ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023801 · 2021-01-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:80 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantaget från kravet på yrkeskompetensbevis bör omfatta den som haft ett yrkeskompetensbevis vars giltighetstid löpt ut till , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga giltigheten för yrkeskompetensbevis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildningsmomenten för de yrkeskompetenser som berörs i propositionen bör ges förutsättningar att genomföras digitalt och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i proposition 2020/21:80 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis att förlänga giltighetstiden för yrkeskompetensbevis . Ändringarna föreslås träda i kraft . har kristdemokratiska företrädare i återkommande efterlyst en förlängning av yrkeskompetensbevisen efter det att giltighetstiden för yrkeskompetensbevis som förlängts genom omnibusförordningen började löpa ut . Ikraftträdandet av det nu aktuella förslaget bör inte innebära att yrkeskompetensbevis vars giltighet löpte ut nu måste förnyas. anser därför att undantaget från kravet på yrkeskompetensbevis för att få framföra ett fordon med gods- eller persontransporter därför bör omfatta den som haft ett yrkeskompetensbevis vars giltighetstid löpt ut till . vill också förlänga giltighetstiden i stället regeringen föreslår. Den förlängda giltighetstiden för yrkeskompetensbevisen innebär att ett stort antal förare ställs i behov av att via utbildningsanordnare genomgå utbildningar. Detta innebär en kraftig kapacitetsbelastning för utbildningsanordnarna med brist på utbildningsplatser. För att främja bearbetningen av den utbildningsskuld som uppstår under den förlängda giltighetstiden föreslår att utbildningarnas moment ges förutsättningar att genomföras digitalt.
mot · H8023803 · 2021-01-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:80 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens med den ändring i 13 kap. 3 § som framgår av författningsförslaget i denna motion. Möjligheten att genomgå YKB-utbildningen har kraftigt försämrats under pandemin. Flera av de utbildningar som skulle ha genomförts har inte har varit möjliga att genomföra. Utbildningsskulden har därför ökat. Möjligheten att genomgå utbildningen på distans har varit begränsad. Lärarna räcker inte till för att hålla utbildningstillfällen i mindre grupper i den takt som skulle behövas. Mot ovannämnda bakgrund tog ett initiativ i trafikutskottet. Vi konstaterade att tiden för den dispensmöjlighet som funnits på grund av pandemin var på väg att löpa ut. konstaterade att om inte ytterligare dispensmöjligheter medges är risken att tiotusentals yrkeschaufförer inte kommer att kunna utöva sitt yrke. Lastbilar och bussar tvingas stå stilla för att förarna inte har giltiga tillstånd. Det vore djupt olyckligt. Detta initiativ fick regeringen att agera. Regeringen har dock i propositionen valt att begränsa dispensperioden . Regeringen agerar därmed som alltid under innevarande kris för sent och för lite. värnar transportföretagens möjlighet att långsiktigt kunna planera och fullt ut kunna återstarta efter krisen. fortsatt dispens från färdigställd YKB-utbildning är rimligt i det läge som befinner sig i. Förslaget med endast sex månaders dispens innebär med stor sannolikhet att ärendet ånyo kommer att behöva hanteras av trafikutskottet i relativ närtid. Detta skapar en ytterligare osäkerhet i en redan mycket osäker tid för transportbranschen. Därför är det av yttersta vikt att regeringen efter att nu aktuell lagstiftning trätt i kraft ska besluta om föreskrifter med innebörden att den förlängda giltighetstiden för yrkeskompetensbevis ska gälla t.o.m. . föreslår att det föreskrivs att det i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens ska införas en ny paragraf, 13 kap. 3 §, av följande lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis. En förlängning får inte gälla med början . Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från kravet på yrkeskompetensbevis. Ett undantag får bara avse den som haft ett yrkeskompetensbevis vars giltighetstid har löpt ut –och får inte gälla längre än till och med . Kopparklint (M)
mot · H8023804 · 2021-01-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:80 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de föreslagna ändringarna av lagen om yrkesförarkompetens ska träda i kraft och upphöra att gälla och tillkännager detta för regeringen. Lagen om yrkesförarkompetens innehåller bestämmelser om grundläggande kompetens och fortbildning för förare som utför transporter med vissa motorfordon samt bestämmelser om utbildning för att få sådan kompetens. Fortbildningen för att få behålla sitt yrkesförarkompetensbevis har inte fungerat fullt ut på grund av spridningen av covid-19 och yrkesförare riskerar att förlora sina bevis till följd av pandemin, som upprätthållandet av transporter är grundläggande. Propositionen föreslår ändringar