mot · H9023278 · 2021-10-04 00:00:00 — Att industrin har möjlighet att ställa om är avgörande för hela . Att ge företag möjlighet att ta fler steg i sin förädlingsprocess fram till slutgiltig produkt tror skulle kunna innebära stora utvecklingsmöjligheter, speciellt för de små och medelstora industrierna som är de som genererar mest jobb. De skulle få anledning att vidareutbilda eller nyanställa för att utöka sin produktionskedja. Det skulle också ge klimatvinningar då man kan eliminera några av alla de transporter som sker företag och process emellan. föreslår i vår budgetmotion till ändamålet . Även om vi alla försöker minska vår klimatpåverkan så är det tydligt att det inte är allas vår individuella sopsortering eller bilanvändning som kommer att påverka framtiden mest. står hundra företag i världen för av koldioxidutsläppen. Politiken kan och måste ställa krav på att industrin ställer om och hjälpa företagen med ett massivt grönt investeringsprogram och satsningar på ny teknik, ett program med utgångspunkt i uppdaterade klimatmål för alla utsläpp som svensk politik har inflytande över, som svarar mot den senaste forskningen och bygger på solidaritet med framtida generationer och andra delar av världen. Det går inte att överlåta framtiden till marknadskrafternas godtycke, framtiden tillhör oss alla. förespråkar en aktiv statlig industripolitik som bl.a. ska verka för att svensk industri ska producera samhällsnyttiga varor, med riktigt låga utsläpp, och exportera dem till världen. I en bransch som ensamt står för en så betydande del av samhällets klimatpåverkan, av utsläppen av växthusgaser, är satsningar på klimatsmart byggande helt grundläggande. I är förutsättningarna de bästa. Enligt är vi ett av få länder i världen med fysisk potential som möjliggör ett omfattande trähusbyggande. Om hälften av byggdes i trä i stället för i andra material skulle klimatpåverkan i byggskedet kunna minskas med så mycket som (Svenskt Trä). Trä är en förnybar råvara som tar upp koldioxid under sin växttid och med användning i bl.a. träbyggnader binder in denna koldioxid under hela sin livstid. Att bygga i trä har alltså stora miljöfördelar. Men modernt, industriellt träbyggande är inte bara bra för klimatet utan kortar även byggtiderna och därmed kostnaderna. I många fall kan byggtiden halveras, eftersom kan byggas färdigt redan i fabriken (Forskning, ). Ytterligare en positiv aspekt av att bygga storskaligt i trä är att det skapar arbetstillfällen. Om utvecklingen i Svensk Träbyggnadsindustris Färdplan för industriellt träbyggande (2019) hölls, dvs. att bygga upp en kapacitet som kan tillgodose av flerbostadsbyggandet och minst 30–av övriga byggnader såsom kontor, offentliga byggnader etc., skulle det ge en ökning med runt 7 000 jobb. Huvudsakligen på landsbygden där de så väl behövs. Dessutom ger det lokala spinn-off-effekter, då man schablonmässigt brukar räkna med att ett industrijobb skapar 2–3 ytterligare arbetstillfällen. Vårt land av skog har en stark tradition av att bygga med trä och kunskapen att bygga småhus i trä är sen länge hög. byggs av småhusen i trä. Byggandet av flervåningshus i trä är dock fortfarande måttligt. Inte förrän har det skett en industriell utveckling, en effekt av att det var förbjudet att bygga mer än två våningar höga hus i trä. byggs förvisso såväl höghus som stora offentliga byggnader i trä, men trots att är ett av världens mest skogstäta länder byggs av flerfamiljshusen i trä. Staten måste bättre än bidra till att det klimatsmarta byggandet i trä ökar. I detta ligger att det svenska skogsbruket måste bli mer ekologiskt hållbart och att uttaget av råvaror måste ske inom ramen för ekosystemens bärkraft. Vi ser fördelar med ett skogsbruk som mer varsamt värnar miljön och som möjliggör uttag av virke med kvalitet för byggande. Regeringen har antagit en träbyggnadsstrategi, och det är bra. Men det räcker inte om vi menar allvar med att