mot · H8023834 · 2021-01-15 00:00:00 — Detta ökar också förutsättningarna för utländska investeringar i . har investerat och etablerat internationellt världsledande forskningsinfrastruktur, bl.a. , och . Samtliga anläggningar väntas locka många gästforskare där de två sistnämnda i uppskattningsvis kommer att ta emot 2 000 respektive 3 000 gästforskare då de är i full drift. Det är en enorm och imponerande satsning med syfte att öka svensk kompetens och konkurrenskraft. Med tanke på det näraliggande är det viktigt att lyckas framstå som attraktivt såväl då det gäller att rekrytera expertkompetens som vid deras kommande val av bostadsort. Livsvillkor i form av tillgång till bostäder, barnomsorg och engelskspråkiga skolor (till exempel IB-programmet) samt jobb till medföljande partner är viktiga delar för detta. Därför är det viktigt att inte bara kan matcha andra länders villkor, utan också kan erbjuda ett bättre mervärde. har också påtalat vikten av att den svenska expertskatten görs mer konkurrenskraftig för att locka internationell kompetens till . Vi välkomnar därför att tidsgränsen för skattelättnad flyttas från till . Men det räcker inte. Även kriterierna, särskilt vad gäller inkomstgränserna, behöver justeras. Detta kan stärka förmåga att attrahera fler talanger och experter till vårt land. 8 Öka det ömsesidiga internationella utbytet Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen finns det ett flertal faktorer som spelar roll, varav det internationella utbytet är en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i , och för den delen svenska studenter som reser utomlands. Utan utbyte förlorar svenska lärosäten både kvalitet och mångfald. Vi behöver motivera fler svenska studenter att resa ut för att studera i annat land under delar av sin utbildning, men då det gäller inresande studenter och forskare finns hinder som framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska Exempelvis fick betala tillbaka studieavgiften för runt 100 utländska studenter för att inte hunnit hantera deras ansökningar och kunnat utfärda visum för studier. Högskolor vittnar också om problem med samordningen i visumprocessen, där även intervjuer på ambassad och utfärdande av id-kort ingår. De olika momenten måste nämligen vara samordnade för att studenten ska få sitt visum , något som inte går att säkra. Stora problem finns även för gästforskare i samband med att deras visum ska förlängas . Då hinner inte med, och från att ha haft en handläggningstid uppger myndigheten att man nu har en handläggningstid på mellan . Ett annat problem är att mastersstudenter och doktorander inte kan söka uppehållstillstånd för hela studieperioden utan måste söka nya tillstånd . Det skapar oro hos både studenter och forskare som det ger onödigt arbete. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och den fria rörligheten för studenter och forskare är mycket viktiga i dagens samhälle. Om vi inte kan garantera att antagna utländska studenter och forskare får stanna för att studera och forska i riskerar vi att förlora i anseende och därmed i framtida konkurrenskraft. uppmanar därför regeringen att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . En väl fungerande infrastruktur för forskningen är avgörande för att nya forskningsgenombrott ska kunna göras. Det handlar dels om storskaliga anläggningar såsom , och , kallat ”big science”, dels om e-infrastrukturer för att hantera forskningsdata och beräkningsresurser. har gjort stora investeringar i ”big science” som har en stor potential för nya forskningsgenombrott och innovation. Men för att anläggningarna ska nå sin fulla potential behöver finansieringen av anläggningarna säkerställas. Detta uppmärksammade regeringen på redan i den förra forskningspolitiska propositionen och vi anslog en förstärkning av finansieringen. välkomnar därför regeringens förstärkning av infrastrukturen i forskningspropositionen. Det stärker möjligheterna till nya genombrott i forskningen, vilket kan leda till nya innovationer och produkter. Bland större svenska börsbolag består av företagens värde av icke-materiella tillgångar i form av exempelvis patent, varumärken och upphovsrättigheter. Det kommer inte utan utmaningar. anser att för att både kunna ta till vara dessa tillgångar samt även kunna behålla konkurrenskraftiga företag, krävs ett säkert och tydligt regelverk. Ett sådant tydligt regelverk finns inte . För att främja innovation och entreprenörskap måste s.k. kunskapsrelaterade tillgångar hanteras på bästa möjliga sätt. Det gäller för allt från industriföretag till nya företag som växt i fram i tider av digitalisering. Det behövs ett tydligt regelverk för att överföra kunskapen till en tillgång för företagen. 