mot · H9024184 · 2021-10-05 00:00:00 — Av de 870 000 samordningsnummer som finns bedömer polisen och att över 400 000 har getts till personer som inte styrkt sin identitet. Svenska samordningsnummer är lätta att komma över. De bjuds ut på nätet, inte sällan ryska sajter, och behövs det räcker det ofta med en papperskopia på en id-handling. En sådan kan förstås manipuleras digitalt med vilken dator som helst. Ett nytt regelverk för samordningsnummer kommer på plats , vilket kommer förbättra systemet. vill dock gå längre. För att motverka det pågående missbruket medels samordningsnummer vill vi vilandeförklara samtliga samordningsnummer, såvida inte personerna bakom kan inställa sig hos polisen och styrka sin identitet med id-handling. Samordningsnumren bör vara tidsbegränsade, men viss flexibilitet bör finnas. Den som exempelvis köper en bil kanske bara behöver ett nummer som är aktivt , medan den som ska arbeta här kontinuerligt behöver ett som sträcker sig . Ett samordningsnummers maxgräns bör dock inte överstiga längden för ett tillfälligt uppehållstillstånd. Enbart en myndighet, förslagsvis , bör få tillstånd att dela ut samordningsnummer. Identitetskravet för ett samordningsnummer bör vidare skärpas betydligt. Id-handlingar bör medtagas och kontrolleras hos genom fysisk inställelse, inte genom papperskopior. Den som har ett samordningsnummer ska också vara tvungen att skriva sig på den adress denne bor. Att vara folkbokförd på en adress i är ofta en förutsättning för att få ta del av bidrag och ersättningar. har arbetat för att komma åt skenskrivningarna. Det kan exempelvis röra sig om att upp till 100 personer har varit skrivna på en och samma adress, eller att personer registreras som bosatta i landet trots att de inte är det. Än kvarstår bristerna. vill därför se en ny folkräkning i . Men vi vill också att för den som hyr en bostad med hjälp av ett andrahandskontrakt ska adressen bli giltig för folkbokföringsregistret först efter att hyresgästen fått ett intyg om godkännande från den som hyr ut bostaden i andra hand och fastighetsägaren. Vi vill även att det på ett hyresavtal ska framgå vilka individer som är stadigvarande bosatta i bostaden. I och med att folkbokföringen används av andra myndigheter är det viktigt att den är korrekt. måste därför få fler befogenheter att säkerställa att den är korrekt. Vi anser därför att, i enlighet med SOU 2017:37 Kvalificerad välfärdsbrottslighet, ges möjlighet att avregistrera personnummer från folkbokföringen om den registrerade uppgiften är uppenbart felaktig. Det kan ske genom att kan avregistrera uppgifter när en identitet har konstaterats vara falsk, på samma sätt som har möjlighet att avregistrera en person som har avlidit enligt 19 § FOL. En avregistrerat identitet kommer inte kunna användas igen. Utöver samordningsnummer utnyttjas även e-legitimationer. Det är svårt för myndigheter, men även för företag och enskilda, att veta vem som döljer sig bakom ett e-legitimation. En grundidentifiering för att en e-legitimation ska utfärdas bör därför utredas. En grundidentifiering skulle kunna ske genom ett fysiskt besök och kopplas till biometriska data. På så sätt uppnås en digital autentisering som säkerställer andra myndigheters utgivande av e-legitimationer. är det möjligt att dömas till böter och fängelse för bidragsbrott. Såväl antalet inkomna brottsmisstankar som lagförda har ökat i stort sett . Normalt utdelas villkorlig dom och dagsböter som påföljd, men vid grova brott finns även fängelse i brottsskalan. Bland annat personer som missbrukat den personliga assistansen har dömts till långa fängelsestraff. Bidragsbrottslagen utvidgades till att även innehålla bland annat tandvårdsersättning och assistansersättning, vilket troligen är en bakomliggande faktor till det ökade antalet inkomna ärenden (Covid-19-bidrag är ett annat). Maxstraffet för grovt bidragsbrott