mot · H9023997 · 2021-10-05 00:00:00 — Vräkningsförebyggande åtgärder är strategiska för att långsiktigt minska hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Därför är det av största betydelse att informeras och agerar när en person riskerar att bli uppsagd från sitt hyreskontrakt, till exempel på grund av hyresskulder. Särskilt viktigt är det att agera förebyggande för att om möjligt undvika alla situationer där barn hamnar i hemlöshet. Ingen ska behöva växa upp som hemlös. Ytterligare åtgärder behövs också för att lösa boendefrågan för personer med missbruksproblematik och där det inte framstår som realistiskt för personen att helt bryta med sitt beroende. Modellen med ”Bostad först” har visat sig vara ett framgångsrikt alternativ i sådana situationer. ”Bostad först” är inte en universallösning, men där den har kommit till användning har den visat sig vara ett verksamt sätt att skapa en tryggare boendesituation, något som i sin tur gjort det möjligt för att sätta in bättre insatser för att också hjälpa med beroendeproblemen. ”Bostad först” är dock ett arbetssätt som är svårt att genomföra i alla kommuner lokalt, särskilt i mindre kommuner. Därför bör regeringen starta ett nationellt program för att implementera ”Bostad först” för att underlätta för landets kommuner att tillämpa metoden. Det behövs en ambitionshöjning i hemlöshetsbekämpningen. Vi föreslår därför att en nationell hemlöshetsstrategi införs som ska se till att kommuner och civilsamhället får de verktyg som de behöver för att garantera att ingen ska behöva sova på gatan. Många asylsökande väljer eget boende, det som kallas EBO. EBO ger den asylsökande ökade möjligheter att välja sin bostad och bo nära släkt och vänner. Vidare ligger de flesta av de stora EBO-kommunerna i storstadsregioner, där tillgången till arbete och nätverk är bättre. Vi anser inte att EBO-systemet ska avskaffas utan menar att den som försörjer sig själv ska självklart kunna flytta vart den vill. Vi måste dock utveckla hur nyanlända mottages i för att se till att det är hållbart, fungerar för kommunerna och ger bästa möjliga stöd för den som kommer hit att bli självförsörjande och skaffa ett socialt sammanhang. En mycket hög koncentration av EBO i ett område kan få negativa sociala konsekvenser i form av trångboddhet och segregation. Vi vill skapa ett jämnare fördelat mottagande av flyktingar och skyddsbehövande genom att begränsa möjligheten för att välja eget boende, bättre möjligheter att bekämpa falsk folkbokföring och svarthandel med hyreskontrakt, en avlastning av de utsatta områdena och i förlängningen ett mottagande system som ger de som kommer till en bättre chans att integreras. Liberalerna medverkade inom ramen för januariavtalet till att möjligheterna till EBO begränsas genom att kommunerna fått rätt att undanta utsatta områden inom kommunen från EBO-lagstiftningen. Kriminella gruppers användning av lägenheter Kriminella grupperingars verksamhet är ett omfattande problem för samhället. Särskilt påtagligt blir problemen i bostadsområden där de lokala trygghetsproblemen är särskilt stora och där det finns en lokal närvaro av kriminella gäng. I de mest utsatta områdena är gängbrottsligheten en reell maktfaktor som påverkar människors liv och vardag. Lägenheter och förråd utnyttjas som vapengömmor, och bostadslägenheter används som planeringslokaler för kriminell verksamhet eller som mellanlager för narkotika på väg ut på marknaden. Liberalerna vill se en översyn av lagstiftningen för att öka möjligheten att förverka hyreskontrakt till en bostad eller lokal om den används för kriminell verksamhet. Ämnet är komplext och rättssäkerhetsfrågorna är centrala i sammanhanget. Icke desto mindre är det otillfredsställande att det är alltför svårt att säga upp yrkeskriminella från en lokal eller en lägenhet där det bedrivs grov kriminalitet på ett sätt som allvarligt påverkar de kringboendes trygghet. Frågan har analyserats av