mot · H9024157 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kostnaderna för biståndet måste utvärderas mot förväntade resultat och vägas mot andra akuta behov i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det traditionella utvecklingsbiståndet bör präglas av en vision om att det ska kunna upphöra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbetalningsmålet om av BNI bör övergå till en fyraårig biståndsram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en reform av Sida i syfte att dimensionera och organisera myndigheten givet övergången till fyraåriga biståndsramar och de prioriteringar vi pekar ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer fokuserat bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta efter principerna ”mer för mer” och ”mindre för mindre” där mottagarländer prioriteras utifrån framgångsrikt reformarbete vad gäller demokrati och antikorruption, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att humanitärt bistånd som andel av biståndet behöver öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om näringslivets centrala roll i genomförandet av Agenda 2030 och betydelsen av en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bistånd i större utsträckning än bör villkoras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på för att reformera och modernisera OECD-Dacs regelverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus och redovisning och att ska vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sidas arbete med garantier bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en resultatgaranti för biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en korruptionsgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bred utvärdering av insatser i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat klimatbistånd med syftet att sänka utsläppen globalt och tillkännager detta för regeringen. beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 2 i motionen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utvärdering av internationellt bistånd Det svenska engagemanget i världen ska präglas av en sammanhållen linje som tar sin utgångspunkt i intressen och värderingar. Mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi ska alltid vara vägledande i arbetet med att tillvarata intressen. Det är inte bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomin, äganderätten och en fri handel utgör grunden för utveckling och för att skapa hållbart välstånd för människor. Enskilda människor med idéer och som vågar sig på att förverkliga sina drömmar gör världen bättre. Vad gäller traditionella biståndspolitik måste fokuset därför alltid vara att gå från bistånd till handel (from aid to trade). Målet för politiken måste vara att det traditionella biståndet ska upphöra. För att nå ett biståndsoberoende och gå från bistånd till handel krävs ett reformerat bistånd och en förmåga till nyfikenhet, nytänkande och innovation. Utöver den tydliga målsättningen om att gå från bistånd till handel föreslår en ny budgeteringsprincip för biståndet, ett mer fokuserat bistånd, att en större andel av biståndet bör fokuseras mot katastrofbistånd liksom tydligare kontroll och uppföljning av biståndet. Att sammanhållet värna intressen Lika viktigt som det är att konstatera att det traditionella utvecklingsbiståndet ska präglas av en vision att kunna upphöra, lika viktigt är det att konstatera att svensk biståndspolitik är en del av svensk utrikespolitik och därför måste ligga i linje med svenska intressen. Från sida är det självklart att det svenska engagemang i världen ska ses som en helhet. Vad gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen måste vara mycket god – inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartners i biståndet när det gäller resultatfokus, korruptionsbekämpning och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Det är också viktigt att ställa storleken på biståndet mot de behov som finns i . Biståndsbudgeten har till följd av målet om att en procent av BNI ska läggas på bistånd tredubblats . ska vara med och ta ansvar i en svår värld, men att som lägga nästan dubbelt så mycket på internationellt bistånd som på polismyndigheten är en felaktig prioritering. statsbudget är inte oändlig och det är väsentligt att säkerställa att de insatser som finansieras genom svenskt bistånd leder till resultat. Därför prioriterar annorlunda i vår budget och sänker biståndsramen. Det är vidare betydelsefullt att i större utsträckning villkora biståndet. Det är ett omfattande problem att vissa länder inte tar emot egna medborgare som blivit utvisade från . Länder som genom sitt agerande bidrar till att skapa problem i bör inte motta svenskt bistånd. Det finns regler om vad som får räknas som bistånd och inte, dessa regler fastslås av biståndskommittén OECD-DAC. Enligt regelverket