höjdes från 4 till , och juridiska personer ska kunna bli skyldiga till bidragsbrott. Lagstiftningens omfång och straffskalan är således viktig för att fler brott ska anmälas och avklaras. och Polisen gör bedömningen att en stärkt lagföringsförmåga i rättskedjan, kombinerat med att förhindra felaktiga utbetalningar, är viktig. Antalet bidrag och myndigheter som ska omfattas av lagen kan dock utökas ytterligare. ser exempelvis ett behov av sjuklönekostnader inkluderas, lönegarantierna kan också göra det. Straffskalorna skulle kunna ses över igen. Kommunerna ska åläggas att aktivt arbeta med att anmäla bidragsbrott, många kommuner, stora såväl som små, anmäler väldigt få bidragsbrott. Här bör kommun vara ett föredöme. Formerna för detta bör utredas. Det är också viktigt att kommunerna ser att bidragsbrott leder till konsekvenser. Det skulle enligt vår bedömning öka kommunernas anmälningsbenägenhet. Alla myndigheter behöver hjälpas åt i arbetet mot felaktiga utbetalningar. Att en ny myndighet inrättas med ett huvudansvar för att motverka felaktiga utbetalningar får inte innebära att övriga berörda myndigheter minskar sitt arbete mot välfärdsbrottslighet. Alla nu utbetalande myndigheter kommer alltjämt vara ansiktet utåt, stå i direkt kontakt med bidragstagare och brukare och kommer fortsatt bedöma den enskildes behov och förmåga. Internkontrollen bör därför alltjämt vara central. Historiskt har myndigheternas service-uppdrag haft företräde framför motverkandet av felaktiga utbetalningar. Att god service upprätthålls är förstås centralt även fram över, men berörda myndigheter bör styras på ett sådant sätt att motverkandet av felaktiga utbetalningar prioriteras högre än vad som är fallet . Riskprofilering vid ansökan är fortsatt viktig. Välfärdsmyndigheterna har att hantera en långt mer komplex brottslighet . Ett nytt verktyg för att ge berörda myndigheter, inklusive den nya Myndigheten mot välfärdsbrottslighet, möjlighet att komma åt de mer avancerade uppläggen är att ge dem möjlighet att inhämta kontoutdrag från banker och andra penninginrättningar i högre grad än vad som tillåts enligt 110 kap. 31 § SFB. Utökade befogenheter är viktigt för att ansvariga myndigheter ska ha möjlighet att kontrollera att den enskilde inte har några andra inkomster som strider mot olika bidrag, stöd och ersättningar. Det är också ett viktigt redskap för att utreda om en bidragstagare har bosatt sig utomlands utan att meddela detta till ansvariga myndigheter och därmed olagligt uppbär olika stöd och ersättningar. Men även för att komma åt fusket inom assistansersättningen när misstanke om fiktiva assistenter finns, men även vid inkomstprövning för olika pensionsförmåner. Den inhämtade informationen är nödvändig för att Myndigheten för välfärdsbrottslighets dataanalyser ska nå full effekt. Ett antal branscher utnyttjas av kriminella nätverk, bland annat i syfte att tillskansa sig starta-eget-bidrag och nystarsjobb men även för att anställda svart arbetskraft och i ett senare skede lönegarantier, a-kassa och andra ersättningar. Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen som Arbetsförmedlingen gör innan beslut om nystartsjobb och andra tillhörande bidrag bör därför kunna ses över. Det är även viktigt att Arbetsförmedlingen vid bedömningar av arbetsmarknadspolitiska program utöver att inhämta information från mottagaren av stödet även kan inhämta information i vissa fall från tredje man för att styrka att den inlämnade informationen är korrekt. I likhet med förslaget ovan bör även Arbetsförmedlingen tilldelas möjligheten att inhämta relevanta uppgifter från banker och andra penninginrättningar. För att motverka det omfattande missbruket av fiktiva anställningar som ger kriminella möjlighet kan plocka ut lönestöd som en grundförsörjning bör undersöka hur ett standardiserat intyg med uppgifter om arbetsförhållanden skulle kunna se ut. I