mot · H9023909 · 2021-10-05 00:00:00 — Vård och omsorg av hög kvalitet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett offentligt mål kan sättas om att det maximalt ska vara 25 medarbetare per chef i välfärdsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en obligatorisk chefsutbildning för ledare i hälso- och sjukvården och äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning för omsorg och omvårdnad ska krävas för anställning i äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett krav kan införas på att alla som arbetar med omvårdnad i svensk äldreomsorg minst ska ha en undersköterskeutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fasta omsorgskontakten i minst ska ha undersköterskekompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anhörigvårdare ska få bättre stöd genom en strategi som beskriver konkreta insatser för ett förbättrat, jämställt och jämlikt anhörigstöd i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett långsiktigt mål för ökad kontinuitet i , med maximalt tio medarbetare per hemtjänsttagare per tvåveckorsperiod, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav ska införas på alla regioner att ha ett systematiskt och strukturerat förebyggande hälsoarbete inriktat mot undvikbara livsstilssjukdomar och olika slag av ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nätläkare ska ingå i samma ersättningssystem som resten av vården, nå alla invånare och bli en ekonomiskt hållbar vårdform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt system för småskalig hälso- och sjukvårdsverksamhet som samfinansieras av staten och regionerna och som helt ersätter den s.k. nationella taxan, med avstamp i det förslag som SKR och professionsorganisationerna har tagit fram, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genomföra en nationell satsning på utbildning av fler specialistsjuksköterskor, inte minst med inriktning på geriatrik och kompletterande fortbildning i geriatrik för annan personal inom primärvården, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram förslag på nödvändiga författningsändringar som säkerställer att alla offentligt finansierade primärvårdsutförare erbjuder både fysiska och digitala besök och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten i samverkan med SKR ska etablera tvingande principer och standarder för hur medicinska data och andra hälsodata definieras, lagras och struktureras i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ramlagstiftning för data och integritet inom vård- och omsorgssektorn ska tas fram som ersätter dagens olika överlappande och motstridiga lagar i fråga om personuppgiftshantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör etablera ett s.k. digitalt ekosystem för hälso- och sjukvården med krav på regioner, kommuner och ideella och privata vård- och omsorgsgivare att ansluta sig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa individens äganderätt över sin medicinska information i ramlagstiftningen samt att den som inte vill ge vårdpersonalen tillgång till detta ska ha möjlighet att genom sitt e-hälsokonto dra in tillgången till sin information med vissa undantag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att heltäckande e-hälsokonton och sammanhållen journalföring bör införas för alla invånare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att löpande analysera ojämställdhet inom hälso- och sjukvården utifrån kön och genus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett genusmedicinskt vård- och kunskapsperspektiv ska införas i utbildningarna för legitimationsyrken i hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett genusmedicinskt perspektiv ska införas i alla 26 programområden för vårdens kunskapsstyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett tioårigt nationellt forskningsprogram för att öka kunskapen om kvinnors sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lagstiftningen för att säkerställa att hemsjukvård blir likställd övrig vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en nationell överenskommelse kan slutas mellan staten och SKR som säkerställer att fler personer med demens får rätt diagnos och tillgång till ett standardiserat vårdförlopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att ge alla människor med demensdiagnos rätt till dagverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av ett fristående nationellt centrum för utveckling av äldreomsorgen som