvis i en bil i samband med en husrannsakan. bör ge regeringen tillkänna att man bör öka polisens befogenheter att se Kronofogdens register över skulder så att en polis har rätt att fatta interimistiskt beslut att omhänderta egendom för Kronofogdens räkning. Denna åtgärd skulle markant öka pressen på kriminella individer och andra som av olika anledningar har en hög levnadsstandard trots höga skulder.
mot · H9022217 · 2021-10-01 00:00:00 — Straffbart att springa från polis ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det straffbart att springa från polis och tillkännager detta för regeringen. I samband med polisens ökade tryck mot kriminella gäng ökar även kontrollerna av de kriminella medlemmarna. Dels i fordon men även på andra fysiska platser där det begås många brott. Om en bilist inte stannar när en polis gör stopptecken eller startar stoppanordning på polisbilen begår föraren ett brott i form av att ej ha stannat på polismans tecken. Befinner sig personen utanför bilen spelar det dock ingen roll om personen stannar eller inte. När polisen gör kontroller på personer utanför fordon kan personerna lämna platsen springandes, på cykel eller moped utan att riskera straff. Vid kontroller utanför fordon är det mycket vanligt att någon springer antingen för att den personen har något olagligt bland sina tillhörigheter, är efterlyst för brott eller för att man vill skapa en distraktion. Det händer ofta att personer som inte har något olagligt bland sina tillhörigheter eller är efterlyst väljer att springa för att skydda någon i närheten som bär vapen eller narkotika från att upptäckas av polisen. Detta leder till stora problem för polisen då det kräver stora resurser för att fånga in personen. Stora insatser som tyvärr slösas eftersom personen antingen kastat vapnet eller narkotikan eller inte hade någonting på sig överhuvudtaget. När polisen väl anträffar personen finns det inga tillämpliga tvångsmedel att använda mot personen eftersom det inte är något brott att försöka undkomma kontroll. Att springa från polis bör vara likställt med att ej ha stannat på polismans tecken. bör därför ge regeringen tillkänna att göra det straffbart att lämna en plats som en polisman beordrat individen att stanna på.
mot · H9022219 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa mer på foodtech och innovativ livsmedelsforskning för att värna om klimatet och folkhälsan och tillkännager detta för regeringen. Det råder en bred samsyn bland forskare och politiker världen över om att några av vår tids största politiska utmaningar är att minska den mänskliga påverkan på klimatet och de livsstilsrelaterade folksjukdomarna. Det råder inte längre något tvivel om att de utsläpp som genereras av vår konsumtion har stor betydelse för den accelererande globala uppvärmningen. Bara i står livsmedelsbranschen för cirka en fjärdedel av de totala utsläppen av växthusgaser. För att klara av att möta den accelererande globala uppvärmningen och den ökande andelen livsstilsrelaterade sjukdomar bland befolkningen behöver dagens konsumtionsmönster förändras, men också det sätt på vilket vi producerar och framställer mat och livsmedel. Detta kräver stöttning från politiken, inte minst vad gäller innovativ livsmedelsforskning. I växer en helt ny bransch fram – foodtech – där man kopplar ihop livsmedel och digital teknik med de stora samhällsutmaningar som världen står inför. Målet är att, med hjälp av nya typer och former av livsmedel, möta och utveckla hållbara livsmedel som kan svara upp mot utmaningarna med den globala livsmedelsförsörjningen, de akuta klimatförändringarna samt de livsstilsrelaterade sjukdomarna. Om även skulle ta chansen att satsa på innovativ livsmedelsforskning och foodtech har vi möjlighet att bli den ledande livsmedelsforskningsnationen i som vi bidrar till att minska utsläpp och livsstilsrelaterade sjukdomar. läggs mycket av våra gemensamma resurser på att bevara den traditionella och konventionella livsmedelsproduktionen. Men för att utveckla livsmedel som leder både till en minskad klimatpåverkan och till ökade hälsovinster för befolkningen behöver investeringar ske i forskning och utveckling av nya, hållbara livsmedel. Framtidens livsmedelsforskning är forskning som drivs av långsiktighet, hållbarhet och hälsa.
mot · H9022220 · 2021-10-01 00:00:00 — Angående en sömlös vård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket som förhindrar informationsutbyte mellan journalsystem och tillkännager detta för regeringen. ligger i topp när det gäller sjukvård och är ett av de länder som erbjuder bäst vård i hela världen. Trots detta är skillnaderna mellan vården i län förbluffande. Det är inte hållbart att en länsgräns dikterar vilken kvalitet på vård man får. Genom goda prioriteringar har lyckats åstadkomma bättre vård än de flesta men det betyder inte att kan luta sig tillbaka och nöja sig. Den snabba digitaliseringen sätter nu press på sjukvården att erbjuda en mer individanpassad vård, bättre tillgänglighet och högre kvalitet. Region har jobbat med högskola och näringsliv för att bygga upp en plattform för datalagerhantering som möjliggör nya analyser och innovationer. Medan Region byggt upp ett system som kan hantera patientdata och använda dem på ett innovativt sätt finns det fortfarande alldeles för många olika system i regioner och kommuner och hos privata aktörer runt om i som varken kan eller får kommunicera med varandra. Det innebär att Region inte kan eller får dela med sig av den information de tagit fram trots att det hade inneburit en förbättrad vård för patienter i hela landet. Välfärdsteknologi används fortfarande i begränsad omfattning i – trots en teknikvan befolkning och god digital infrastruktur. Patientdatalagen sätter käppar i hjulen för bättre vård i hela landet. Kvaliteten på svenskens vård bör inte skilja sig åt beroende på vilket län man bor i. Vi föreslår därför att patientdatalagen ses över för att öppna upp den tekniska dialogen mellan aktörer och därigenom skapa nya möjligheter för att innovativt förbättra vården i hela .
mot · H9022221 · 2021-10-01 00:00:00 — Melatonin som ett kosttillskott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att klassa melatonin som ett kosttillskott och tillkännager detta för regeringen. I större delen av klassas melatonin som ett kosttillskott. Även och grannlandet anser läkemedlet vara ett kosttillskott, vilket innebär att det säljs receptfritt till skillnad från där melatonin är receptbelagt. Melatonin är ett kroppseget sömnhormon vars utsöndring varierar beroende på ljus- och mörkernivå. Melatonin utsöndras som mest när det är mörkt och som minst då solen skiner. Någon som jobbar natt ofta eller en blind person har, av förklarliga skäl, svårt att ha en normal ljusjusterad dygnsrytm, vilket kan orsaka sömnproblem. I längden leder sömnbrist till allvarliga åkommor – något som skulle kunna förebyggas med hjälp av melatonin som kosttillskott. Innehav av läkemedel utan recept leder oftast till böter, men för man in melatonin från något av de länder där det finns receptfritt finns det risk att man döms för smuggling. Under det mörkaste halvåret i går många till jobbet när det är mörkt och sedan hem igen när det återigen är mörkt. Bristen på solljus kan leda till allvarliga sömnproblem, och melatonin skulle kunna vara till hjälp för vissa i . Regeringen bör därför överväga att klassa melatonin som ett kosttillskott.