byggande i trä ska bli ett självklart inslag även i våra storstadsmiljöer. Då måste mer göras. behöver bygga många bostäder, men det räcker inte längre att bygga mer. Vi behöver bygga rätt och klimatsmart. Dagens investeringsstöd för hyresrätter och bostäder för studerande måste därför mycket tydligare än knytas till klimatmålen genom att gynna ett klimatsmart industriellt byggande av hyresrätter med rimliga hyror (se tidigare avsnitt om renoveringar av flerfamiljshus). budget avsätter utöver regeringens 4 miljarder i syfte att öka antalet nybyggda klimatsmarta flerbostadshus. Med industriellt träbyggande skapas en bättre balans mellan stad och land när arbetstillfällen och utveckling skapas även utanför städerna. I syfte att specifikt öka byggandet av flerbostadshus i trä, och därmed bättre ta till vara den potential som skogslandet faktiskt har, inrättar vi utöver detta ett separat investeringsstöd för byggande av klimatsmarta flerbostadshus i trä med rimliga hyror. För ändamålet avsätter vi 2022. Förutom att stat och kommun sätter det institutionella ramverket för byggsektorn är det offentliga en stor beställare av nybyggnation och har genom detta ett betydande ansvar för den framtida utvecklingen. Staten måste bättre utnyttja denna viktiga roll och i högre utsträckning, t.ex. genom ägardirektiven, se till att man ligger i framkant när det gäller klimatarbetet inom byggbranschen. En viktig signal är att staten förbinder sig att uppföra klimatsmarta byggnader i högre utsträckning än . I regeringens träbyggnadsstrategi ska också framgå hur stor andel av offentligt beställd nyproduktion som bör uppföras i trä. Kommunerna har ett ansvar för planfrågor och kan välja att styra mot ett ökat byggande i trä. Många jobbar hårt för att minska den klimatpåverkan som byggande ger upphov och träbyggandet är en viktig del i det arbetet. Många kommuner, men inte alla, har formulerat en träbyggnadspolicy, eller andra liknande strategier, i syfte att öka trähusbyggande av flervåningshus. vill att alla kommuner ska ta fram en träbyggnadspolicy där såväl småhus, flerbostadshus som offentligt tillkomna byggnader hanteras. På så vis kan kommuner på ett tydligt sätt ta fram byggbar mark där krav ställs på kostnadseffektiv klimatsmart nyproduktion. Detta säkerställer att marken tilldelas byggherrar som erbjuder såväl klimatneutral nyproduktion som boendekostnader anpassade till folkflertalet. För att stödja kommunerna i arbetet med att ta fram klimatsmarta byggplaner enligt ovan avsätter vi (se tidigare avsnitt om renoveringar av flerfamiljshus). Det är även nödvändigt att utöka stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer. Utan ett statligt stöd för detta riskerar många flerbostadshus att förfalla och energieffektivisering utebli, vilket påverkar såväl hyresgäster som klimat. Det finns även en risk att oseriösa aktörer köper upp dessa fastigheter, genomför kortsiktiga renoveringar och höjer hyrorna kraftigt vilket leder till s.k. renovräkning. Det ska vara möjligt att få ett boende till en rimlig kostnad som fortfarande håller en hög standard. Stödet stärker således förutsättningarna för såväl grön omställning, genom energieffektivisering, och jämlikhet, genom krav på att de renoveringar som genomförs inte ska resultera i kraftiga hyreshöjningar – varmed hyresgästerna kan bo kvar. vill därför utöka stödet ytterligare och avsätter ytterligare . 