får vissa kostnader kopplade till flyktingmottagande klassas som bistånd. Det gäller bland annat kostnader för frivilligt återvändande av asylsökande. har tidigare använt medel ur biståndsbudgeten för frivilligt återvändande av flyktingar men från och med höständringsbudget ingår inte längre dessa kostnader i den svenska biståndsramen. anser att dessa kostnader bör ingå i biståndsramen och att bör driva på för förändrade regler så att fler kostnader som inte kan klassas som bistånd kan göra det. Det är viktigt att konstatera att det traditionella biståndet endast är ett verktyg av många för att bekämpa fattigdom och förtryck. är och ska vara en stark röst i världen för mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati och rättsstatens principer. Det finns många sätt, utöver det traditionella biståndet, för att försvara och främja våra värderingar och principer i utlandet. Vi ser hur andra stater, med intressen och värderingar som skiljer sig från våra, försöker stärka sitt globala inflytande. Dels skapas nya multilaterala samarbeten utanför de etablerade organisationerna, dels ökar auktoritära stater sitt engagemang i olika FN-organ. Utvecklingen riskerar att få negativa konsekvenser för internationellt samarbete såväl som förmåga att vara med och forma normer och standarder, vilket är avgörande för vårt lands välstånd. har en lång historia av globalt engagemang, inte minst genom FN-systemet genom vilket mer än hälften av biståndsbudget kanaliseras. I regeringens resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer som lämnades till konstaterades att FN-systemet består av över 200 organisationer och att är en av de större givarna till ett flertal organisationer. Ett välfungerande utvecklingssamarbete och ett framgångsrikt svenskt engagemang i de multilaterala organisationerna förutsätter ett strategiskt och samlat förhållningssätt som tar sin utgångspunkt i våra politiska prioriteringar. bör utifrån svenska prioriteringar och var biståndet gör mest nytta strategiskt fokusera det multilaterala biståndet och kärnstödet till ett minskat antal organisationer jämför med . De multilaterala organisationer som ger stöd till ska vara organisationer där har god kontroll och inflytande. I egenskap av att vara en stor givare till internationella organisationer måste kunna ställa krav för att värna våra intressen i en allt mer oförutsägbar värld. Ett starkt svenskt engagemang i EU är en förutsättning för att nå genomslag i FN. bör verka för att EU:s förmåga att agera gemensamt, framförallt i frågor som rör mänskliga rättigheter och demokrati stärks. Vidare är viktiga i arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Att säkerställa att ambassader i odemokratiska länder har tillräckliga resurser för att exempelvis bevaka rättegångar mot oppositionella är ett sätt för att markera mot odemokratiska regimer och verka för våra värderingar. Långsiktighet, kontroll och fokusering Svenskt bistånd ska leda till resultat. vill därför i högre grad fokusera biståndet till ett färre antal organisationer, länder och tematiska områden. ska vara med och finansiera utvecklingsbistånd där vi kan bidra med ett tydligt mervärde. Dagens modell med ett utbetalningsmål för biståndet har varit dåligt och bidragit till att debatten i stort sett enbart fokuserat på den summa pengar som spenderas, snarare än vilket resultat som uppnås. har därför föreslagit en ny budgeteringsprincip för biståndet, en fyraårig budgetram istället för dagens modell där en procent av BNI läggs på bistånd. Inriktningen och anslaget för biståndet bör föreslås till i en biståndsproposition på samma sätt som infrastruktur- eller forskningspropositionen. Under nästa mandatperiod vill vi göra denna övergång från ett utbetalningsmål till en fyraårig budgetram för biståndet. Utöver förändrad budgeteringsmodell ser ett behov av att förbättra uppföljningen och styrningen av biståndet. Diskrepansen mellan pengarna som betalas ut till olika biståndsprojekt och pengarna som läggs på granskning och uppföljning får inte vara för stor, vi måste ha resurser att säkerställa att de medel vi lägger på bistånd leder till resultat. I takt med att biståndsram historiskt har ökat har inte motsvarande ökning skett vad gäller summan vi lägger på kontroll och uppföljning. För att säkerställa att svenskt bistånd faktiskt leder till resultat och för att säkerställa att svenskt bistånd inte försvinner i korruption behöver medlen vi lägger på kontroll och uppföljning av bistånd öka. Sida och UD behöver också agera mycket mer snabbfotat och agera när uppgifter om korruption eller andra felaktigheter framkommer. Det ska inte råda några som helst tvivel om att de organisationer samarbetar med inom biståndet är effektiva och delar svenska värderingar. Framkommer nya uppgifter måste bistånd snabbt kunna frysas uppgifterna utreds. Sidas arbete