11 En ökad säkerhet i det svenska forskningssystemet Det svenska näringslivet och den fria forskningen drabbas av spionage och industriella stölder som går att knyta till den kinesiska staten. Dataintrånget ”Cloud Hopper” är det mest kända fallet, men långt ifrån det enda. Det är av stor vikt att förmår skydda näringslivet i allmänhet och innovativa teknikföretag i synnerhet. Det hot som svenska försvarsunderrättelsemyndigheter beskriver är mycket oroande. Inte minst när svensk teknologisk kompetens kan ha en militär användbarhet. Lagen om kinesiska medborgares underrättelseplikt liksom ett förhållningssätt med oklara gränser mellan vad som är civilt och militärt leder till utmaningar för svensk forskning. En viktig fråga att bevaka framöver är hur vi hindrar personer med koppling till kinesisk underrättelsetjänst att ges tillträde till känslig forskning. Detta får dock inte leda till ett granskningssystem som regelmässigt stoppar duktiga kinesiska forskare bara på grund av deras härkomst, utan i stället behövs ett träffsäkert system som kan identifiera reella säkerhetsrisker. vill att underrättelsemyndigheterna får ett regeringsuppdrag att utveckla en strategi kring hur svenska universitet och högskolor ska stärka sin säkerhet och kunna arbeta med screening samt vid behov samarbeta med exempelvis , Must och FRA. I uppdraget ska ingå att ta fram en samlad åtgärdsplan med ett bredare utbud av verktyg för att begränsa tekniköverföring, inklusive bättre granskning av visumansökningar från kinesiska militärforskare och ytterligare lagstiftning som riktar sig till militära slutanvändare. Dessutom bör det ingå att utveckla myndighetssamarbetet för att säkerställa bättre integration av försvars- och säkerhetsmyndigheterna och högskolemyndigheter som samt . 12 Öppen vetenskap och replikerbar forskning anser att forskningsresultat och data som tas fram med hjälp av offentlig finansiering bör vara tillgänglig så långt det är möjligt. Öppen vetenskap och öppna forskningsdata främjar en god kvalitet i forskningen. har ett nationellt samordningsansvar för öppen tillgång till forskningsdata samt har ett nationellt samordningsansvar för vetenskapliga artiklar. För att detta ska fungera optimalt krävs det en samordning mellan dessa båda verksamheter. anser att även är av stor vikt att forskningens kvalitet ska följas upp och den ska även offentliggöras. Samtliga forskningsfinansiärer bör få i uppdrag att återkommande redovisa hur de arbetar för att nå regeringens målsättning om omedelbar öppen tillgång till publicerad vetenskap. Vi anser även att forskningen ska vara replikerbar, dvs. att den går att upprepas med olika variabler. Detta är en viktig kontrollstation för att forskningen ska vara relevant och medföra samhällsnytta. Det behöver utvecklas en tydlig teknisk lösning för detta ändamål. 13 Jämställdhet och genusperspektiv inom forskning och akademi Strävan efter jämställdhet inom forskning och akademi är viktig. De statliga universiteten och högskolorna har en skyldighet enligt högskolelagen att alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i sin verksamhet. Regeringen har satt upp målet att hälften av de nyrekryterade professorerna 2030 ska vara kvinnor. Både lärosätena och forskningsfinansiärerna har uppdrag om jämställdhetsintegrering, ett arbete som följs upp av jämställdhetsmyndigheten. finns det vittnesmål om situationer där arbetet för jämställhet övergår till att bli en fråga om ren kvotering, exempelvis användandet av ett visst antal kvinnliga författare i kurslitteratur trots att texterna inte bedömts som primärt relevanta för kursen. Forskare har vittnat om problematiken när de i ansökningar om projektbidrag numera ska redogöra för köns- och genusperspektiv i forskningens innehåll. Även om det inte är tillämpligt föds en uppfattning om att ett sådant perspektiv krävs för att komma i fråga för finansiering. Styrningen och tolkningen av olika jämställdhetspolitiska mål behöver bli mer enhetlig och möjligheterna att följa upp hur olika målsättningar tolkas i praktiken behöver öka. vill därför se en bred översyn av samtliga jämställdhetspolitiska mål som riksdag och regering beslutat om, inklusive en uppföljning av styrkedjor och målens olika utfall. Detta för att öka transparensen och legitimiteten för jämställdhetspolitiken, men också för att säkerställa att kvotering och genusperspektiv inte ska kunna gå före meriter, kompetens och relevans inom svensk forskning. 