7.5.2 Stöd för lokala investeringar i förnybar energiproduktion och elnät huvudmål med energipolitiken är stora reformer som syftar till att bygga ut den förnybara energin och ställa om fossila bränslen till förnybara. Transport- och industrisektorernas klimatomställning sker till en stor del genom elektrifiering. Inom energiområdet finns utrymme för satsningar som inte bara är viktiga för klimatomställningen utan som även skapar arbetstillfällen och får fart på ekonomin. Våra budgetsatsningar omfattar tre olika stödformer som underlättar omställningen till förnybar energi och säkrar den lokala energiförsörjningen. Förnybar elproduktion i offentliga byggnader. anser att det allmänna ska gå före i arbetet med energiomställningen. För att underlätta för investeringar och minska kommuners och regioners risker i samband med dessa fortsätter vi med vår satsning på ett riktat stöd för investeringar i förnybar energiproduktion i offentliga byggnader. Stödet är avsett för investeringar i solel, solvärme och hel- eller delägd vindkraft och kan beviljas av investeringskostnaden. får i uppdrag att ta fram kriterier och bevilja stödet utifrån ansökningar. Stödet uppgår till . Investeringsstöd för lokal produktion av förnybar el. Energiomställningen måste ske i hela landet. För att främja lokala initiativ lanserar ett nytt stöd för produktion av förnybar el. Det är avsett för investeringar som främjar lokalsamhällen och lokala företag. Syftet är att sänka tröskeln för investeringar. Stödet kan uppgå till 10–av investeringsbeloppet beroende på risknivån som investeringen bedöms ligga på. får i uppdrag att ta fram kriterier för stödet och fördela det utifrån ansökningar. Stödet uppgår till . Kreditgarantier för utbyggnad av regionala och lokala elnäten. Förutom en ökad utbyggnad av förnybar energi förutsätter elektrifiering att överföringskapaciteten byggs ut för att undvika uppkomst av effektbrist som redan nu är ett problem på några håll i landet. Det årliga investeringsbehovet på regionala och lokala elnäten uppskattas till . Att ha tillräcklig överföringskapacitet är särskilt viktigt vid gröna industrisatsningar som skapar nya arbetstillfällen. För att förbättra överföringskapaciteten på lokal nivå lanserar en ny stödform som underlättar investeringar i elnäten. Syftet är att stärka överföringskapaciteten i de lokala och regionala elnäten. Stödet ges i form av kreditgarantier för elnätsinvesteringar som säkerställer lokal elförsörjning och gynnar lokalsamhällen och lokala företag. Garantin villkoras med att investeringen inte leder till höjda elnätsavgifter och med att elnätsägaren har gjort sina reinvesteringar enligt plan. För att säkra detta ska elnätsägare uppvisa en godkänd investeringsplan. ges i uppdrag att administrera och bevilja garantierna utifrån ansökningar och ges i uppdrag att ta fram villkor för godkända investeringsplaner. Kreditgarantin kan uppgå till av investeringskostnaden. Det årliga utrymmet för krediter beräknas uppgå till . Budgetpåverkan 2022: , 2023: , 2023: . 7.6 Investeringar i det gemensamma ser ett stort investeringbehov inom en rad samhällssektorer såsom basindustrin, bostads- och byggsektorn, transport- och energisektorn samt jordbruket och VA-sektorn. upplever redan nu vattenbrist i vattenverken och kapacitetsbrist i avloppsreningsverken. Kommunerna har ett stort eftersläpande investeringsbehov för att åtgärda en föråldrad infrastruktur för VA-systemen. anser att kommunerna måste ges bättre förutsättningar att åtgärda en föråldrad infrastruktur för VA-systemen och vi ser behov av statligt stöd för nyinvesteringar och reinvesteringar i vattenverk, avloppsreningsverk samt ledningsnät. ser även att det finns stora eftersatta investeringsbehov inom kommun- och regionsektorn. Vi anser att det är viktigt att staten tar ansvar och bidrar till att viktiga samhällsfastigheter som är nödvändiga, ändamålsenliga, forskningsbaserade och klimatsmarta för olika välfärdsfunktioner faktiskt byggs. Därför föreslår vi att ett särskilt investeringsstöd för samhällsfastigheter införs. 