behöver reformeras för att arbeta utifrån nya förutsättningar som en fyraårigbudgetram medför och för att kunna arbeta mer med kontroll och uppföljning. Svenskt utvecklingssamarbete kan inte göra allt, med där det verkar ska svenska skattebetalare se resultat. utgångspunkt är att utvecklingssamarbetet bör fokusera på det som är effektivt, det som varit historiskt bra på och det som ligger i svenska utrikespolitiska intressen. Tematiska områden som ser som särskilt viktiga för det traditionella utvecklingssamarbetet är global hälsa så som vaccinationer, klimat och miljö, jämställdhet så som flickors rätt till utbildning och SRHR samt institutionsbyggande. Att genom utvecklingssamarbete exempelvis bistå med kunskap kring att bygga upp fungerande lantmäteriverk för att stärka äganderätten och göra det tydligt vem som äger vilken mark, eller bistå med kunskap om hur vi byggt upp vår riksrevision för att granska oegentligheter i statsförvaltningen är värdefullt och kan vara utvecklingssamarbete som leder till positiva resultat. Samtliga biståndssamarbeten ska vara transparenta och leda till resultat. Klimatförändringarna är en av vår tids stora ödesfrågor och en fråga som vi måste lösa globalt. Tydliga tecken visar att klimatförändringarna är här. Allt fler extremväder, skyfall med översvämningar, torka och smältande polarisar får katastrofala konsekvenser. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning än ska användas till insatser för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser genom att minska beroendet av fossil energi. har fattigare länder i dessutom villkorat sina egna åtgärder med stöd från rikare länder. Därför vill se ett ökat fokus på effektivt klimatbistånd. Utöver satsningar på klimatbistånd inom det multilaterala biståndet vill vi även prioritera projekt som syftar till att minska klimatutsläppen i det bilaterala biståndet. Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som mål att inte längre behövas. Men den andra delen av biståndet, det humanitära, kommer alltid att behövas och här ska vara med och bidra. anser att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd behöver öka. Humanitärt bistånd, eller katastrofbistånd som det även kallas, är biståndets kärna. Det syftar till att hindra och lindrar nöd och når de mest utsatta människorna. Trots det humanitära biståndets uppenbara värde är det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd mycket litet. I spåren av coronakrisen och klimatförändringarna blir det än mer tydligt att det humanitära biståndet som andel av biståndet behöver öka. Ett sätt komma till korta med problemet med korruption och de kostnader som ökad kontroll innebär, särskilt viktigt i de mottagarländer som mottager merparten av svenskt bistånd – är att svenskt bistånd arbetar mer enligt ”mer för mer” principen. Resultatbaserat urval som belönar länder utifrån tidigare åtgärder inom till exempel fattigdomsbekämpning istället för löften om att leva upp till olika antikorruptionsmekanismer. Detta skulle i sin tur ställa krav på att givare och mottagare är överens om tydligt specificerade och verifierbara resultatmål. Biståndet kan vara ett viktigt verktyg som hävstång för andra, betydligt större kapitalflöden. För att skapa hållbar utveckling, arbeta för att nå målen i Agenda och ha som målsättning att det traditionella utvecklingsbiståndet inte längre ska behövas måste biståndet användas smartare. vill därför utveckla förutsättningarna för biståndet att användas just som en hävstång för att skapa andra kapitalflöden och investeringar. Det handlar om att stärka Sidas arbete med garantiinstrumentet och tekniskt stöd, roll i biståndet men också att ge exportkreditnämnden och Business en tydligare roll i utvecklingssamarbetet. I det reformarbete som genomfördes av biståndspolitiken under den tidigare alliansregeringen – 2014 lanserades en transparensgaranti för att säkerställa medborgares såväl som mediers möjlighet att i en högre utsträckning följa var resurserna i biståndsbudgeten går. Hemsidan lanserades syftandes till att förbättra transparensen. vill nu ta dessa reformer ett steg vidare genom att införa en resultatgaranti och en korruptionsgaranti. Ifall trenderna inte går i rätt riktning vad gäller utveckling av resultat och korruption är det skäl för att överge. Medborgarna ska inte bara kunna följa var pengarna går. Man ska också ges möjlighet att följa vad som genomförs med de skattemedel som avsätts till biståndspolitiken och vilket resultat det leder till. Det kan exempelvis handla om kvantitativa mått såsom hur många barn som vaccineras genom stöd från svenska skattebetalare, men även frågor såsom hur stor andel av medlen som avsätts för administration och vidareförmedling. En resultatgaranti skulle således också utveckla den biståndspolitiska debatten genom att höja kunskapsnivån bland allmänheten