ska ha möjligheter att samverka internationellt, med kommersiella aktörer, universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten i samråd med SKR ska se över möjligheterna att etablera ett nationellt program för lärande och en nationell struktur för systematisk spridning av goda vårdmodeller, fortbildning och arenor för erfarenhetsutbyte över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en rätt till fortbildning för alla som arbetar i ett legitimationsyrke eller har en reglerad yrkestitel i hälso- och sjukvården bäst kan införas och implementeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur regionernas kompetensbehov kan vara styrande för dimensioneringen av hälso- och sjukvårdsutbildningar som sker vid universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att bredda läkarutbildningen till fler platser genom att alla universitet som bedriver utbildningen ska regionalisera av utbildningstiden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en mer tillitsbaserad styrning i offentlig sektor på alla nivåer i hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. Vård och omsorg genom hela livet Genom livet är hälso- och sjukvården en följeslagare när människor behöver den. Tillsammans med en handfull andra länder hör till de som har den bästa hälso- och sjukvården i världen sett till kvalitet. Men det finns mycket som behöver utvecklas för att göra vården och omsorgen ännu bättre. Alltför många får vänta för länge på vård eller får inte alls den vård de behöver. Primärvården, primärvårdspsykatrin och beroendevården dras med brister. Tillgänglighet och kvaliteten kan dessutom skilja sig åt beroende på kön, etnisk bakgrund eller bostadsort. Patienternas möjligheter till inflytande, inblick och medbestämmande i sin egen vård är fortfarande för liten. Både sjukvården och äldreomsorgen kan göras bättre genom ökad digitalisering. Genom digitala verktyg och ett bättre användande av medicinsk information finns stora möjligheter att förbättra allt ifrån patientsäkerhet, tillgänglighet och förebyggande vård till att ge människor större kontroll över sin egen hälsa och resa genom vården eller omsorgen. Medarbetarna, som är kärnan i välfärden, behöver få betydligt bättre arbetsvillkor. orkar många inte med att arbeta heltid, och allt för få väljer att söka sig till en karriär inom vård och omsorg. har alla möjligheter att skapa en bättre vård och omsorg. Runt om i landet finns många exempel på medarbetare, regioner, kommuner och ideella och privata vård- och omsorgsgivare som har hittat nya lösningar på problem som är gemensamma för många fler. Många andra länder har också mött samma utmaningar som och har hittat fungerande lösningar. Med kloka politiska beslut går det att bygga en mer kvalitativ, tillgänglig och trygg vård och omsorg för alla invånare. När utvecklar välfärdspolitik gör vi det utifrån dels människors eget ansvar för sin hälsa, men också idén att rätten till vård- och omsorg ska ges efter behov, och aldrig efter bostadsort, kön, hudfärg eller inkomst. Vi tror på människan, och har därför en grundmurad tilltro till att vården och omsorgens medarbetare är den främsta kraften att förbättra välfärden. De behöver större frihet att få göra det, och en politik som ger dem rätt verktyg och stöd. Vi tror också på teknikens möjligheter. Det innebär att vi i denna motion presenterar ett omfattande reformpaket för vägen framåt till ett välfärdssamhälle som utnyttjar de möjligheter som ökad digitalisering för med sig. tar ansvar för att förbättra vården och omsorgen i hela landet. Genom januariavtalet togs nya viktiga steg för att förbättra vård- och omsorg inom allt från psykisk ohälsa och elevhälsa till förlossningsvård. Reformer har införts för att stärka primärvården och göra den mer tillgänglig. En kraftfull satsning på ökade utbildningsmöjligheter för personal inom äldreomsorgen tillsammans med karriärtjänster för att locka fler sjuksköterskor att bli specialistsjuksköterskor, höjda kvalitetskrav på vårdgivare och åtgärder som kortar vårdköer har genomförts Det är viktigt att utveckla vård och omsorg utifrån kunskap och forskning. mål är att lösa de systemfel i välfärden som gör verklig skillnad mellan bra och dålig vård - och påverkar all vård. Vi sätter därför upp fyra mål för att utveckla svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Vård skapas när en patient möter och behandlas av en läkare, sjuksköterska eller annan medarbetare i vården. Det