14 Digitalisera den högre utbildningen är ett av världens mest digitaliserade länder. Men tyvärr gäller det inte den högre utbildningen. Trots att lärosätena är samhällets främsta kunskapsnav, där ny vetenskap forskas fram som kan leda omstöpa arbetssätt och metoder, har många lärosäten en daterad it-miljö som förvårar möjligheterna att ta till vara på digitaliseringens möjligheter i den högre utbildningen. Lärosätena borde ligga i samhällets framkant i digitaliseringen men har hamnat på efterkälken. Behovet av att kraftfull stärka digitaliseringen i den högre utbildningen har inte minst visat sig i spåren av covid-19-pandemin. mer än någonsin finns därför ett stort behov av att ta fram en samlad strategi för lärosätenas digitalisering. En sådan strategi behöver säkerställa lärosätenas beställarkompetens vad gäller it, fastslå infrastrukturella behov och överväga gemensamma ramverk och standarder för nät- och distansbaserad undervisning. Universitets- och högskolerådet och bör, i samarbete med lärosätena och andra tänkbara aktörer, få ett samlat uppdrag att ta fram en strategi för lärosätenas och den högre utbildningens digitalisering. Arbetet med onlineutbildningar, såsom flexible learning och Online Courses (MOOC), måste stärkas. Olika studenters levnadsförhållanden och inlärningsstil kan därmed tillgodoses på ett bättre sätt. För att förenkla situationen för studenter är det dock önskvärt att den här typen av digitala utbildningsplattformar samordnas i högre grad än vad som är fallet och att goda exempel sprids. Det är hög tid att regeringen undanröjer hinder och tydliggör vad som gäller för svenska lärosäten som vill införa onlineutbildningar. 15 Entreprenörskap, innovation och jobbskapande Entreprenörskap, innovation och jobbskapande går hand i hand. Ett innovativt klimat och en global konkurrenskraft i världsklass är avgörande för ett litet handelsberoende land som . rankas som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga ekonomier av bl.a. , och . måste vi fortsätta arbeta aktivt för ett livskraftigt näringsliv som främjar forskning, innovation och digitalisering i syfte att långsiktigt stärka svensk konkurrenskraft. Inte minst i spåren av covid-19-pandemins effekter på ekonomin, näringslivet och samhället i stort. 15.1 Forskning och innovation kräver ett livskraftigt näringsliv För att goda villkor ska råda för nya innovationer krävs det en politik som stimulerar, men inte hindrar den inneboende kraften hos forskare och innovatörer. Det krävs insatser som främjar företagande, kompetensutveckling och forskning för möjligheter för fler att delta i samhällsutvecklingen. Entreprenörer och innovatörer är en avgörande länk mellan forskningsvärlden och samhället. Detta krävs för att många idéer ska få genomslag i vår vardag och bidra till tillväxt och välfärd. Det krävs därför reformer på en rad områden. Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland måste tillväxtförutsättningarna stärkas. En bred skattereform bör sjösättas med målet att bl.a. förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. Kompetensförsörjning och kompetensutveckling inom forsknings- och innovationstunga företag måste främjas. Det ska vara möjligt att t.ex. införa skattelättnader vid köp av utbildning för företag. Det är avgörande att kunna attrahera kvalificerad arbetskraft och expertis från andra länder. bör vidta åtgärder för att locka mer högkvalificerad arbetskraft till genom exempelvis talangvisum. Investeringar i och utanför måste öka. har därför höjt anslagen för exportfrämjande i sin budget . Det måste exempelvis bli enklare för investeringsbolag att etablera sig i . 15.2 Reformer för att främja forskning och innovation i näringslivet De strategiska innovationsprogrammen och strategiska samverkansprogrammen syftar till att stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft. De är även avsedda att bidra till att möta globala samhällsutmaningar. har konstaterat att det finns otydligheter i regleringsbreven till berörda myndigheter om hur myndigheterna ska välja inom ramen för de strategiska innovationsprogrammen. Vad gäller de genomförda strategiska samverkansprogrammen har inte identifierat något systematiskt uppföljningsarbete. De strategiska samverkansprogrammen bör därför utvärderas och otydligheter i regleringsbrev avseende de strategiska innovationsprogrammen behöver utredas. vill utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, regioner, kommuner och företag. En nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling bör därför tas fram av regeringen. Ett förenklat och standardiserat regelverk för testbäddar bör övervägas. Även den bästa nya tekniken behöver testas och många nya idéer uppstår i samband med praktiska experiment. Det bör finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för att ansöka om möjligheten att få genomföra testbäddar. måste också underlätta implementeringen av