mot · H9024198 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Läget på svensk arbetsmarknad En arbetsmarknad där alla får plats Kraftfull förstärkning av nystartsjobben Höjt lönetak i nystartsjobben Tillfälligt handledarstöd för fler i arbete Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga Fler behöver arbeta mer och längre Skattelättnader för fler i arbete Dubbelt jobbskatteavdrag för personer som går från utanförskap till arbete Reformerat bidragssystem för fler i egenförsörjning Flyttpeng för personer i försörjningsstöd och a-kassa Ta bort rätten till kompletterande försörjningsstöd Individualisera etableringstillägget i etableringsersättningen. Fler platser i Yrkesvux – sfi med yrkesutbildning En modell för obligatorisk a-kassa Nedtrappad förhöjd nivå i a-kassan Övriga förändringar av arbetslöshetsförsäkringen Utöka undantagen från turordningsreglerna i LAS Nollvision för dödsolyckor i arbetet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillfälligt kontantbidrag till de som går från långtidsarbetslöshet till arbete, som utformas som ett dubbelt jobbskatteavdrag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för unga upp till inom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer som har tagit en akademisk examen före utgången av det år de fyller 25, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag i max 24 månader för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett extra förhöjt jobbskatteavdrag för personer som är eller äldre, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönetaket i nystartsjobben till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillfälligt handledarstöd för nystartsjobb och arbetspraktik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt tillåta de som varit inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen , och som i övrigt kvalificerar sig till nystartsjobb enligt förordningen (2018:43) om stöd för nystartsjobb, ska kunna kvalificera sig för ett nystartsjobb, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt höja subventionsgraden i förordningen (2018:43) om stöd för nystartsjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa matchningsanställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en tillfällig flyttpeng för personer i försörjningsstöd och a-kassa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en statlig dagpenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa introduktionsjobben och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till extratjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och införa ett förlängt etableringsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla anhöriginvandrare från länder utanför EU/EES som väljer att stanna permanent ska erbjudas plats i etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildningen, med fokus på sfi med yrkesutbildning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja utvecklingsbidraget för lönebidrag för anställning respektive trygghet när det gäller anställningar i arbetsintegrerande sociala företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trappa ned ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den tidigare deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att individualisera etableringstillägget i etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort rätten till kompletterande försörjningsstöd med etableringsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningstiden från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en proportionalitetsprincip för fackliga stridsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera de regionala skyddsombuden innan deras befogenheter vidgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att införa en arbetsmiljödeklaration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag kring beredskapslager som anger hur länge lager ska räcka i kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att får i uppdrag att särskilt lyfta hur det psykosociala stödet till personal som arbetar under hård press under en pandemi kan förbättras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak), får i uppdrag att följa hur stödet ges till personalen så att de inte får långvariga hälsokonsekvenser för framtiden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra föreskrifter i arbetsmiljölagen kring vilken skyddsutrustning som bör gälla i olika vårdsituationer och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Internationella arbetsorganisationen () Jobbstimulans för dubbelt JSA-grupper Tillfällig flyttpeng för arbetslösa Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete, eller annan meningsfull sysselsättning att gå till, är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Den handlar också om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stor. