mot · H9023219 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en barndomsgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nollvision mot barnmisär och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nollvision för hemlöshet för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpning i lagstiftningen gällande förebyggande och uppsökande arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en rimlig tidsgräns för placering av barn på akutboende samt grundkrav för boendetrygghet där för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell databas för familjehem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av en samordnande funktion för familjehem och familjehemsplacering för landets kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som placeras i familjehem ska ges ett eget oberoende ombud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för hur stärkt samverkan mellan myndigheter och andra berörda vid familjehemsplaceringar ska ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undvika omplaceringar i familjehem och att ta fram förslag på vad som ska gälla för omplacering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa enhetliga regler och riktlinjer och en handlingsplan för kommunerna för omsorg i familje- och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram enhetliga kriterier för bedömning och uppföljning av familje- och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att HVB och stödboende ska certifieras och finnas med i det nationella registret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avtal med specificerat ansvar under placeringen bör ingås med familje- och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa kvalitetskontrollsystem, certifiering av familje- och jourhem samt systematiska kvalitetskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stöd och tillsyn ska fortsätta ökat stöd efter vårdnadsöverflyttningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på kompetens att stödja barn bland de som i rättsprocessen arbetar med eller möter barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffskalan för brottet barnfridsbrott bör höjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till barn som bevittnat våld eller annan brottslig handling som närstående utsatt en annan av barnets närstående för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskild stödperson till barnet vid vårdnadstvister mellan barnets vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd vid mobbning och utsatthet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samarbetet mellan elevhälsa, sjukvård och socialtjänst ska stärkas samt att vårdinstanser ska anpassas till barnrättsperspektivet och lämplig myndighet bör ges i uppdrag att ta fram förslag till hur detta ska ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa kompetens hos all personal som arbetar med barn samt att lämplig myndighet ges i uppdrag att ta fram förslag till hur detta kan säkerställas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till omfördelning och därmed ökat stöd till barnrättsorganisationers verksamhet för utsatta barn i och tillkännager detta för regeringen. Den centrala utgångspunkten för familjepolitik är att barnens bästa alltid sätts i första rummet. En barndomsgaranti ska gälla, en stärkt barnrätt. Alla barn ska ha rätt till en trygg uppväxt. En nollvision mot barnmisär ska vara lika självklart som till exempel en nollvision kring döda i trafiken. En barndomsgaranti ska skapas, inom vilken samhället ställer upp en nollvision mot diskriminering, mobbning och trakasserier. Barn måste skyddas från fysiskt och psykiskt våld, sexuella övergrepp och vanvård eller utnyttjande och så långt det är möjligt garanteras en trygg uppväxt med båda föräldrarna. Fattigdom, ohälsa, missbruk, brottslighet och det som motverkar eller inte lever upp till de viktiga behoven som barn har är något som de flesta är överens om är negativt. Barnrättsorganisationer och andra funktioner i samhället menar också att detta är nedbrytande. Barn behöver bli sedda, bekräftade, växa upp med trygga och kärleksfulla vuxna som älskar och skyddar dem samt växa upp i en tillvaro där nödvändiga behov blir tillgodosedda. Barn ska ha en rimlig levnadsstandard och en trygg boendemiljö, inget barn ska leva i hemlöshet. Då det inte är möjligt med en trygg uppväxt med båda föräldrarna, ska omvårdnad säkerställas genom att kvalitetssystemet kring familje- och jourhem stärks. Det svenska samhället ska ta hand om, ge förutsättningar för och aktivt verka för att upprätthålla barns rätt och behov. Där detta saknas behövs insatser. Vi ska ha en välfungerande nationell barnrätt och möjliggöra goda förutsättningar för barn i . Familjepolitiken och en rad satsningar för föräldrar och familj, är centrala för barns välmående. Grundläggande är familjen och goda familjeförhållanden. Fastställande av faderskap redan så snart graviditeten konstaterats ska vara möjligt. Vidare ska gemensam vårdnad vara norm, båda föräldrarna ska ha rätt att besöka mödravården samt möjligheter till familjerådgivning ska utökas. Fler prioriterade områden är satsningar på förlossningsvården och barnsjukvården, införande av ett särskilt bidrag till förstföderskor