kring var biståndet går och dess resultat. Bred utvärdering av insatser i har varit det största mottagarlandet av svenskt bistånd. har gått till insatser i ämnade att bygga upp civilsamhället och stärka arbetet för demokrati. Efter Talibanerna tog över makten har många framsteg som gjorts gått förlorade. visar studier att resultaten av utvecklingssamarbetet varit svaga. Afghanistanexperten har analyserat insatser och sammanställt en rapport för statliga Expertgruppen för biståndsanalys (). I den konstaterar han att ”Finansieringssätten har ofta gått utanför budget och utan att gå via landets regering, och finansieringsnivåerna – inte minst de militära utgifterna – har bidragit till att skapa en stat som är mer beroende av externa intäkter än av inhemska”. Han hävdar att de ekonomiska flödena har haft stora negativa konsekvenser för möjligheterna att göra stabilt. Ett genomgående tema är att det funnits för lite förståelse för hur faktiskt fungerar. Det har även framkommit uppgifter om att företrädare för afghanska organisationer avkrävts mutor för att få bistånd beviljat. Företrädare för civila organisationer hävdar att korruptionen finns högt upp inom organisationerna som delar ut bistånd. står landet inför en hård tid med en befolkning som närmar sig universell fattigdom. Enligt FN är hälften av landet redan nu i behov av humanitärt stöd och står inför en humanitär katastrof. I det värsta scenariot kan andelen fattiga öka på mindre än – från . Behovet av ett snabbfotat humanitärt stöd är stort. Ska morgondagens internationella bistånd leda till verkliga resultat måste vi lära av gårdagens misstag. anser att det behövs en bred utvärdering av de svenska insatserna i . En utvärdering bör tydliggöra hur mycket biståndspengarna bidragit till långsiktiga effekter, och, om inte, bör det framgå varför. vill se en total och genomgripande översyn av biståndet, vilket bäst låter sig göras i regeringsställning. Vi vill se en ökad samordning med andra likasinnade länder till exempelvis nordiska länder gällande krav på tydliga reformer för FN-organ, ökat fokus på låginkomstländer och närområde. Trots att regeringen väljer att skuldsätta svenska skattebetalare utan att lösa de stora problem som har med kriminalitet och alldeles för få som kan försörja sig själv väljer man att behålla utbetalningsmålet om en procent av BNI i bistånd. Trots att kontroll och uppföljning av vad pengarna går till är bristfällig. Det är ett oansvarigt sätt att handskas med skattebetalarnas pengar. menar att resurserna inom biståndet ska prioriteras till områden där har ett tydligt mervärde, där lösningarna per definition är globala och där vi vet att just svenskt bistånd kan göra skillnad. Vi vill att biståndet ska fokusera tydligare på humanitärt bistånd, hälsa, klimat, infrastruktur, hälsa och utbildning för jämställdhet och institutionsbyggande. Under nästa mandatperiod vill vi övergå från ett utbetalningsmål till en fyraårig budgetram för biståndet. Redan i årets budget vill vi dock ta ett första steg för att använda skattebetalarnas resurser på allra bäst sätt. föreslår därför att den uppräkning av biståndet som görs års nivå fryses, vilket motsvarar en minskning med , och därutöver vill vi minska anslaget ytterligare med . Sammantaget frigör detta resurser kan användas för att få fler i arbete, mer trygghet och en starkare välfärd. Även efter reformer kommer vara en av världens största givare av bistånd. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och vill därför öka klimatbiståndet. Alla länder måste bidra till att minska utsläppen av växthusgaser om vi ska klara klimatutmaningen. På samma gång måste fattigare länder och människor tillåtas göra samma välståndsresa som vi har gjort i . Ekonomisk utveckling måste därför gå hand i hand med minskade utsläpp. lägger en relativt liten andel av biståndet på åtgärder för att minska utsläppen. Andelen av Sidas totalt utbetalade medel utifrån policymarkören 2020 var eller . Det för lite för att få bukt med en av mänsklighetens största utmaningar. Vi vill därför omfördela medel från det befintliga biståndet för att möjliggöra att mer pengar öronmärks till klimatbistånd. Syftet är att minska beroendet av fossil energi i utvecklingsländer för att minska utsläppen av växthusgaser. avser därför att omfördela 2022–2024 inom anslag 1:1 till klimatbistånd. I förhållande till regeringens förslag minskar anslaget 1:1 med , och för att prioritera andra reformer. föreslår att Sida och får i uppdrag att analysera hur en organisering av biståndet med en fyraårig budgetram kan göras på bästa sätt, utifrån en översyn av biståndets resultat och med ett fokus på angivna prioriteringar. Tabell 2 Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Motionärernas avvikelse från regeringen (M) Motionärernas förslag (M) Motionärernas förslag (M) -15 000 000 -15 000 000