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Den som har ett arbete har också bättre förutsättningar både att bilda familj och att ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder inte på något sätt att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att förutsättningarna att få livet att fungera blir betydligt bättre med ett arbete och en egen försörjning. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fyra av fem nya jobb skapas i de små och medelstora företagen. Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Att skapa bästa möjliga jordmån för fler företag och ökad sysselsättning är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. Läget på svensk arbetsmarknad arbetsmarknad lider av stora strukturella problem. Redan före coronakrisen, under relativt goda omständigheter, misslyckades regeringen med att få bukt med ett brett utanförskap och hög arbetslöshet. Detta illustrerades tydligt av att arbetslösa i s.k. svag konkurrensförmåga[1] på arbetsmarknaden ökade i andel, men även i antal under flertalet av . Den tidigare starka konjunkturen innebar en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildningsbakgrund, medan utsatta grupper på arbetsmarknaden hade det svårt. Den ekonomiska kris som coronapandemin förde med sig slog brett och har inneburit att även personer med normalt sett god förankring på arbetsmarknaden sagts upp, varslats eller korttidspermitterats. Enligt har även denna grupp nu allt längre arbetslöshetstider – och riskerar långtidsarbetslöshet. Antalet inskrivna arbetslösa med svag konkurrensförmåga har fortsatt att öka och förväntas uppgå till närmare 300 000 personer . Den stora, strukturella utmaningen på svensk arbetsmarknad, har accelererat. Flera tunga instanser, som , och har påpekat att trösklarna in på svensk arbetsmarknad är för höga. Detta gäller i synnerhet för människor med utsatt ställning på arbetsmarknaden. Det visar sig bland annat genom att har det största sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i hela EU. Arbetslösheten bland utrikes födda var 2020, medan motsvarande siffra för inrikes födda var . Bland de utrikes födda med endast förgymnasial utbildning uppgick arbetslösheten till . Det skulle behövas tiotusentals nya jobb med låga eller endast grundläggande utbildningskrav, men tillhör de länder som har lägst andel sådana arbeten i hela EU. För att fler utrikes födda ska få ett jobb att gå till, och fler barn ska få se sina föräldrar gå till jobbet, måste därför risken och kostnaden att anställa minska. Andra som har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är äldre och personer med funktionsnedsättning. Långtidsarbetslösa är också en grupp som har en svår situation i att komma i arbete. För dessa människor behövs en rad insatser för att öka deras möjligheter att kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. En arbetsmarknad där alla får plats I får fler chansen till en arbetsgemenskap och vårt mål är att alla ska kunna jobba av sin förmåga. Men för att det ska bli möjligt krävs omfattande reformer för att vända utvecklingen och skapa en arbetsmarknad där alla får plats. Kraftfull förstärkning av nystartsjobben Nystartsjobb är en subventionerad anställningsform som är riktad till långtidsarbetslösa. Den har enligt utvärderingar den bästa övergången till vanligt jobb, med en övergång till arbete för av deltagarna. Samma siffra för regeringens egen reform, , är . Nystartsjobb gör att arbetsgivarens kostnad för en anställning blir väsentligt lägre och styckkostnaden för staten är - jämfört med Extratjänsterna - hälften så stor. får en arbetsgivare som anställer en person som varit arbetslös som huvudregel en subvention motsvarande ett belopp på en arbetsgivaravgift. Är personen ges stöd redan från 6 månaders arbetslöshet. Om personen varit arbetslös längre än kan både 2 och 2,5 arbetsgivaravgifter betalas ut som stöd. För nyanlända gäller som huvudregel 2,5 arbetsgivaravgifter. Situationen med ett kraftigt växande antal långtidsarbetslösa kräver åtgärder. En sådan är att tillfälligt och kraftigt förstärka subventionen i nystartsjobben. Genom att förstärka subventionen i nystartsjobben blir reformen mer attraktiv för arbetsgivare och fler kan få chansen till ett arbete. Fördubblad subvention i nystartsjobben: Subventionen höjs från 1 till 2 arbetsgivaravgifter redan vid arbetslöshet. Subventionen på 1 arbetsgivaravgift ges istället redan vid 6 månaders arbetslöshet och gäller . För unga mellan gäller subventionen om 2 arbetsgivaravgifter redan från 6 månaders arbetslöshet. Vid arbetslöshet ges 2,5 arbetsgivaravgift, för alla nyanlända och personer som varit arbetslösa höjs subventionen till 3 arbetsgivaravgifter. Stödet gäller upp till , som . De förhöjda stödnivåerna gäller för anställningar tecknade . Enligt en studie från IFAU fördubblades inflödet till nystartsjobben när subventionen höjdes från 1 