av lagen om yrkesförarkompetens med anledning av det virus som orsakar covid-19. Genom ändringarna införs ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis och om vissa undantag från lagen. Ett sådant bemyndigande har även funnits . beslutade regeringen propositionen Förlängd giltighet för yrkeskompetensbevis (prop. 2019/20:165). De föreslagna ändringarna innebar att det i lagen om yrkesförarkompetens infördes bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis och om vissa undantag från lagen. Lagändringarna trädde i kraft och upphörde att gälla . Pandemin har snarare tilltagit i styrka än avtagit, och regeringen har väntat med att förlänga den tillfälliga lagstiftningen alternativt införa en ny eftersom man förgäves förväntat sig att EU ska agera. Det betyder att det nu finns yrkesförare som inte har kunnat genomföra de utbildningar som krävs och därmed inte har kunnat utöva sitt yrke. Det är ett glapp som inte var nödvändigt och hade kunnat förhindras. Förhoppningsvis kommer den svenska befolkningen att vara vaccinerad mot covid-19 och restriktionerna för hur många som får vistas i samma lokal inte längre gälla. Det är då sannolikt att det finns en utbildningsskuld gällande yrkeskompetensbevisen, dvs. att alla som ska inte har hunnit göra sina utbildningar fram till , då regeringen föreslår att den tillfälliga lagstiftningen ska upphöra att gälla, och att vi då återigen riskerar att placera yrkesförare i en situation där de inte kan förlänga sina bevis men heller inte genomföra sina utbildningar . vill undvika en sådan situation och ge både förare och företag mer tid och utrymme för att komma ikapp med utbildningarna genom att ge regeringen möjligheter att om så krävs fortsätta att förlänga förarbevis även efter . välkomnar förslagen i propositionen och tycker att dessa i stort är välavvägda och bra. Vi ställer oss bakom ändringarna i lagstiftningen, men anser att de tillfälliga ändringarna i lagen om yrkesförarkompetens gällande förlängning av yrkesförarkompetensbevis ska upphöra att gälla först . De föreslagna ändringarna av lagen om yrkesförarkompetens ska träda i kraft och upphöra att gälla . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H8023806 · 2021-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:57 Lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ekonomiskt ansvar för undvikbara vårdskador till följd av ett vårdslöst estetiskt kirurgiskt ingrepp eller en estetisk injektionsbehandling och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna har länge arbetat för ett stärkt patientskydd för icke medicinskt motiverad plastikkirurgi och andra liknande ingrepp och behandlingar, bl.a. genom skärpta kompetenskrav för att få bort oseriösa aktörer. Av det skälet välkomnar vi att det nu finns lagförslag på bord om kompetenskrav och krav på information och betänketid. Vi står även bakom förslaget om att den nya lagstiftningen ska föreskriva en åldersgräns . Vi är dock kritiska till propositionen på den punkt som avser möjligheten för det allmänna att utkräva ett ekonomiskt ansvar för undvikbara vårdskador då en vårdgivare utför ett estetiskt kirurgiskt ingrepp eller en estetisk injektionsbehandling. Regeringen avvisar i kategoriska ordalag att denna fråga ens utreds och hänvisar till hälso- och sjukvårdens grundprinciper om en god vård på lika villkor. Liberalerna anser att detta är att skjuta långt över målet. För oss socialliberaler är det självklart att patientens rätt till vård alltid ska respekteras, och detta oavsett vad som har orsakat att vårdbehovet har uppstått. En patient som drabbas av vårdskador till följd av självvalda estetiska ingrepp har alltså samma ovillkorliga rätt till vård som andra. Det är också fundamentalt att den vården ska ges utan ekonomiska särkrav mot den enskilde. Denna grundprincip för hälso- och sjukvården skulle inte påverkas av möjligheten för det allmänna att i någon utsträckning efterfakturera kostnaden för vårdskador vid estetisk kirurgi till den privata aktör vars ingrepp har orsakat skadan i fråga. Det bör observeras att frågan här handlar om kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar som görs av rent estetiska skäl och utan att det föreligger några som helst medicinska motiv. De privata aktörer som utför dessa ingrepp gör det helt på kommersiella villkor och helt vid sidan av den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Det finns då goda skäl att, som flera remissinstanser föreslår, pröva frågan om att införa en modell för ett visst ekonomiskt ansvarsutkrävande för de undvikbara vårdskador som uppstår vid vårdslös estetisk kirurgi och liknande ingrepp. En tänkbar modell skulle kunna vara någon form av obligatorisk ansvarsförsäkring, men även andra alternativ kan prövas. Regeringen bör därför låta utreda denna fråga i lämpligt sammanhang. Gulan Avci (L)