är i detta möte det avgörs om behandling och bemötande leder till att patienten får den bästa hjälpen för sina problem. Fler behöver få ett sådant möte som håller hög medicinsk kvalitet, där man som patient inte heller ska känna sig i underläge, utsatt eller misstrodd, utan behandlas som en partner i en resa från sjukdom tillbaka till hälsa. Ett bättre patientmöte bygger på tre delar. Dels att medarbetare har ett stort mandat att utifrån sin kunskap och erfarenhet utföra sina arbeten utan onödig detaljstyrning. Dels att patienter både får och själva kan hämta information som hjälper dem i resan från sjukdom tillbaka till hälsa. Slutligen att både den enskilde individen liksom vården ges möjlighet att använda digitala verktyg för att förbättra behandlingar och öka kontinuiteten i vården. När alla vårdgivare som möter en patient samarbetar, kommunicerar och håller varandra uppdaterade om sin gemensamma patient ges bättre vård. Ett bra patient- eller omsorgsmöte är tryggt, säkert och möter varje människa som unik individ. Genom digitala verktyg är det möjligt att närmare följa och granska kvalitetsutvecklingen i vård och omsorg på ett effektivt sätt och därmed göra vården mer individanpassad och säker. Det gäller inte minst för de hundratusentals människor runt om i landet som är multisjuka eller kroniskt sjuka. Utbildningskraven för att arbeta i äldreomsorgen behöver höjas. Ledare och chefer i vård och omsorg ska få bättre utbildningar i ledning och styrning, och genom detta går det att skapa vårdkulturer och organisationer som byggs utifrån patienters behov. En patientnära vård med likvärdig kvalitet Risken att få ett dåligt bemötande, dålig vård, eller inte alls få vård, är högre för kvinnor, lågutbildade, låginkomsttagare, utrikesfödda, HBTQI-personer, människor med funktionsnedsättningar och för alla de som bor på landsbygd och i glesbygder. Det här är skillnader som vi aldrig kan acceptera. Saker som kön, plånbok, bostadsort, sexuell läggning eller hudfärg ska aldrig få avgöra vilken vård eller omsorg invånare får. Som invånare i samma land ska alla kunna förvänta sig att bli bemötta och behandlade som människor värda respekt och med bästa möjliga kvalitet, tillgänglighet och bemötande utifrån ens egna behov. pågår ett skifte i från en vård där de största ekonomiska resurserna går till ett fåtal sjukhus, till en utbyggd primärvård som blir navet i vården, där fler kan få hjälp med mer. Fast läkarkontakt i primärvården är en viktig del av den primärvårdsreform som ska genomföras. Det är en utveckling som möjliggör ökad kontinuitet för patienterna. Kunskapen om hur kön, etnicitet och socioekonomisk bakgrund spelar roll för hälsa och ohälsa behöver höjas för att göra vården både mer patientnära och mer likvärdig i sin kvalitet. har ett mål om jämställd hälsa och det behöver göras betydligt mer för alla de sjukdomar och problem som specifikt drabbar kvinnor. Det är välkänt att kvinnor oftare får sämre vård än män, men häpnadsväckande ofta saknas det kunskap om både varför det sker och hur omfattande jämställdhetsproblemen är. Mörkertalet av kvinnor som lider av tillstånd som endometrios, vestibulit, förlossningsskador och PMDS är stort. Statens medicinska register behöver genomlysas för att öka kunskapen om problemens omfattning. Myndigheten för vård och omsorgsanalys behöver få i uppdrag att mäta, följa upp och utvärdera effekten av metoder och insatser som görs för att öka jämlikheten i vården. Myndigheten behöver få ett permanent utvärderings- och analysuppdrag som avrapporteras . Vård- och omsorgsutbildningarna måste också uppdateras med genusmedicinska kunskapsinslag om hur både kvinnor och mäns symptom och sjukdomar kan skilja sig åt. Genom digitala verktyg går det att skapa möjlighet till fjärrdiagnostisering och egenmonitorering av sin egen hälsa. Helt nya möjligheter till mobil vård och omsorg öppnas upp inte minst i glesare delar av . Nätläkare har ökat tillgängligheten och satt ett tryck på den offentligt drivna vården att bli bättre. Denna utveckling behöver understödjas och regleras på ett sätt som är ekonomiskt hållbart och behöver fungera för invånare i hela landet. Människors inflytande över sin egen vård behöver öka, och möjligheter och skyldigheter för regioner ska införas för att på ett ordnat sätt involvera intresserade patienter i utvecklingen av vården. Vård- och omsorgsutbildningar ska finnas på fler platser i landet, och staten ska ge förutsättningar för