goda forskningsresultat. rekommenderas forskare att ta kontakt med universitetens innovationskontor där de kan få stöd och råd för kommersialisering av sina produkter. Det råd som ofta ges är att starta ett aktiebolag. Problemet är dock att många forskare inte har tid, kunskap och intresse, eller för den delen är bäst lämpade att göra detta, utan vill fortsätta med det som de är bäst på, att forska. Detta innebär att många statligt finansierade (via , Forte m.fl.) interventioner/innovationer inte kommer medborgarna till del. vill på nationell nivå underlätta för forskare inom exempelvis teknik, pedagogik och vård att implementera evidensbaserade lösningar utan att forskarna själva måste starta bolag och bli affärspartner. Innovationstävlingar är ett intressant verktyg som i många fall kan komplettera andra former av upphandling såsom innovationsupphandlingar. I en innovationstävling belönas de som först eller mest effektivt kan lösa en definierad utmaning. Genom att rikta strålkastarljuset på en viss fråga eller möjlighet kan tävlingar påskynda utvecklingen mot ambitiösa mål. bör därför sträva efter att öka antalet innovationstävlingar. 15.3 Digitalisering är avgörande för näringslivet Medan det offentliga har hamnat efter i digitaliseringen har näringslivet varit det som drivit utvecklingen framåt. Ett starkt ledarskap med resultatfokus har resulterat i att utvecklingen gått snabbare och snabbare . Konkurrensen är däremot stenhård och den är dessutom global. Immaterialrätt och patent har fått större och större betydelse precis som kompetensen som utvecklar den. Ska kunna stå sig i den globala konkurrensen krävs det att vi arbetar tillsammans med näringslivet för att bygga en så gynnsam miljö som möjligt. ser därför att myndigheter såväl som lagstiftning i större utsträckning måste ta hänsyn till denna utveckling. De behöver såklart utformas och utvärderas både utifrån säkerhetsfrågan, den personliga integriteten och näringslivet konkurrenskraft. Utvecklingen av artificiell intelligens, AI, har exploderat och kommit att få en stark inverkan både vad gäller investeringar, nationella utvecklingsstrategier samt lagstiftning. Det är viktigt att har en strategi för att utnyttja den potential som finns i AI, men också att vi ställer upp klara spelregler som vi har ett gynnsamt företagsklimat. Tillgången till data och utvecklingen av AI pekas ut som centralt för framtiden som kan leda till innovationer och möjligheter att lösa dagens stora samhällsutmaningar så som klimatet, energieffektivisering och förbättra vård och hälsa. Möjligheten att kunna vidareutveckla den här tekniken för ett brett nyttjande i samhället är centralt för ett bättre . ser positivt på regeringens ambition i forskningspropositionen att så tydligt peka ut digitaliseringen som ett centralt område. Däremot är det förvånande att regeringens egen satsning på datadriven ekonomi och AI ligger när det så tydligt pekas ut som ett centralt viktigt område. Det är viktigt för att datadriven ekonomi och AI ges en framflyttad position för att inte tappa i konkurrenskraft. 16 Bättre samverkan mellan civila och militära forskningsaktörer och beställare Försvarsberedningen är tydlig med att utveckling av för försvaret relevant teknik sker i stor utsträckning i det civila samhället. Tillämpning av ny civil teknik är därför nödvändig för att försvarets stridskrafter ska förbli relevanta. Denna slutsats finns även med i regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (2020/21:30) där regeringen framhåller behovet av samverkan mellan civila och militära forskningsaktörer och beställare. I propositionen står vidare: Forskning och utveckling bidrar även till tillgång av strategiska kompetenser. Strategiska kompetenser avser kunskapsområden där enskilda individer och grupper som på grund av sin specifika kompetens vid höjd beredskap och därmed ytterst i krig behöver göras tillgängliga för såväl det militära som det civila försvaret. Regeringen anser att det är en viktig komponent i försvaret av att strategiska kompetenser identifieras inom staten, inom akademin, likväl som hos privata aktörer. I den aktuella propositionen dras också följande slutsats: ”Gränsen mellan civil och militär användbarhet av viss teknik har i delar av utvecklingskedjan suddats ut.” Det borde leda till åtgärder för att öka integrationen med försvarsområdet. Åtgärderna att öka samverkan med försvarsområdet uteblir dock. Till exempel nämns inte Europeiska försvarsfonden som lanserats med stort fokus på samhällets försvar, robusthet och disruptiva teknologier. Här har staten förutsättningar att underlätta samarbete mellan företag, forskare och myndigheter – civilt och militärt – inte