mot · H8023808 · 2021-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:66 Nya bestämmelser om hållbarhetsrelaterade upplysningar för vissa aktörer på finansmarknadsområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sjunde AP-fonden ska omfattas av de nya bestämmelserna om hållbarhetsrelaterade upplysningar för vissa aktörer på finansmarknadsområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försäkringsförmedlare och värdepappersbolag med färre än tre anställda inte ska omfattas och tillkännager detta för regeringen. Regeringens föreslagna lagändringar innebär att nuvarande bestämmelser om hållbarhetsinformation i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder ersätts av regler på EU-nivå. Förändringarna föranleds av EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar, vilket givetvis behöver förhålla sig till, även om förordningen inom vissa områden ger utrymme för att påverka hur ingående regelverket ska vara. Sjunde AP-fonden ska omfattas av de nya bestämmelserna Propositionen innebär att Sjunde AP-fonden exkluderas från att omfattas av EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar, vilket ifrågasätts av både och . Varför det skulle vara gynnsamt med en särreglering av Sjunde AP-fonden framgår inte av regeringens proposition eller promemoria med förslag till ändringar av placeringsreglerna för de fonder som Sjunde AP-fonden förvaltar. kan inte se att eventuella fördelar med en särreglering skulle väga upp för den informationsasymmetri som uppstår av att hållbarhetsinformationen lämnas i olika format och föreslår därför att även Sjunde AP-fonden ska omfattas av de nya bestämmelserna om hållbarhetsrelaterade upplysningar för vissa aktörer på finansmarknadsområdet. Försäkringsförmedlare och värdepappersbolag med färre än tre anställda ska inte omfattas av de nya bestämmelserna Förordningen ger medlemsländerna utrymmet att välja om lagen ska tillämpas på försäkringsförmedlare och värdepappersbolag med färre än tre anställda. Enligt propositionen uppskattas det vara en handfull aktörer som påverkas. Att det är få som omfattas är inte nödvändigtvis ett skäl för att tillämpa förordningens valfria delar, särskilt inte när de som påverkas är skyldiga att beakta och inkludera hållbarhetsriskerna i sina rådgivningsprocesser. anser att undantaget för värdepappersbolag med färre än tre anställda bör nyttjas för att minska den administrativa bördan för företag som, i många fall, är i en växande fas och att försäkringsförmedlare och värdepappersbolag med färre än tre anställda därmed inte ska omfattas av de nya bestämmelserna.
mot · H8023809 · 2021-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:68 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet är generellt sett negativt inställda till bonus–malus-systemet och menar att det egentligen bör avvecklas i sin helhet. Att regeringen nu går fram med en förstärkning av bonus–malus-systemet anser vi därför är högst problematiskt, detta på grund av att det i allmänhet finns många brister i detta system som heller inte är konstruerat på ett sådant sätt att det ger förutsättningar att uppnå avsedda syften, som konsekvenserna är tydligt negativa på ett orimligt sätt. Det mest fundamentala problemet är att bonus–malus bl.a. motverkar sitt eget syfte att ställa om fordonsflottan. De som har fossilbilar får ett svagare ekonomiskt incitament att byta ut sin bil mot en bil som drivs på förnybar energi, och det i sig gör att bonus–malus bidrar till att omställningsprocessen blir långsammare än vad som är avsikten. Enligt bedömare ökar den genomsnittliga bytestiden för fordon med till följd av de omvända effekter som uppstår i bonus–malus. Modellen för utbyte av fordon fungerar dessutom dåligt i flera avseenden. Den grundläggande mekanismen i modellen är just att kunna välja ett annat fordonsalternativ. Men för ett flertal fordonstyper, såsom för många lätta lastbilar och husbilar, saknas bonusalternativ, vilket gör att kunden inte har något alternativ till de straffskattebelagda fordonen, vilket då uppenbarligen inte blir en styrande effekt av skatten utan en ren skattepålaga på fordonsköparen. Det är inte rimligt att påstå att modellen styr om fordonsflottan i de fall konsumenten inte har en reell möjlighet att i praktiken också välja annat än ett malusbeskattat fordon. Där uppstår också en nyckfull och orättvis straffbeskattningslogik eftersom systemet saknar en konsekvent struktur. Bland annat kan nämnas att bonusen ges vid ett och samma tillfälle, medan straffbeskattningen i malusdelen löper . Bonus–malus är också en modell som med regeringens goda minne gynnar de som redan har det gott ställt och drabbar företagare och hushåll på landsbygden eller i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. Det blir i förlängningen ett ytterst märkligt system som förstärker den centrala problematiken i bonus–malus som handlar om att systemet gynnar höginkomsttagare i städerna medan det ger negativa effekter bl.a. för hushåll med låga inkomster och för barnfamiljer med knappa marginaler. gäller mycket höga bränsleskatter för dem som bor i perifera lägen med långa sträckor av pendling till arbete och aktiviteter i vardagen.