hyresgästutredningen (SOU 2017:33), som i sitt betänkande lämnade vissa förslag om att utöka de administrativa åtgärderna med olika typer av myndighetssamverkan. Till exempel föreslogs få ett uppdrag att ge stöd och utarbeta förstärkande åtgärder vid hot och annan otillåten påverkan i förhållande till fastighetsbolag. Liberalerna har inget emot dessa förslag, men anser att det också behövs en översyn av möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet. I översynen bör också analyseras om det finns behov av att ytterligare skärpa reglerna om förverkande för att motverka motsvarande missbruk av ägda bostadslägenheter (bostadsrätter, ägarlägenheter eller småhus). Vid översyn av hyreslagstiftningen måste också utredaren hitta lösningar för att säkerställa att förverkning av hyreskontrakt inte ska drabba barn. Bristen på bostäder har gjort att en olaglig hyresmarknad där man kan köpa sig möjligheten att skriva sig på en adress, eller hyra ut en bostad utan tillstånd från fastighetsägaren, har vuxit fram; särskilt i utsatta områden. kan man bli vräkt utan varning vid andrahandsuthyrning utan lov eller om man tar ut alltför hög hyra. Liberalerna anser att lagstiftningen bör gå längre för att få bukt på den organiserade svarta hyresmarknaden och bättre skydda utsatta personer. Det förekommer att personer som stadigvarande bor i en ägd boendeform också innehar en hyreslägenhet som hyrs ut utan tillstånd. Personen är ofta folkbokförd i hyreslägenheten som denne hyr ut. Det åligger hyresvärden att bevisa att hyresgästen har hyrt ut bostaden utan tillstånd och inte bor i lägenheten. Om någon äger en bostad, och har en hyresrätt, bör det istället åligga hyresgästen att bevisa att den stadigvarande bor i lägenheten om hyresvärden önskar säga upp kontraktet. Helgboenden, båt eller andra säsongsboenden ska i detta avseende inte räknas som en bostad. Det tar innan ärenden om olovlig uthyrning kommer upp och många ärenden riskerar att preskriberas. Därför behöver hyresnämnder och finansieringen av dessa stärkas och utvärderas tillsammans med de instanser för ett oberoende skiljeförfarande som ska inrättas för att ge förutsättningar för bättre fungerande hyresförhandlingar. Möjligheterna att samverka och dela information mellan olika aktörer, som exempelvis , fastighetsbolag och Polisen måste också öka. Genom att effektivt och rättssäkert dela information om folkbokföring kan olovlig andrahandsuthyrning stävjas. Liberalerna vill se ett bättre stöd, samt en utvecklad och mer oberoende prövning av hyresfrågor, för att skapa en mer rättssäker situation och se till att alla får snabbare svar om vad som händer med deras fastigheter och bostäder. Det har även förekommit fall där bidragit till framväxten av en svart hyresmarknad i utsatta områden genom att betala ut försörjningsstöd trots kännedom om olovlig uthyrning. Samhällsinstitutioner får under inga omständigheter ekonomiskt stötta olovlig hyresverksamhet. måste, där misstankar finns, kontrollera att utbetalningar av ekonomiskt bistånd inte går till boenden som uppenbart är svarta kontrakt. Fastighetsvärden eller förstahandshyresgästen ska bekräfta boendet och att den som ansöker om försörjningsstöd ska kunna uppvisa ett hyreskontrakt. Lagstiftningen måste förändras för att varje kommun ska ha möjlighet att kräva ut dessa uppgifter. ska alltid kräva tillbaka medel som har utbetalats till svarta kontrakt. En bostadsmarknad med fler bostäder och mer marknad Det behövs en blandning av både hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor i olika lägen och prisklasser. Krisen på den svenska bostadsmarknaden handlar både om att det byggs för lite och att rörligheten är för låg. Bristen på bostäder är ett stort hinder för människors frihet som också skadar den svenska ekonomin. Människor som står i begrepp att få ett nytt jobb men inte hittar ett boende så nära arbetsplatsen som krävs får helt enkelt avstå sådana arbeten