nyetablering och utbyggnad av vårdinrättningar i gles- och landsbygder. Vård och omsorg i kunskapens framkant Kvaliteten i vården vilar på medarbetarnas kunskaper om patienterna, diagnoserna och behandlingarna. En ständig kvalitetsutveckling av vården kräver därför att ny kunskap tas fram, sprids och blir till nya diagnostiska metoder och behandlingar. Att ge förutsättningar för medarbetare och organisationer att öka sin kunskap är grundläggande för att förbättra vården. Staten måste ta ledarskapet i digitaliseringen av välfärden och skapa en modern ramlagstiftning för vård och omsorg. Möjligheterna behöver öka att koppla ihop vård- och omsorgsgivares analys av stora mängder medicinska data. Helt nya möjligheter kan öppnas för att öka kunskapen om diagnoser och behandlingsformer för att ge bättre vård till varje unik patient. Genom ökad dataanvändning blir det också möjligt att knyta den kliniska forskningen närmre vårdens vardag, och genom nära samarbete mellan forskning, sjukvård och patienter blir det möjligt att utveckla mer effektiva mediciner, medicinteknik och behandlingar. All personal inom vård och omsorg som har legitimation eller reglerad yrkestitel måste ha både skyldigheter och goda möjligheter för fortbildning. Ett nationellt kunskapscenter för äldreomsorg bör inrättas, och arenor för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan kommuner, regioner, ideella och privata vårdgivare ska skapas. En bättre styrning för mer välfärd Granskning och revision är en förutsättning för en välfärd med hög kvalitet. Som medborgare och skattebetalare ska alla kunna känna sig trygga med att missförhållanden upptäcks och åtgärdas. Därför är det problematiskt att granskningen, som kostar , ofta inte kan hitta de grundläggande problemen som kan leda till konkreta förbättringar för patienterna. Möjligheterna till effektiv granskning måste utvecklas. De centrala granskningsmyndigheterna för välfärden likt Inspektionen för vård- och omsorg () behöver få möjlighet att använda nya arbetssätt och inte minst digitala verktyg som gör det möjligt att till stor del automatisera inhämtning av olika uppgifter. En effektiv och professionell administration inriktad på att stödja de som arbetar i direkt kontakt med patienter är nödvändig för att få vården att fungera. Bland annat skulle välfärden behöva anställa fler medicinska sekreterare som jobbar sida vid sida med läkare och sjuksköterskor. styrs dock ofta välfärdens medarbetare ned på minuten och stora summor läggs på manuellt utförd dokumentation som ibland inte ens används för uppföljning eller kvalitetsutveckling. Denna utveckling behöver brytas. Friheten behöver öka för medarbetarna, byggt på en grundläggande tillit till att de kan sina jobb, är kompetenta och vill förbättra sitt vårdteam eller sjukhusavdelning för sina patienters skull. En bättre balans mellan kontroll och tillit måste upprättas. Med tillit skapas flexibla, innovativa och snabbfotade organisationer med bättre förutsättningar att anpassa vård och omsorg efter patienternas behov och önskemål. Digitala verktyg för beslutsstöd, kvalitetssäkring, analys och koordinering ger också möjligheter att överbrygga organisationsgränser och minska den ständiga ökningen av vårdbyråkrati. Detta är också en förutsättning för att skapa en arbetsmiljö som fler människor vill arbeta i. Det är när en patient i sjukvården eller brukare i äldreomsorgen möter en medarbetare som förutsättningarna för vård och omsorg skapas. Det är i dessa möten diagnoser ställs, behandlingar ordineras eller omvårdnad sker. Ett bra patient- eller omsorgsmöte präglas av kontinuitet, trygghet och en medarbetare i välfärden som möter patienten som unik individ. Vård och omsorg ges av alla de hundratusentals medarbetare som möter patienter – från sjuksköterskor och läkare, till specialistsjuksköterskor, undersköterskor, fysioterapeuter och många fler yrkesgrupper. Det är deras kunskaper i allt från medicin, omvårdnad och bemötande, deras beslutsstöd, utbildningar, samarbetsformer och organisering som gör skillnaden mellan ett bra patientmöte, eller ett som behöver bli bättre. Grunden i en bra vård är hög medicinsk kvalitet. kan man som patient ibland uppleva att man har för lite information och betraktas som en passiv mottagare av vård även när man skulle vilja vara mer delaktig. Ett bättre möte med sjukvården kräver konkreta reformer som gör vården mer patientnära, där dialogen ökar och då det finns förutsättningar