7.7 Hållbara och klimatsmarta näringar Utarmningen av biologisk mångfald och klimatförändringen är ödesfrågor för vår framtida överlevnad och välfärd såväl globalt som nationellt. Dessa två kriser hänger samman och kan inte lösas separat. I grunden handlar det om ett ohållbart resursutnyttjande. jord- och skogsbruk bedrivs inte hållbart för vare sig vårt klimat eller för vår biologiska mångfald. nådde exempelvis inte ett enda av de mål till 2020 som beslutades inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. Vårt jord- och skogsbruk kan om det brukas inom ramen för naturens gränser, med bevarad biologisk mångfald, spela en betydelsefull roll för att klimatsmart förse oss med såväl råvaror, energi och livsmedel. Såväl som skogar binder kol genom att ta kol från atmosfären och fungerar därmed som kolsänka. utgångspunkt för åtgärder inom skogs- och jordbrukspolitiken är att stärka den ekologiska bärkraften i brukandet och förbättra kolinlagring och öka klimatnyttan. Den totala kolsänkans skulle kunna vara ännu större med ett skogsbruk där träden får växa sig äldre eller genom skydd av mer skog. En betydande del av dagens kolsänka uppkommer på skogsmark som inte används för virkesproduktion, exempelvis formellt skyddade skogar. anser inte att det svenska skogsbruk i sin helhet är att betrakta som hållbart. För att uppnå ett hållbart skogsbruk kan inte råvaruförsörjningen vara styrande för hur våra skogar brukas. Naturens gränser med bevarade ekosystem måste vara ramen för hur skogarna nyttjas. Att vi hållbart nyttjar vår skogsråvara är avgörande för att vi ska möta såväl klimatkrisen som utarmning av biologiska mångfald. vill öka det statliga anslaget för att skydda skogar vilket i praktiken är att betrakta som en investering för såväl klimat som biologisk mångfald. För att stödja skogsägare som övergår till ett kalhyggesfritt skogsbruk vill vi införa ett statligt omställningsstöd. Det behövs även ökade resurser till skyddsvärda områden för markägare med hög andel nyckelbiotoper och till andra skogar som bedöms som skyddsvärda. För att stödja ett mer hållbart och klimatanpassat jordbruk och främja en ökad nationell försörjnings grad av livsmedel föreslår en rad nya och stärkta stöd. Vi vill införa ett nytt investeringsstöd för klimatanpassade åtgärder samt nytt stöd för produktion och förädling av växtbaserad mat. Ett stärkt stöd för lokala och mobila slakterier bör införas för att stärka djurvälfärd och lokal matproduktion. Stödet för ekologisk produktion samt omställning till ekologisk produktion från konventionell odling bör stärkas. Vi vill öka stödet för betesmarker samt införa nytt stöd för att främja blommande slättbygder och därmed gynna pollinerande insekter i jordbrukslandskapet. 7.8 Fossilfria och pålitliga transporter Utsläppen inom transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. har som målsättning att utsläppen från inrikes transporter ska minska med . Målet nås dock inte med dagens beslutade åtgärder och kommer att kräva omfattande åtgärder i form av nya styrmedel och investeringar för att uppnås. I den klimatomställning som måste till är utbyggd järnvägstrafik en central komponent. Godstrafiken behöver i ökad omfattning flyttas från väg till räls och vatten. För att nå nödvändiga utsläppsminskningar måste även transporteffektiviteten öka genom att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra städer och tätorter. För att öka andelen resande med kollektivtrafik och järnväg måste staten ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten i hela landet och göra de klimateffektiva färdsätten tillgängliga och billigare än de klimatbelastande. Staten måste med åtgärder och styrmedel stärka järnvägens och kollektivtrafikens konkurrenskraft och förbättra transporteffektiviteten i samhället. vill storsatsa på järnväg i hela landet, för att rädda klimatet och för att göra det möjligt för människor att bo, leva och arbeta i hela med tillgång till hållbart resande. Nya stambanor med snabba tåg möjliggör klimatsmart resande med tåg i stället för flyg och bil samt frigör utrymme för ökade godstransporter på järnväg. kan konstatera att norra infrastruktur länge har lämnats efter. av hushållen saknar tillgång till snabbt bredband. En ökad digitalisering minskar också transportbehoven och klimatpåverkan som den stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. Takten i utbyggnaden av bredband har stannat av då man alltmer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer. anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap, inte minst i kristider. vill därför se större statliga satsningar på utbyggnad av bredband för att möjliggöra att de allra flesta hushåll ska ha tillgång till ett stabilt och fungerande bredband. 