vilket innebär såväl samhälleliga som personliga förluster. Förklaringarna till den låga rörligheten är flera. har konstaterat att den svenska hyressättningsmodellen fungerar allt sämre i takt med att bostadsmarknaden blir allt mer överhettad. De långa köerna till hyresbostäder är ett tydligt tecken på en icke fungerande marknad. För personer som äger sitt boende konstaterar samma myndighet att kostnaderna för att flytta och byta bostad sannolikt är de högsta i hela . har regeringen strävat efter att öka byggande av hyreslägenheter genom investeringsstöd. Liberalerna har kritiserat detta och vi står fast vid vår principiellt skeptiska hållning till subventioner som bostadspolitiskt instrument. Inom ramen för det tidigare januariavtalet lyckades vi dock minimera stödens skadeverkan genom att tillse att en större andel av dem ska gå till hyreslägenheter för socialt utsatta, en grupp som har särskilt svårt att komma in på bostadsmarknaden. När nu förutsättningarna för budgetsamarbetet och de bostadsliberala principer som var ett av fundamenten i avtalet inte längre föreligger vill vi att stöden avvecklas så fort som möjligt, genom att inga nya stöd beviljas. Anledningarna till att det byggs för lite är ännu mer mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark, finansiering av bostäderna och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. Liberalernas bostadspolitik syftar till att få en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad som är just en fungerande marknad, där fler människor kan bo utifrån egna önskemål och förutsättningar. Det är en bostadsmarknad med enklare plan- och byggregler som de höga ambitionerna för tillgänglighet upprätthålls. Fri hyressättning vid nybyggnation och reformering av bruksvärdessystemet Den svenska hyresregleringen beskrivs av som en av de striktaste bland organisationens medlemsländer. Vi skiljer därmed ut oss även gentemot våra nordiska grannländer. I , , och råder marknadshyror på hela eller delar av hyresmarknaden. Den svenska hyresregleringen har fått kritik av , , , och m.fl. Upprepade gånger har fått kritik av internationella bedömare som lyft fram problemen på den svenska bostadsmarknaden som en särskild utmaning, och förespråkat bland annat en mer flexibel hyressättning. Liberalerna har länge arbetat för fri hyressättning vid nyproduktion, och att hyressättningen i det befintliga beståndet framöver i större utsträckning bör avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Förändringar i bruksvärdessystemets tillämpning ska kombineras med regler som ger hyresgäster långsiktigt förutsägbara villkor och ett skydd mot plötsliga höjningar av hyran för den befintliga bostaden. Inom bruksvärdessystemet behöver läge få betydligt större genomslag. Det är rimligt att en centralt placerad lägenhet har högre hyra än en mindre centralt placerad lägenhet. Inom ramen för januariavtalen utreddes den förändring som beskrivs ovan (SOU 2021:58) men regeringen har inte tagit dessa förslag vidare. Liberalernas menar att lagstiftningsprocessen ska fortsätta med remissrundor, lagrådsgranskning och att regeringen efter detta ska föreslår ny lagstiftning på området. Vi är glada att förutsättningarna för att införa fri hyressättning i nyproduktion nu är utredda och att det är möjligt att inhämta allmänhetens och berörda organisationers synpunkter på förslaget genom ett remissförfarande. Det är därför mycket olyckligt att regeringen valde att avbryta remissrundan. Fri hyressättning vid nybyggnation ska införas, och i det befintliga beståndet ska lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. Det är central del av utvecklingen mot en friare och mer välfungerande bostadsmarknad Vi ser det därför som nödvändigt att den inställda remissrundan återupptas och att regeringen efter den återkommer med lagförslag som i frågan. Detsamma gäller arbetet med den viktiga utredningen om kvalitet och läge i hyressättningen (SOU 