till 2 arbetsgivaravgifter . När det gäller de långtidsarbetslösa finns det alltså anledning till att förstärka subventionen för att fler ska finna det attraktivt att anställa via nystartsjobb. Vi beräknar att ca 16-20 000 fler får ett nystartsjobb. Utgifterna för nystartsjobben beräknas öka med ca 2022 och därefter. Det utökade stödet föreslås ges för tillkommande anställningar. Företag ska inte kunna säga upp personal som har ett nystartsjobb för att tillgodose sig en större subvention för samma anställning. Därutöver ska företag som har aktiva subventionerade anställningar inte tillåtas att säga upp dessa för att anställa andra med högre subventionsgrad. För den nya gruppen som får 1 arbetsgivaravgift redan vid 6 månaders arbetslöshet införs ett maxtak på utbetald lön som uppgår till , vilket därmed omfattar bland annat de tio yrkesgrupper som har lägst medianlön. Taket införs för att stödet ska bli mer träffsäkert. Höjt lönetak i nystartsjobben Den förra rödgröna regeringen försämrade villkoren i nystartsjobben, genom att både sänka lönetaket och göra det mindre förmånligt för arbetsgivaren. föreslår i sin budgetmotion att lönetaket i nystartsjobben höjs från dagens till . Detta kostar 2022 och gör att nystartsjobben kan användas något bredare. forskning menar att sänkta arbetsgivaravgifter kan motiveras särskilt för nyanlända, eftersom de jobb som dessa får sannolikt inte skulle blivit till i annat fall. Således är dödviktseffekterna små och vinsterna större. Utöver det framhålls att rättighetstiden är en för att målgruppen ska kunna förvärva tillräcklig kompetens och produktivitetsökning för att kunna ”stå på egna ben”. För stora delar av gruppen nyanlända är detta särskilt påtagligt, eftersom de ofta har kortare utbildningsbakgrund och svaga kunskaper i svenska. vill därför förlänga möjlig tid i nystartsjobb för nyanlända från två till . Åtgärden bör vara permanent. Åtgärden kostar , under anslag 1:13, och minskar kostnaderna under anslag 1:2 med . Tillfälligt handledarstöd för fler i arbete Krisen har också fått tydliga effekter på de utsatta grupperna på arbetsmarknaden som behöver mest stöd. Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt och enligt Arbetsförmedlingens prognoser kommer de personer i utsatt ställning på arbetsmarknaden att uppgå till nära 300 000 personer . Samma personer har stor risk att fastna i försörjningsstöd och utanförskap. vittnar Arbetsförmedlingen om att företagen nu blivit mindre benägna att anställa och anordna plats för subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadsåtgärder, så som de viktiga nystartsjobben. Problemet med denna arbetsmarknadsåtgärd och andra liknande är att de ofta kräver formella eller informella handledare som kan bistå den anställde. Och till följd av de ekonomiska problem företagen har tillsammans med omställningsbehov i pandemins spår, fokuseras verksamheten på de mest kritiska funktionerna. Då finns det sällan tid eller pengar att avvara resurser till att ta in personer som behöver lära sig jobbet. ges inget handledarstöd till företag som anställer via nystartsjobb, vilket finns för exempelvis Extratjänster. är det mycket viktigt att få igång dessa subventionerade anställningar. Samma sak gäller för arbetspraktik. Arbetspraktiken innebär att den arbetssökande provar på att arbeta på en arbetsplats för att få yrkesorientering, yrkespraktik, arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka sin yrkeskompetens. Åtgärden har lyfts fram av både Arbetsförmedlingen och som viktig för att få tillbaka människor i arbete. Men arbetspraktik kräver handledare och företagen får ingen ersättning för detta. För att tillfälligt underlätta denna typ av arbetsmarknadsåtgärder anser att det bör införas ett tillfälligt handledarstöd som ger de företag som anställer en person med nystartsjobb eller anordnar arbetspraktik, per dag. Det gör det billigare för företag att avvara resurser för handledning och ökar det sammantagna subventionsgraden tillfälligt. För detta sätter av 2022, vilket bedöms ge 1000 nya platser. Vi vill också skärpa arbetsförmedlingens uppsökande uppdrag i förhållande till företag och andra arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör öka sina ansträngningar att aktivt peka på möjligheterna och praktiskt underlätta ansökan och matchning gällande subventionerande anställningar. Det är särskilt viktigt i krisen och kan motverka minskningen av arbetsplatsförlagda insatser. När en person varit borta länge från arbetsmarknaden, eller inte alls kommit in på den, uppstår ofta en osäkerhet för arbetsgivare kring att anställa personen. Olika typer av subventionerade anställningar är då ett viktigt verktyg för att fler ska få chansen till ett jobb. Men även med subventioner uppfattar många arbetsgivare att det är en stor sak att ta ett arbetsgivaransvar för en person, och finns