7.8.1 Hållbar kollektivtrafik i hela landet anser att staten har ett ansvar för en fungerande och tillgänglig regional kollektivtrafik. Kollektivtrafiken har blivit hårt drabbat av pandemin och är i stort behov av stöd för att återhämta sig och stärka sin konkurrenskraft mot bilismen. Vi föreslår en satsning till de Regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) som återställningsstöd efter pandemin. Stödet kan även användas till drift av kollektivtrafik i landsbygden i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och där så är lämpligt även linjetrafik. Stödet uppgår till utöver regeringens stöd och fördelas via . Kollektivtrafiken måste också ställas om. För att underlätta elektrifiering av bussflottan vill vi se en långsiktig elbusspremie och därför behövs mer pengar föras in även kommande år, vi lägger därför in ytterligare 2023 och 2024. 7.8.2 Infrastruktur för klimatomställning vill bygga och underhålla transportinfrastrukturen så att den möjliggör klimatomställningen. är underhållet av järnvägsinfrastrukturen eftersatt, vilket förorsakar störningar i trafiken. Detta påverkar både person- och godstransporter. För klimatomställningen är det nödvändigt att återställa allmänhetens och näringslivets förtroende för järnvägstrafiken. Att åtgärda brister i och öka robustheten av järnvägsinfrastrukturen är en viktig del av detta. Vi vill komma upp till en nivå som åtgärdar underhållsskulden både på stambanorna och de regionala banorna. Exempel på banor som vi vill åtgärda är och Dalabanan, /Lysekilsbanan, Kinnekullebanan, Stångadalsbanan och Tjustbanan samt Kust-till-kust-banan och . Därför ökar vi anslaget för järnvägsunderhåll med jämfört med regeringens budget. För att stödja järnvägsbranschens återhämtning efter pandemin halverar vi banavgifterna åren 2022–2024. För att utöka nattågstrafiken både inrikes och till kontinenten behövs investeringar på nattågsfordon. budgeterar vi för ändamålet. I vissa delar av vägnätet i är underhållet mycket eftersatt och ökade medel behövs för att säkerställa tillgången till körbara, trafiksäkra vägar i hela landet. Vi vill därför rikta satsningarna särskilt på vidmakthållande av vägnätet i landsbygden. För oss är det en viktig jämlikhetsfråga och en förutsättning för att hela landet ska utvecklas. Därför anslår vi mer än regeringen för ändamålet 2022. Satsningar på ny infrastruktur måste på samma sätt riktas till klimatvänliga transportslag. Vi vill rikta satsningarna på järnväg och cykelinfrastruktur och därmed omfördela pengar från klimatskadliga motorvägsprojekt till projekt som gynnar klimatomställningen. Vi vill prioritera s.k. trimningsåtgärder som förbättrar tillgängligheten och styr trafiken mot mindre energiintensiva trafikslag och till kollektivtrafiken. Trots samhällsvinsterna som ökad cykling skulle innebära är cykling förbisedd i den nationella infrastrukturplaneringen. Vi vill öronmärka medel till cykelinvesteringar i den kommande infrastrukturplanen som kommer att antas 2022. finns det ett stort behov för ett antal satsningar inom det regionala järnvägsnätet och brister i cykelinfrastrukturen som hindrar ökad cykling både i städer och på landsbygden, och dessa kräver en stadig statlig finansiering. Exempel på våra prioriterade investeringar är Norrbotniabanan, Nya Ostkustbanan, , samt fyrspår och . Vår satsning på ny järnvägs- och cykelinfrastruktur uppgår till 2022. 