mot att föräldraskapsutbildning fullgörs samt stärkt föräldraförsäkring. Även barnomsorgspeng för omsorg om egna barn, ett höjt adoptionsbidrag samt familjemedling vid separation är prioriterat. En uppgradering av familjehemsplacering behövs. Barn som av olika skäl inte kan bo hos sina föräldrar kan placeras i familjehem. Familjehem är ett enskilt hem som tar emot barn för stadigvarande vård och fostran och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmässigt. placeras rekordmånga barn i familjehem i . När barn placeras i familjehem är det naturligtvis av yttersta vikt att hemmet bedöms som lämpligt och att en utredning görs av familjehemsföräldrarnas förmåga att tillgodose barnets behov. Tyvärr rapporteras alltför ofta om allvarliga missförhållanden på familjehem och både polisanmälningar om brott samt anmälningar till Inspektionen för vård och omsorg (), förekommer frekvent. Av den anledningen behöver placeringen av barn i hem, uppgraderas och garanti för trygg tillvaro för barnet, eftersträvas genom tydlig kvalitetshöjning av arbetet med och kring hemmen. Nationella förtydligande regler och riktlinjer behöver skapas: - databas över familjehem - ökad och stärkt samverkan mellan kommuner och myndigheter - enhetliga regler och handlingsplan i kommuner - enhetliga kriterier för bedömning och utvärdering - utökad ansvarsspecifikation genom avtal - enhetligt certifierings- och kvalitetskontrollsystem Nollvision mot hemlöshet för barn Barn har rätt till skälig levnadsstandard ifråga om exempelvis mat, kläder och boende. Det har varit en självklarhet i välfärds-Sverige tidigare. har förhållanden försämrats och allt fler barn lever helt eller delvis i hemlöshet. Inget barn ska behöva leva i hemlöshet. Om vårdnadshavare har problem med att betala familjens bostadskostnader och riskerar eller blir utsatt för vräkning, så ska särskild hänsyn tas till att barnen inte hamnar i hemlöshet. Kommunen behöver ha en handlingsplan i samband med vräkning, för boende för barn och vårdnadshavare. Detta så att inte barnen riskerar att hamna i tillfälliga boenden. I inga fall ska det förekomma att barn i sådana situationer, försätts i tillfälligt boende tillsammans med andra boende som har problem med exempelvis missbruk. Då barn är inblandade i en olaglig bosättning är situationen akut och fallet måste hanteras så snabbt det är möjligt. ska samarbeta med polisen i sådana situationer för att kunna göra en bedömning om barnen har rätt att stanna kvar i och i så fall hamna under ansvar, vilket innebär skyldighet att ta hand om de barn och föräldrar som har rätt att vistas här. Det är för oss prioriterat att barn har en trygg boendeform. Barnfamiljer som lever i ekonomisk utsatthet kan riskera vräkning och deras situation är ofta utsatt och krisartad. Barn som lever i detta berättar om hur de efter vräkning från familjens hem hamnar i en otrygg tillvaro på tillfälliga boenden, exempelvis vandrarhem där det i vissa fall kan förekomma våld och droger. Det förekommer även att barn rycks upp från sin förskola eller skola vid flytt till tillfälliga boenden. Vi är medvetna om att har brist på bostäder men det är för oss prioriterat att barnperspektiv är centralt och att deras behov av trygghet ska tillgodoses i största mån. förebyggande och uppsökande arbete kring barnfamiljer som lever i utsatthet behöver skärpas i lagstiftningen, uppbrott från barnens skola, förskola och vänner ska motverkas samt akut hemlösa familjer behöver garanteras långsiktigt tryggt boende. Tidsgräns för placering av barn på akutboende, exempelvis vandrarhem, behöver införas och dessa tillfälliga boenden ska uppfylla vissa grundläggande krav gällande lämplighet och trygghet för barns boende där. För att förebygga att barnfamiljer hamnar i ekonomisk utsatthet vill vi också stärka bostadsbidraget som är ett behovsanpassat bidrag riktat till de barnfamiljer som har störst behov. Certifiering av familjehem och jourhem Landets socialförvaltningar söker ständigt familjehem eller jourhem. Det är den form av hem där flest barn och ungdomar placeras. Varje kommun har ett eget ansvar för att rekrytera och utreda familjehem. är det svårt för en kommun att ta del av andra kommuners information. Risken finns därför att familjehem som visat sig vara olämpliga i en kommun kan fortsätta att ta emot barn i eller från en annan kommun. Placeras barn i hem ska det i förväg och under placeringen garanteras att förhållandena följer satta regler och fungerar väl. Det är inte rimligt att olämpliga familjehem på nytt och utan kommuners vetskap om deras historik kan göra nya ansökningar som leder till att de får barn placerade hos sig. Det är heller inte rimligt att familjehem som tidigare fråntagits barn på grund av exempelvis vanskötsel felaktigt ska kunna hävda att de tagit emot barn. Socialnämnder i enskilda kommuner kan omöjligt lösa dessa problem på egen hand trots att det står i lagen att de ska förebygga, upptäcka och åtgärda risker. Det är viktigt att urvalsprocessen sker efter kvalitet och inte utifrån behov. Kommuner ska även erbjuda familjer utbildning och säkerställa att de bedriver en vård som håller god kvalitet. För mindre kommuner kan detta vara en utmaning i kombination med behovet av skyndsamma