minst att tillsammans identifiera gemensamma mål och strategier för att nyttja företagens internationella konkurrenskraft. Tekniken känner inga gränser och att medvetet begränsa samhällsnyttan har som land inte råd med. 17 Kommentarer till regeringens forskningsprogram Nedan kommenterar de nationella forskningsprogram som regeringen har presenterat och som vi har synpunkter på. Då programmen är översiktligt presenterade i propositionen är det svårt att veta vad som förväntas ingå och hur programmen kan komma att gestalta sig. uppmanar därför regeringen och forskningsfinansiärerna att nogsamt studera och utgå från befintlig forskning, för att optimera resursanvändandet och de synergier som detta bör ge. välkomnar forskningsfinansiärernas förslag till ökad samverkan i de utpekade forskningsprogrammen och anser att denna bärande idé ska följas upp sett till såväl kvalitet som effektivitet. 17.1 Forskning om säkra samhällen Uppbyggnaden av det civila försvaret påbörjades i och med försvarsbeslutet då en sammanhängande planering totalförsvaret och det civila försvaret återtogs. Denna utveckling tar ytterligare fart i och med det försvarsbeslut som tagits för perioden –2025. Resurser skjuts till på ett antal olika områden för att bygga upp verksamheter som försörjningstrygghet, transporter och sjukvård som ska kunna fungera i händelse av kris och krig. Återtagandet av det civila försvaret görs dock från en låg nivå och förutsättningarna ser helt annorlunda ut än under det . Många vitala resurser som tidigare låg i händerna hos offentliga aktörer återfinns hos privata aktörer, varför samordningen är viktig. Försörjningskedjor och internationella beroenden är mer komplexa . Dessutom så har mycket av den kunskap som tidigare fanns om hur det civila försvaret försvunnit. För att kunna bygga upp ett relevant och väl fungerande civilt försvar krävs ett stort engagemang från alla de offentliga och privata aktörer som ska vara en del av det. Det krävs också forskning och noggrann uppföljning för att garantera att det nya civila försvaret blir ändamålsenligt och att det tar vara på samhällets samlade resurser på bästa sätt. välkomnar regeringens satsningar på forskning kring uppbyggnaden av det civila försvaret i forskningsprogrammet samhällen. 17.2 Forskning om informations- och cybersäkerhet En god cybersäkerhet är helt grundläggande för att ett modernt samhälle ska kunna fungera. är ett av världens mest digitaliserade länder, men undersökningar (som t.ex. Index) visar att vi inte ligger lika långt fram när det gäller cybersäkerhet. ser därför positivt på att tilldelas resurser för ökad forskning om informations- och cybersäkerhet. vill dock lyfta behovet av att bättre integrera civil cybersäkerhet och cyberförsvar. Det finns ingen anledning att hålla dessa två i separata stuprör. Utmaningarna från statsunderstödda aktörer på cybersäkerhetsområdet berör både den civila och den militära sfären. Det finns också stora synergier i att utveckla gemensamma verktyg. Ett bra sådant exempel är TDV (tekniskt detekterings- och varningssystem) som utvecklats av FRA. Det är ett varningssystem som kan upptäcka avancerade it-angrepp som normalt inte upptäcks av kommersiella antivirusskydd. Det krävs fler sådana innovationer som test- och demoprogram inom cybersäkerhet. Dessutom behöver koordineringen mellan cyberförsvar och civil cybersäkerhet bli bättre för att aktivt ta del av de satsningar som där sker inom Digital Europe, Horisont och Europeiska försvarsfonden. 17.3 Samhällsutmaningen hälsa och välfärd Det sker just nu en mycket hoppfull utveckling inom medicinteknik och läkemedel. har den medicinska forskningen varit lika intensiv som just . Mot bakgrund av covid-19-pandemin har mycket fokus hos många av aktörerna inom läkemedel riktats mot att bedriva forskning i syfte att ta fram covid-19-vaccin. anser att regeringens forskningsproposition tar för lite fasta på den samlade utvecklingen inom den medicinska forskningen och den potential som finns för de länder som vågar bryta ny mark och som prioriterar forskning allra starkast. 17.3.1 Prioritera medicinsk forskning En aktuell genomgång visar att den medicinska forskning som bedrivs till betydande delar rör svåra sjukdomar och diagnoser så som cancer, infektionssjukdomar, immunologiska sjukdomar, neurologiska sjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar. kommer mycket av den fortsatta forskningen och utvecklingen av vården handla om immunterapier, cellterapier, genterapier, antikroppar, kombinationsbehandlingar och Car-T-behandlingar. Det är ett viktigt politiskt ansvar att se till att nya mer innovativa och kraftfulla läkemedel kommer alla behövande patienter till handa.