7.8.3 Stöd till hållbara godstransporter För att ställa om godstransporter behövs flera olika åtgärder. Sjöfarten är en grundläggande del av transportsystem och väsentlig för både export och import, då majoriteten av allt gods till och från någon sträcka går på vatten. Sjöfarten behövs också när vi ställer om våra transporter till att bli klimat- och miljövänligare och har betydligt mer kapacitet än vad som används . är ett affärsverk som till finansieras av avgifter från handelssjöfarten, av försäljning, olika uppdrag och avgifter från det civila flyget. är skattefinansierat genom anslag som länge har varit underdimensionerade med tanke på myndighetens omfattande ansvarsområde. Sjöfarten har en kraftig konkurrensnackdel jämfört med vägtransporterna som betalar väldigt lite för sitt nyttjande av väginfrastrukturen. Därför föreslår väsentligt höjda och nya anslag till . De ska användas för klimatomställning av flottan och förhindra stora ökningar av farleds- och lotsavgifterna. Anslagsstödet uppgår till 2022. För att möjliggöra för hållbara godstransporter riktar vi stöd på till godspendlar och till tågfärjor 2022. 7.8.4 Ökad utbyggnad av fiberbredband i landsbygd Utbyggnadstakten för utbyggnad av fiberbredband har stannat av då man alltmer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer. anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. Enligt statistiken från har av alla svenska hushåll har tillgång till fiberband, men tillgången är ojämnt fördelad. av hushållen som saknar en snabb internetuppkoppling finns i landsbygden. Regeringens mål att av alla hushåll och företag till 2020 skulle ha tillgång till bredband om minst /s har inte nåtts. En fungerande internetanslutning är en förutsättning för fullständig delaktighet i samhället då många viktiga samhällsfunktioner och medborgarnas vardag har digitaliserats. Därför blir bristande bredbandsanslutningar en ännu större jämlikhetsfråga, och staten bör ta sitt ansvar för att alla oavsett bostadsort har samma tillgång till digitala tjänster. föreslår en ökad satsning för utbyggnad av fiberbredband i landsbygd genom ökat statligt stöd med ytterligare . Utsläppen inom transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. har som målsättning att utsläppen från inrikes transporter ska minska med . Målet nås dock inte med dagens beslutade åtgärder och kommer att kräva omfattande åtgärder i form av nya styrmedel och investeringar för att uppnås. I den klimatomställning som måste till är utbyggd järnvägstrafik en central komponent. Godstrafiken behöver i ökad omfattning flyttas från väg till räls och vatten. För att nå nödvändiga utsläppsminskningar måste även transporteffektiviteten öka genom att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra städer och tätorter. För att öka andelen resande med kollektivtrafik och järnväg måste staten ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten i hela landet och göra de klimateffektiva färdsätten billigare än de klimatbelastande. Staten måste med åtgärder och styrmedel stärka järnvägens och kollektivtrafikens konkurrenskraft och förbättra transporteffektiviteten i samhället. Resor med kollektivtrafik kan inte vara ett färdalternativ för alla i landsbygden, men genom stärkt stöd för anpassad kollektivtrafik kan tillgängligheten stärkas för många grupper som saknar möjlighet att färdas med bil eller som saknar hållbara alternativ till bilresor. Där bilen är det rimligaste alternativet behövs en ökad tyngdpunkt på åtgärder som stärker tillgången till förnybara drivmedel och laddningsmöjligheter. vill storsatsa på järnväg i hela landet, för att rädda klimatet och för att göra det möjligt för människor att bo, leva och arbeta i hela med tillgång till hållbart resande. Nya stambanor med snabba tåg möjliggör klimatsmart resande med tåg i stället för flyg och bil samt frigör utrymme för ökade godstransporter på järnväg. 8 En arbetsmarknadspolitik för starka och trygga löntagare vill se en modern arbetsmarknad med bra villkor och trygga anställningar.