ger patienten möjlighet att vara mer involverad och delaktig på vägen från sjukdom till hälsa. Kontinuiteten, att alla vårdgivare som möter en patient samarbetar och kommunicerar med varandra, är också avgörande både för den medicinska kvaliteten och patientens upplevelse av vården. Allt detta kräver ett perspektivskifte i hela sjukvården, som omfattar alla vårdgivare. En mångfald av människor kräver en mångfald av arbetssätt och utförare. En vård och omsorg som möter patienter och brukare som de unika individer de är, med respekt för individuella önskemål och behov, måste därför bygga på pluralism. Det här är en vård och omsorg som präglas av samarbete och erfarenhetsutbyte, men också möjligheten att gå före. Genom en mångfald av utförare skapas både möjligheter att lära sig av varandra och anpassa vård och omsorg efter lokala och regionala förutsättningar. mål i vården och omsorgen är inte likriktning, utan lika kvalitet. Patienters rättigheter och möjligheter ska stärkas Enskilda människor har länge varit i underläge mot vad som kan upplevas som stora och ansiktslösa regioner. Men stegvis har och övriga allianspartier ökat patienters rätt till medbestämmande och valfrihet, bland annat genom en ny patientlag . Nästa steg är att införa ett fritt sjukhusval, där patienter säkras rätten att få välja planerad slutenvård oavsett var i landet det är, och själv få göra avvägningen mellan väntetider, geografisk närhet och patientnöjdhet. Patienten har kunskap vården ofta inte har: om sin egen livssituation, livsstil och mående som kan och ofta påverkar ett sjukdomsförlopp, rehabilitering eller medicinering. Patienten vet mest om sina egna förhoppningar och förväntningar på en behandling, och har också mest kunskap om vilka resurser och verktyg hen har i sin vardag som kan underlätta ett tillfrisknande. Det här är kunskaper som måste värderas högre. Att bättre ta tillvara på patienters kunskaper kan förbättra vården för den enskilde patienten i första hand, men också för andra med liknande situationer eller sjukdomar. Kombineras detta perspektiv – patientens kunskap om sin specifika situation – med digitala verktyg finns nya möjligheter att följa en patients resa genom vården, samla in medicinsk information och använda den för att förbättra vården för andra med samma diagnoser. En annan utveckling är Spetspatientrörelsen, människor med kroniska sjukdomar som både har kunskap och intresse att förbättra sin egen vård och andras. Många människor lever med sin sjukdom men möter vården kanske . Resten av tiden är de sina egna vårdgivare. Det skapar kunskap som vården behöver ta tillvara. Dessutom behöver vården ge stöd för all den tid man som patient själv sköter sin vård. Kraven på regioner och kommuner måste därför öka på att man i utvecklingsprocesser låter brukare och patienter medverka som en viktig part. Användandet av så kallade brukarrevisioner behöver utökas för att bättre tillvarata erfarenheter från brukare. Spetspatientrörelsen som har många dimensioner behöver ges plats i kunskaps- och verksamhetsutvecklingen. Det sker många bra steg i denna riktning i med delaktighet och medverkan på olika nivåer, men det behöver ytterligare förstärkas, systematiseras och understödjas från statligt håll. Goda vårdkulturer och ledare skapar bättre patientmöten Kulturfrågor handlar om vilka normer som odlas på en arbetsplats. Detta berör allt ifrån synen på patienter, samarbeten och tilliten till kollegor, till hur man ser på initiativtagande och förändring, ny kunskap och mycket mer. Forskningen pekar på att dessa områden är möjliga att förbättra för att göra såväl patienter som medarbetare mer nöjda med hur vård och omsorg fungerar. Cheferna och ledarna är här helt centrala för att skapa arbetsplatser som präglas av goda värderingar och hög tillit. En höjd och mer likvärdig kvalitet i själva chefs- och ledarskapet är ett viktigt sätt att få mer likvärdighet i kvalitet och patientbemötande. Inom skolans område har den frivilliga rekryteringsutbildningen för rektorer tillsammans med den obligatoriska rektorsutbildningen blivit viktiga verktyg för detta. vill införa ett motsvarande system inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. En rekryteringsutbildning ska erbjudas den som är intresserad av att söka chefstjänster och en obligatorisk statlig utbildning ska genomföras av den som fått en chefstjänst. Utbildningen ska innehålla teoretisk och praktisk kunskap samt examinationsmoment.