mot · H9024266 · 2021-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:22 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en nära dialog med kring utveckling och avveckling av svenska insatser i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en tydligare redovisning av syfte, mål och ramar samt uppföljning av den svenska militära insatsen i och tillkännager detta för regeringen. ska fortsatt göra insatser för fred och säkerhet på oroliga platser. Genom de internationella insatserna bidrar vi till att skapa säkerhet, stärker våra internationella samarbeten och höjer förmågan i vår egen försvarsmakt. De internationella insatserna måste dock alltid vägas mot behovet i det nationella försvaret. är det land där har sin största militära närvaro i internationella insatser. Där bidrar vi med personal till den FN-ledda stabiliseringsinsatsen Minusma, den franskledda terrorismbekämpningsinsatsen Task Force Takuba samt den EU-ledda utbildningsinsatsen EUTM . Vidare bidrar även till EU som är en civil rådgivningsinsats inriktad mot säkerhetssektorn. bidrar genom insatserna till att förhindra terrorism, drogtrafik, människohandel och migrationsströmmar som söker sig mot . har bidragit med kvalificerad personal till den FN-ledda insatsen Minusma i . Minusma syftar bl.a. till att stödja den maliska regeringens och de väpnade gruppernas implementering av fredsavtalet, verka för dialog, försoning och minska spänningar mellan grupperingar samt skydda civila och stabilisera befolkningscentrum, även mot asymmetriska hot. Insatsen har varit en av de svårare fredsfrämjande militära insatser som svensk personal har deltagit i på grund av det gradvis förvärrade säkerhetsläget, bristen på infrastruktur och det hårda klimatet. Den militärkupp som skedde i har bidragit ytterligare till svårigheterna i insatsen. Vad som kan beskrivas som en kupp inom kuppen har också skett i . har utlovats för att garantera civilt styre. Det förekommer dock uppgifter om att det tänkta valet kan komma att ställas in, vilket självfallet medför konsekvenser, både för afrikanska stater i närområdet som agerar inom ramen för Ecowas och för andra truppbidragande länder. har varit tydliga med, och lagt skarpa förslag i om, att det behövs en exitstrategi för det svenska bidraget till Minusma. har varit en viktig del i den totala insatsen och har skickat kvalificerad personal som har ökat den samlade förmågan. är det för andra länder att ta vid efter . Regeringen har i den aktuella propositionen hörsammat krav på en exitstrategi. Försvarsmaktens bedömning är att avvecklingen av det svenska bidraget till insatsen kommer att ta att genomföra och regeringen föreslår att avvecklingen ska vara klar senast . vill särskilt understryka betydelsen av att den svenska avvecklingen av Minusma samt en nedtrappning av det svenska bidraget till Task Force Takuba sker i nära dialog med . är en nyckelspelare i och bär ett tungt ansvar för säkerheten i hela Sahelregionen. relation till präglas också av den centrala roll som har inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik samt solidariteten med efter terrorangreppen i . Relationen mellan och har fördjupats både genom vårt deltagande i Task Force Takuba och genom det franskledda försvarssamarbetet European Intervention Initiative. En stor del av det vi gör tillsammans med i syftar också till att bekämpa radikalisering och terrorism. genomförs det presidentval i . Utfallet av valet kan påverka det franska bidraget till insatsen i . Det är därför viktigt att har en nära dialog med den franska regeringen för att försäkra sig om fortsatta engagemang i . engagemang i , tillsammans med den avslutade insatsen i , aktualiserar behovet av att ha tydliga mål, ramar och uppföljning för de internationella insatser genomför. Liksom i bidrar inte bara militärt utan har också betydande civila biståndsinsatser i . Det behövs en tydligare redovisning från regeringen till när ska gå in i en ny insats, eller förlänga en insats, kring vad de långsiktiga målen för insatsen är, vilka resurser som avses användas och hur uppföljning av effekt och måluppfyllnad kan uppnås. Det är en lång rad olika intressen som ska balanseras mot varandra vid internationella insatser – det handlar primärt om att skapa bästa förutsättningar för att lösa uppgiften, men även om att syftet med insatsen ska stämma överens med svenska intressen och värderingar, att insatsen tydligt ska stärka den operativa förmågan i det nationella försvaret och att den kan ge ett mervärde för svenska försvarspolitiska samarbeten med andra länder. Frågan om vilka aktörer som samverkar med i internationella insatser har aktualiserats i . Uppgifter har förekommit om att militärjuntan ska ha haft planer på att anlita den ryska Wagnergruppen med nära band till Kreml. Wagnergruppen och dess legosoldater har varit involverade i en lång rad av de värsta konflikterna . Bland annat har de stött separatisterna i östra , samarbetat med Assadregimen i och stridit i inbördeskriget i . Om den maliska militärjuntan skulle anlita Wagnergruppen för att utbilda de maliska säkerhetsstyrkorna och bekämpa terrorister måste det få konsekvenser för det svenska militära bidraget till . kan under inga omständigheter samverka med Wagnergruppen. finns en strategi för internationell civil krishantering och fredsfrämjande 2020–2023 som har antagits av den nuvarande regeringen. I de vägledande målsättningarna i denna strategi läggs dock inte tillräcklig vikt vid de ovannämnda parametrarna. vill därför se en ny strategi för internationella insatser som tar avstamp i svenska intressen och värderingar och som beaktar de lärdomar som dragits i och . står som ett varnande exempel. Trots att det internationella samfundet, inklusive , lade ned enorma resurser, både militära och civila, var aldrig i närheten av att bli en fungerande stat. Slutligen vill vi särskilt peka på behovet av att den personal som skickas ut i internationella insatser har kompetens som ligger på rätt nivå i förhållande till de uppgifter som ska utföras. De internationella insatserna har ofta varit ”officerstunga”. Framför allt har EUTM-insatserna på den afrikanska kontinenten krävt deltagande av många yrkesofficerare. Vissa av dessa insatser har också fått hård kritik av Europeiska revisionsrätten för bristande ledning och måluppfyllnad. I ljuset av att det nationella försvaret kommer att stärkas och utökas personellt är det inte rimligt att skicka officerare som behövs hemma för att leda utbildning och övning. När det gäller EUTM-insatsen i är det Luftstridsskolan i som kommer att ha ansvar för det svenska bidraget . Det är dålig resursanvändning att skicka personal med en annan specialkompetens till en insats med fokus på relativt basala uppgifter som vapenhantering, stridsteknik, sjukvård, strid i urban miljö och körteknik av militära fordon. Regeringen bör säkerställa i regleringsbrevet till Försvarsmakten att resursanvändningen i de internationella insatserna inte påverkar den nationella förmågan negativt. Vidare bör regeringen återkomma till med en samlad redovisning av de bidrag som lämnat till EUTM-insatserna samt vilken strategi regeringen har för att prioritera deltagande i dessa insatser. har som enda land valt att delta i samtliga civila och militära krishanteringsinsatser som EU genomfört.