takt med att bidragsbrottsligheten blir allt mer avancerad och komplex är det nödvändigt att brottsbekämpande myndigheters befogenheter följer med i utvecklingen. Ett område där regelverket inte möjliggör för de brottsförebyggande myndigheterna att motverka de nya uppläggen är underrättelseverksamheten. Dagens regelverk möjliggör underrättelseverksamhet enbart om omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Begränsningen i straffskalan innebär att information inte inhämtas i ett flertal grova brott som skulle kunna förhindrats i ett tidigt skede. Det undantag från tvåårsregeln som finns är inte tillämpliga på denna form av brottslighet, då detta inte klassificeras som samhällsfarlig brottslighet. anser dock att denna form brottslighet i högsta grad är samhällsfarlig. Inhämtningslagen bör därför även tillämpas för grov bidragsbrottslighet när skäl finns, och ska omgärdas med rättssäkerhetsgarantier som redan finns vid andra undantag. I likhet med ovan nämnda förslag om att fler myndigheter i högre utsträckning ska kunna inhämta uppgifter från banker och penninginrättningar bör detta även gälla vid underrättelseverksamhet. behöver ta ett större ansvar när det kommer till att motverka felaktiga utbetalningar. I och med att det är vanligt förekommande vid välfärdsbrottslighet att utbetalningarna sker till företag befinner sig i frontlinjen och kan på ett tidigt stadium förhindra att dessa företag får möjlighet att börja begå välfärdsbrottslighet. Felaktiga registreringar och orena revisionsberättelser är därför ett stort problem och ligger tidigt i kedjan för att skapa avancera brottsupplägg. Vi anser därför att det är viktigt att får fler verktyg att genomföra kontroller av inlämnade uppgifter. finns det ett problem med att många åtal rörande välfärdsbrottslighet läggs ned. Vi anser att denna form av brottslighet är samhällsfarlig och bör därför särskilt motverkas. I och med dessa reformer kommer antalet anmälningar öka, särskilt inledningsvis. och ska därför särskilt fokusera på välfärdsbrottsligheten, vi tillför budgetmedel till detta. Mot bakgrund av det till dagens datum enbart finns mindre utredningar som försökt kartlägga felaktiga utbetalningar inom den kommunala och regionala välfärden är det viktigt att en större kartläggning görs i närtid för att upptäcka fel som behöver åtgärdas. I en sådan kartläggning ska exempelvis den kommunala assistansen och försörjningsstödet ingå. Det är vidare inte rimligt att personer kopplade till företag som fällts för välfärdsbrott fortsatt kan driva företag. kan personer åläggas näringsförbud om de döms för välfärdsbrottslighet. Detta är dock oerhört ovanligt, varför vi vill justera befintlig lagstiftning. 8 § Näringsförbudslagen bör kompletteras med kriteriet missbruk eller överutnyttjande av välfärdssystemet. Vi vill även se över förutsättningarna för att, i likhet med EU, granska felaktiga utbetalningar och göra en bedömning om ex. nya upplägg har tillkommit, vilka kommuner och regioner och bidragssystem som är mest utsatta. Vi vill även se över hur vi kan motverka att personer som blir frigivna inte direkt kan få en försörjning grundad på brottsliga upplägg när de släpps fria. En utredning som motverkar att dessa personer inte kan tillskansa sig jobb via ex. nystarsjobb i vissa företag bör genomföras. Utredningen bör även undersöka hur vi förhindrar att sjukpenning, sjukersättning och sjukersättning inte kan tilldelas personer som befinner sig i fängelse. En utredning bör tillsättas för att se över möjligheterna att på ett bättre sätt få en översyn av invandrares ekonomi. Nyanlända med stora tillgångar i sina ursprungsländer bör inte få tillgång till bidrag och andra ersättningar i . Vi vill, likt , möjliggöra för myndigheterna att inkalla en misstänkt bidragsbrottsling till ett förhör, ”interview”. Intervjun är tänkt att ingå i en brottsutredning. Skånberg (KD)