2021:58), vars förslag givetvis också måste remitteras. Detta bör ge regeringen till känna. Det behövs fler studentlägenheter Bristen på studentlägenheter är mycket stor Att inte hitta en studentlägenhet kan i många fall innebära ett socioekonomiskt hinder att börja studera på annan ort. Därför är det av stor vikt att hitta lösningar för att försörjningen av studentbostäder blir bättre. Vi vill utreda om byggande av studentlägenheter kan underlättas genom att införa en ny boendeform i lagstiftningen med lägre funktionskrav. Detta skulle då möjliggöra särskilda regler för dessa bostäder, till exempel vad gäller krav på utrustning, funktionalitet eller storlek. Studentlägenheter finns som både enrums- och flerrumslägenheter, men är det inte möjligt att teckna hyreskontrakt för ett rum i en lägenhet enskilt. Detta leder till att det ofta inträffar att inte alla hyresgäster i större studentlägenheter är studenter, särskilt när studerande som delar lägenhet avslutar sina studier . För att effektivisera utnyttjandet av studentlägenhetsbeståndet bör möjligheten att hyra ut enskilda rum separat införas. Många mindre kommuner är i stort behov av kategoribostäder, men har vårt att bygga dessa då regler och krav kan vara svåra och väl rigida. För att underlätta för fler särskilda boenden, studentbostäder och andra kategoribostäder i hela föreslår vi att får i uppdrag att se över sina regler för kategoribostäder i syfte att göra dessa enklare, mer flexibla och mer tillåtande. Vi anser också att kommunerna bör prioritera plan- och bygglovsärenden gällande bostäder för årsrika och studentbostäder så att sådana ärenden får en snabbare handläggning. Bostadssocial utredning som ska genomlysa hela landet Det är inte bara i utsatta områden som många människor har problem att ta sig in i bostadsmarknaden eller lever i utanförskap. bär redan ekonomiskt ansträngda kommuner, ofta på landsbygdsorter med få arbetstillfällen, en alltför tung börda. Det beror på social dumpning eller att det är de enda platserna där många kan hitta bostäder. Människor måste ges möjlighet att växa och flytta dit de kan göra som störst nytta. Liberalerna vill därför tillsätta en bostadssocial utredning som specifikt kommer med förslag på hur kommuner bättre delar på ansvaret för utsatta människor. Vi vill förbättra hyresgästernas möjligheter att hävda sina intressen. På en marknad med svår bostadsbrist ökar risken för att oseriösa hyresvärdar utnyttjar situationen genom att inte fullgöra sina lagenliga och kontraktsmässiga åtaganden gentemot hyresgästerna. Möjligheten till tvångsförvaltning bör i högre utsträckning användas mot hyresvärdar som inte sköter sin roll som hyresvärd. För att hyresrätten ska vara en attraktiv boendeform behöver spelreglerna vara långsiktiga och hyresgästen ha möjlighet att påverka sitt boende genom egna val. upplever många hyresgäster att de exempelvis inte ges möjlighet att framföra sina önskemål i samband med ombyggnader och renoveringar. Dagens stelbenta regler om hyressättning fungerar i praktiken som kostnadsdrivande vid ombyggnad och renovering, eftersom sådana åtgärder är ett av få tillfällen där hyresvärden kan verka för mer genomdrivande förändringar av hyrorna. I samband med prop. 2018/19: 108 drev Liberalerna igenom några av våra frågor inom detta område. Förbättringarna infattade exempelvis större möjlighet till tillval och frånval vid renovering. Närliggande frågor rörande hyresgästers ställning behandlades under föregående mandatperiod i regeringens proposition 2020/21 :201 där Liberalerna i flera avseenden dock inte delade regeringens uppfattning. Exempelvis förslaget om att infasningsperioden för hyreshöjningar (så kallad intrappning) skulle förlängas och att privatpersoners villkor för uthyrning av sitt ägda boende skulle begränsas. Eftersom att denna propositionen ännu inte är behandlad väcker vi dock inga skarpa yrkanden i den här motionen utan hänvisar till vår följdmotion (2020/21: 4099). Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden. Särskilt i tider av ökande bostadsbrist går det fortare att öka utbudet av boendetillfällen inom denna sektor i stället för att bygga nytt. Andrahandsboenden är särskilt viktiga för unga eller personer som bor på annan ort. I många andra länder är det vanligt att hyra ut ett rum, en stuga eller ett två-, tre-, eller fyrfamiljshus. Det finns få mindre flerfamiljshus i - men det finns gott om rum, lägenheter, Attefallshus och källare som kanske skulle hyras ut om det inte vore för regelkrångel, begränsning av hyran och inskränkt rätt att hyra ut. råder friare regler för hyressättning vid andrahandsuthyrning. Hyrorna är inte fria, utan fortfarande måste det finnas ett tydligt samband mellan de direkta och indirekta kostnaderna för boendet och hyran. Reformen har lett till tydligt fler utannonserade andrahandsboenden. På den största annonsmarknaden har utbudet av andrahandslägenheter i ökat eller mer. Vi föreslår i ett ytterligare steg friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter genom en generösare beräkning av den så kallade skäliga hyran. Är hyran lägre än schablonavdraget ska inte heller den som hyr ut behöva redovisa intäkterna i deklarationen. Vidare bör bostadsrättshavares rätt gentemot bostadsrättsföreningen att hyra ut sin lägenhet i andra hand förbättras. På så vis kan fler bostadsrätter komma ut på andrahandsmarknaden, vilket ökar bostadsutbudet i av svår bostadsbrist. Utgångspunkten ska vara att någon som har en bostadsrätt ska ha rätt att hyra ut denna om inte bostadsrättsföreningen har särskilda skäl till varför det skulle orsaka skada för föreningen. Stärk konsumentskyddet vid småhusentreprenader En husaffär är för de allra flesta människor det största ekonomiska åtagandet man gör under hela livet. De stora kostnader det innebär att bygga nytt innebär att konsument-skyddet vid småhusentreprenader behöver vara extra starkt. Fram tills fanns en obligatorisk regel om att den som är byggherre för en småhusentreprenad ska se till att det finns en byggfelsförsäkring som gäller . Regeln om obligatorisk byggfelsförsäkring togs bort eftersom det visade sig att byggfelsförsäkringen mycket sällan gav konsumenterna någon hjälp. Därför avskaffades obligatoriet , men kravet på färdigställandeskydd behölls. Brister vid husbygget ska normalt uppmärksammas genom besiktning, men slutbesiktning är inte obligatorisk. Genomförs det en slutbesiktning ska det noteras vilka fel och brister som förekommer i husbygget och vilka åtgärder dessa leder till. I vissa lägen leder småhusentreprenader till tvister i domstol. Kostnaden för detta är ett påtagligt problem för många. De flesta hemförsäkringar har någon form av rättsskydd som kan bekosta vissa juridiska kostnader, och därutöver finns endast mycket begränsade möjligheter att få allmän rättshjälp via . Liberalerna anser att det juridiska skyddet för den enskilde vid småhusentreprenader behöver stärkas. Till att börja med bör bevisbördan om vad som avtalats flyttas ytterligare till konsumentens fördel genom ett generellt krav på att avtal om småhusentreprenader ska upprättas i skriftlig form. Skriftlighetskravet innebär med automatik att arbetets omfattning klarläggs. Vidare bör kravet på slutbesiktning vara obligatoriskt. görs bara slutbesiktning om någon av parterna begär det, vilket orsakar problem eftersom slutbesiktningen ju avgör om entreprenaden är godkänd eller ej. Det bör också övervägas om det behövs lagreglering om vem som ska utse besiktningsman vid slutbesiktning. Sammanfattningsvis anser Liberalerna att frågan om det juridiska skyddet för den enskilde vid småhusentreprenader behöver bli föremål för en bredare översyn i form av en utredning. Utredningens uppdrag bör då inkludera, men inte avgränsas till, de delfrågor som nämnts här ovan. Dolda bud, där bostadsaffärer kan avslutas plötsligt med begränsad information bland