mot · H8023818 · 2021-01-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:72 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare förbehåll vid tillträdet till konventionen och tillkännager detta för regeringen. Tillträdandet av konvention om it-relaterad brottslighet är ett steg mot ett effektivare beivrande av brottslighet i en digital värld. Möjligheten att förelägga aktörer att bevara uppgifter som är av intresse i brottsbekämpningen och som sedermera kan utlämnas är en viktig aspekt av det internationella samarbetet. Det finns dock skäl att från sida lämna förbehåll vid tillträdandet gällande den svenska särregleringen av tryck- och yttrandefrihetsbrott. Tryck- och yttrandefriheten är ett fundament i den moderna demokratin. Att visst tryck och tal är kriminaliserat följer av att yttrandet av densamma allvarligt hindrar andra från att nyttja sin egen rätt till yttrandefrihet. Det är dock främst upp till varje enskilt land att utforma de inskränkningar av yttrandefriheten som det landet anser är motiverat. Det internationella samarbetet bör syfta till att underlätta varje enskilt lands beivrande av brottslighet, snarare än att förbinda sig till viss straffrättslig reglering. Att förbinda sig att reglera tryck- och yttrandefrihet på ett visst vis bör därför inte anses lämpligt. bör således lämna ett förbehåll enligt artikel 3.2 och 5.2 i tilläggsprotokollet till konventionen. Gällande svensk lag som enligt regeringen redan reglerar de frågor som tilläggsprotokollet behandlar bör denna inte ändras i samband med ett sådant förbehåll.
mot · H8023820 · 2021-01-15 00:00:00 — Motion till 2020/21:3820
mot · H8023821 · 2021-01-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:66 Nya bestämmelser om hållbarhetsrelaterade upplysningar för vissa aktörer på finansmarknadsområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att utformningen av Sjunde AP-fondens hållbarhetsredovisning säkerställer jämförbarhet med den redovisning som åläggs andra aktörer i och med proposition 2020/21:66 och tillkännager detta för regeringen. Propositionen lägger fram förslag om att nuvarande bestämmelser om hållbarhetsinformation i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder tas bort och ersätts av regler på EU-nivå. är positiva till att det ställs tydliga hållbarhetskrav, och till att dessa redovisas på ett för spararen lättbegripligt och jämförbart sätt. Vad gäller förvaltning av pensioner är detta särskilt viktigt, då skillnaden mellan fonder och förvaltare kan anses svåröverblickbar och då många inte har tid eller motivation att sätta sig in i de val som kan göras. anser därför att propositionens förslag, som säkerställer att hållbarhetsredovisningen görs mer likartad även internationellt inom EU, är bra. Vi vill dock lyfta vikten av att även Sjunde AP-fonden (AP7) hållbarhetsredovisar på ett sätt som är jämförbart med övriga aktörer. Propositionens förslag kommer inte att gälla AP7, utan regeringen avser att återkomma snart kring utformningen av dess hållbarhetsredovisning, inom ramen för en övergripande översyn av AP7:s förvaltning. Eftersom AP7 har till uppgift att förvalta premiepensionen åt de som inte själva valt förvaltare för sin premiepension, eller i övrigt har lågt intresse av att sätta sig in i fondvalen, förvaltar den en stor del av det totala pensionskapitalet, och därmed faller en tung börda på fonden att säkerställa en ansvarsfull och hållbar förvaltning. Det är också centralt att hållbarhetsredovisningen är enkel att förstå och jämföra med andra fonder, eftersom de som låter AP7 förvalta deras premiepension i mindre utsträckning sätter sig in, jämför och eventuellt byter förvaltare. Därmed vill påtala det som och lyfter i sina remissvar gällande att även Sjunde AP-fonden bör omfattas av de informationskrav som gäller enligt EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar. De anser att det skulle underlätta en jämförelse mellan de fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden och övriga fonder som erbjuds på fondtorget för premiepension, vilket skulle förbättra spararnas möjligheter att fatta medvetna beslut. anser därför att regeringen bör tillse att utformningen av Sjunde AP-fondens hållbarhetsredovisning säkerställer jämförbarhet med den redovisning som åläggs andra fondförvaltare i och med proposition 2020/21:66. Detta bör regeringen ges till känna.