det då en osäkerhet på grund av bortavaro innebär ofta denna osäkerhet att anställningen uteblir. anser att matchningsanställningar bör genomföras som en åtgärd mot detta problem. Förslaget bygger på den utredning som Alliansregeringen tillsatte och som presenterade sitt förslag 2015. Den socialdemokratiska regeringen har dock inte genomfört förslaget. Matchningsanställningar innebär att personer med längre frånvaro från arbetsmarknaden får en anställning hos en matchningsaktör som i sin tur rustar och ger stöd till dessa personer och hyr ut dem till olika företag och arbetsplatser. Målgruppen för matchningsanställningar ska vara personer som varit långtidsarbetslösa längre än och tidigare tagit del av arbetsmarknadsåtgärder, men av olika skäl inte lyckats komma tillbaka i arbete. Matchningsaktören får det anställningsstöd i form av olika lönestöd som utgår till den som anställer personer som varit borta från arbetsmarknaden . Matchningsaktören får också behålla de intäkter som man kan få genom att hyra ut personen i fråga. Andra arbetsgivare får därigenom möjlighet att, utan att själva behöva ta det fulla arbetsgivaransvaret, pröva någon som varit utan jobb och den enskilde får den trygghet som en anställning innebär i sökandet efter en plats på arbetsmarknaden. Modellen ger den långtidsarbetslöse en möjlighet att prova på olika arbetsuppgifter och arbetsplatser och en chans att bli kvar hos någon av matchningsaktörens kundföretag. Matchningsaktören kan på det sättet bli en brygga över till arbetslivet. Matchningsanställningen ska kombinera arbete med kompetensutveckling, och ska innehålla ett socialt och praktiskt stöd både till den enskilde och arbetsplatsen där personen utför arbetet. Den anställde arbetar och får lön av tiden och deltar i kompetenshöjande och stödjande insatser . Anvisningen hos matchningsaktören, personens egentliga arbetsgivare, innebär ett längre åtagande för matchningsaktören genom att vara . Arbetsförmedlingen gör urvalet och fattar beslut om deltagande i en matchningsanställning utifrån uppsatta kriterier, såsom tidigare prövningar mot arbetsmarknaden och deltagande i andra insatser. Matchningsaktörerna ska utses genom offentlig upphandling och får sina intäkter genom att hyra ut personal. Därutöver utgår en prestationsbaserad ersättning för matchningsaktören om en person övergår i reguljär anställning. Matchningsaktörer kan vara rekryteringsföretag, omställningsföretag, sociala företag, utbildningsföretag och bemanningsföretag – som har en vana att jobba med personer i relation till arbetsmarknaden. Insatsen bör till en början omfatta i storleksordningen 3000-5000 personer, för att sedan kunna skalas upp. Förslaget beräknas kosta 2022 och sedan . Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga För arbetsgivare som anställer en person med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning finns möjlighet att få lönebidrag. Arbetsförmedlingen står då för en del av lönen , efter en individuell prövning. Lönebidraget är en kompensation för arbetets och arbetsplatsens anpassning. Lönebidraget, som beslutas av Arbetsförmedlingen, är uppdelat i tre delar. I ett första skede berättigar övergången från arbetslöshet till arbete till ett lönebidrag för utveckling (tidigare ”utvecklingsanställning”). När arbetsförmågan kunnat fastställas finns möjlighet att få ett lönebidrag för anställning – som betalas ut under som mest (tidigare ”lönebidrag”). Om inte personens arbetsförmåga utvecklas kan arbetsgivaren ta del av lönebidrag för trygghet (tidigare ”trygghetsanställning”) där ingen bortre tidsgräns finns. Lönebidragets nivå bestäms utifrån lönekostnaden för den anställde och utifrån dennes arbetsförmåga. För alla tre delar gäller ett bruttolönetak för bidraget om . Utöver detta kan arbetsgivaren få ett utvecklingsbidrag för kostnader för insatser som bidrar till att personens arbetsförmåga utvecklas. Det uppgår till som mest för lönebidrag för anställning respektive trygghet, och som mest till för lönebidrag för utveckling. I Arbetsförmedlingens senaste prognos för utbetalningar uppskattas snittkostnaden för lönebidrag för utveckling till per deltagare, medan snittkostnaden för lönebidrag för anställning och trygghet uppskattas till respektive . Anledningen till den stora skillnaden kan tänkas bero på att lönerna för de jobb som finns inom utvecklingsfasen är högre än i de andra två kategorierna. Tillägget i form av utvecklingsbidrag är också större för lönebidrag för utveckling, och kan tänkas användas i högre utsträckning som denna anställningsform används. fanns 23 449 personer i lönebidrag för anställning och 30 618 personer i lönebidrag för trygghet. I lönebidrag för utveckling fanns 9 229 personer, varav drygt 2 000 var anställda hos . målgrupp utgörs av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har långa tider utan arbete.