spekulanterna, leder ofta till konflikter och kan orsaka svårigheter med att slutföra affären. Som lagstiftningen ser ut nu kan inte en mäklare neka dolda bud. har dolda bud blivit allt vanligare, vilket har ökat problemen som uppstått kring den. I många av våra grannländer finns det hårdare krav gällande budgivning vid bostadsköp. För att säkerställa att säljaren och spekulanterna skyddas mot mindre transparenta budgivningstaktiker borde lagstiftningen ses över med målsättning att skapa en tryggare bostadsmarknad. En ny egnahemsrörelse i utsatta områden De som har minst i plånboken är ofta de som ofta har den dyrare boendeformen – hyresrätten. Utmärkande för utsatta och särskilt utsatta områden är bristen på privatägda bostäder. Det gör att de som vill äga sitt boende ofta lämnar området, som boendekostnaden i allmänhet blir högre för dem som bor i utsatta områden. Genom ombildningar och nyproduktion kan andelen som äger sitt boende öka. Ett väl avvägt mål i flera områden skulle kunna vara att andelen hyresrätter ska minska till hälften av bostadsbeståndet. Genom ökat ägande förstärker vi varje boendes ansvar och deltagande i sitt område – som det skapas förutsättningar för människor i olika delar av livet, och i olika livssituationer, att bo i utsatta områden. kämpade många liberaler för att fler i arbetarklassen skulle få möjlighet att bygga sitt egna hem. Mycket har ändrats , men inte människors längtan efter en egen bostad. Med stöd av det startlån som vi föreslår vill vi se att det skapas förutsättningar för en egnahemsrörelse i våra utsatta områden. Människor ska ges möjlighet att, till ett relativt lågt markpris, köpa färdigplanerad mark av kommunerna för att kunna bygga ett eget boende. Detaljplanerna ska innefatta avgränsningar i höjd och mot andra bostäder, men annars vara flexibla så att varje egnahemsbyggare ges möjlighet att sätta sin egen prägel på bostaden. Stärkt konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter Lagstiftningen om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter har i princip oförändrad trots att marknaden har förändrats mycket. Branschen har själva tagit fram märkningen Trygg BRF för att förstärka konsumentskyddet vilket är bra men det finns fortsatt behov av att ser över bostadsrättslagen utifrån perspektivet nyproducerade bostadsrätter och bättre harmonisera lagen med exempelvis de regler som gäller vid köp och tecknande av nyproducerade villor och egnahem. kan många individer, trots att de har både god betalningsförmåga och tillräckligt kapital till en insats, ha svårt att få låna tillräckligt mycket från banken för att köpa en första bostad. Detta beror på att bankerna använder höga kalkylräntor när de gör sin kreditprövning. För att utöka möjligheten för fler att köpa en första bostad vill vi införa en möjlighet för dessa individer att få ett statligt lån, ett startlån. Detta lån ska kunna gå att använda till att köpa en äganderätt, bostadsrätt eller i en hyrköpsaffär. Ett statligt startlån har potential att både minska trösklarna till bostadsmarknaden och minska kreditrisken för bankerna. Systemet ska vara långsiktigt självfinansierat och utgå från erfarenheterna hur det norska systemet är hållbart både för det finansiella systemet och för enskilda människor. Genom att brygga över den sista marginalen för många att skaffa ett ägt boende skapar vi förutsättningar för att fler boenden ska produceras och att fler människor ska få en större frihet och självständighet i relationen till sitt hem. Liberalerna ser med intresse på de utredningar som just nu arbetar med bl. a. frågan om startlån för förstagångsköpare (2020:53 och Dir. 2020:125) men är oroade över att direktiven primärt fokuserar på unga förstagångsköpare. Den som bor i ett utsatt område delar många problem med den som är ung och det är därför av vikt att utredningarna görs med ett bredare perspektiv. Det finns inte något centralt register över bostadsrätterna.