mot · H8023822 · 2021-01-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:57 Lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheten till att stärka kompetenskraven för ytterligare estetiska behandlingar som kan innebära en risk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att lagförslaget också ska innehålla konsumentskydd gällande samtliga estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslår regeringen att en lag om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar ska införas. Den övergripande målsättningen med lagen handlar om att stärka skyddet för individens liv och hälsa. Regeringen föreslår att kompetenskrav för den som utför behandlingarna ska införas. Legitimerade läkare eller tandläkare med adekvat specialistkompetens ska tillåtas utföra estetiska kirurgiska ingrepp. Den som har legitimation som läkare, tandläkare eller sjuksköterska ska enligt lagförslaget få utföra estetiska injektionsbehandlingar. anser att det är både aktuellt och viktigt att införa dessa kompetenskrav. Dock ser vi det som problematiskt att lagförslaget inte omfattar fler riskfyllda estetiska behandlingar. Säkerheten vid utförandet av andra estetiska behandlingar som kan innebära risker, exempelvis laserbehandlingar, mekanisk och kemisk peeling samt icke kirurgiska hårtransplantationer, måste utredas närmare. Det finns således även ett behov av att se över skärpta krav vad gäller särskild kompetens för samtliga estetiska behandlingar vilka anses kunna medföra en risk. Regeringen bör också överväga det faktum att den här typen av estetiska behandlingar i så hög grad som möjligt endast ska utföras av den som kan uppfylla rimliga kompetenskrav. Regeringen bör därför arbeta fram en lämplig modell för det ändamålet. Av den anledningen anser vi att det finns goda skäl för att regeringen bör göra en bredare översyn av kompetenskraven för samtliga estetiska behandlingar som anses kunna innebära en risk. Lagförslaget syftar till att stärka skyddet för liv och hälsa. Det håller dock inte ur konsumenträttsligt perspektiv. Det finns ett gränsland mellan skada och missnöje med utförd behandling, vilket kan vara helt eller delvis permanent och som inte kan förbises. Regeringens förslag om ny lag för estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar innehåller delar som kommer att öka skyddet för den enskildes liv och hälsa vid kirurgiska ingrepp och injektionsbehandlingar, vilket är positivt. Däremot saknas konsumentpolitiska åtgärder med syftet att klargöra vad som händer i de fall någon vill reklamera ett ingrepp eller en behandling, vilket är viktigt ur konsumentsynpunkt. Per Ramhorn (SD)
mot · H8023827 · 2021-01-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:72 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till husrannsakan på distans och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lämnat en proposition för tillträdande till Budapestkonventionen. ställer sig bakom propositionen, men propositionen missar en viktig aspekt, som förs fram av och , nämligen möjligheten till husrannsakan på distans. Regeringen hänvisar till att förslaget om utredning på distans övervägs av 2017:100, som remitterats och bereds i . Det svaret duger emellertid inte. Som både och påpekar har de redan i remissvar till utredningen konvention om it-relaterad brottslighet SOU 2013:39 påpekat att frågan behöver redas ut. Denna ståndpunkt upprepas i remissvaren till SOU 2017:100, som publicerades på hemsida , alltså . Utredningen är också mycket tydlig. Den föreslår att husrannsakan på distans ska tillåtas. Att detta fortfarande inte omhändertagits så att de rättsvårdande myndigheterna får klart rättsstöd är beklagligt och måste förändras. Skånberg (KD)