placeringar. Genom att certifiera familjehem där certifiering knyts till utbildning och där krav på fortbildning, löpande utvärdering och inspektioner är en förutsättning för att dels erhålla certifiering men också för att behålla densamma. Detta är inte bara bra ur det placerade barnets vinkel utan även för familjen i olika situationer. Regelverken som rör familjehem och jourhem bör också genomgå en genomgripande översyn, där man ser över alltifrån dokumentation, ersättningsmodeller. Ett tillkännagivande riktades i socialutskottet till regeringen om att den bör införa ett nationellt register över familjehem för att kunna följa upp och rapportera olika familjers lämplighet att vara familjehem. Det skulle i sin tur bidra till förbättrad kvalitet och rättssäkerhet hos familjehemmen. Vi ser även ett behov av att HVB och stödboende också ska certifieras och finnas med i det nationella registret. Oberoende barnombud till barn vid familje- och jourhemsplacering Barnens rätt i samhället måste stärkas. Barn som är placerade i hem enligt socialtjänstlagen känner ofta att ingen lyssnar på dem. Att vara exkluderad utan att på något sätt kunna påverka sin egen situation är en känsla av vanmakt och kan resultera i revolt, självskadebeteende och kanske att man som ungdom hamnar på glid och senare även i kriminalitet. Därför ska barn ges ett barnombud som är oberoende av och andra myndigheter. Barnombudet ska finnas som stöd för den unge mellan familjehem och socialtjänst och ska också ges möjlighet till insyn över omkostnadsbidraget för att stärka barnets ekonomiska rätt. Ifall barnombudet upptäcker oegentligheter och missförhållanden skall denne ha anmälningsplikt. Barnombudet bör även vara aktuellt i fall då barnet är hos sina föräldrar men då barnet och dess situation är under utredning av och vid andra tjänster från . Stärkt samverkan och undvika omplacering i familjehem Samarbetet bör stärkas mellan skola, skolhälsovård och socialtjänst kring barn som placeras i familjehem. Barnets situation behöver säkras genom de som berörs av omsorgen för barnet och samarbete behöver kunna ske över kommungränser. De eventuella hinder som finns för att olika kommuner, socialtjänster, vård- och omsorgsinstanser, ska kunna dela information och samverka för barns bästa, behöver överbryggas. Omplacering förekommer, men ska undvikas. Barnets perspektiv och den anknytning som barnet har med vuxna ska väga tungt ifråga om var barn ska bo och vem som ska stå för omsorgen. Då omplacering ändå är nödvändig ska det inte råda tvivel om barnets behov eller kringliggande förhållandena. I socialutskottets betänkande Socialtjänst- och barnfrågor SoU24 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att samarbete mellan vården, elevhälsan och ska stärkas. I samma ärende riktades även ett tillkännagivande till regeringen, om att fler nationella vårdnadsöverflyttningar och nationella adoptioner ska möjliggöras. Detta mot bakgrund av fall där barn farit illa. Enhetliga verktyg för familje- och jourhem Familjehem kan vara ett hem där önskemål finns om adoption på , eller ett mer tillfälligt hem för äldre barn där adoptionsfrågan inte är aktuell utan där barnet bor för att därefter återgå till de biologiska föräldrarna. Familjehem där önskemål finns om adoption , bör vara aktuellt för små barn, där situationen är sådan att utsikterna att senare återgå till de biologiska föräldrarna är dåliga. För att kunna tillgodose så goda förhållanden som möjligt för barn som placeras i familje- eller jourhem, så behöver utöver barnombud, ökad samverkan mellan berörda instanser, enhetliga regler och riktlinjer skapas och kvalitetssystemet definieras tydligare och byggas ut. Det har tyvärr rapporterats om dåliga förhållanden för barn som placerats och om att berörd instans inte haft vetskap eller möjlighet att agera på ett sätt som garanterar en trygg tillvaro för barnet. Det är oacceptabelt ur ett barnrättsperspektiv. Placeras barn i hem ska det i förväg och under placeringen, garanteras att förhållandena följer satta regler och fungerar väl. I socialutskottets betänkande Socialtjänst och barnfrågor har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att evidensbaserade metoder för barnutredningar ska utredas. I betänkandet tas upp att kartläggningar inom området kunskapsstyrning visar att det fortfarande saknas kunskap om exempelvis evidensbaserade metoder inom och att fortsatt kunskapsutveckling inom området är angeläget. Dessutom riktades ett tillkännagivande till regeringen om att sökbara orosanmälningar bör möjliggöras. I socialutskottet bestämdes följande: En vårdplan som gäller ett barn ska revideras senast när barnet varit placerat . Vårdplanen ska , om det inte möter särskilda hinder, särskilt avse barnets långsiktiga boende. Tillkännagivanden gjordes om att en socialnämnd bör överväga en ansökan av vårdnadsflytt senast boende i samma familjehem, istället för . Dessutom föreslås en utvärdering av hur ofta behovet av vård i ett annat hem än det egna ska övervägas. ställde sig bakom detta, det är positiva åtgärder. Tillkännagivanden riktades till regeringen i socialutskottet bland annat om att regeringen bör se över vilka insatser som bör kunna erbjudas även efter en så kallad vårdnadsöverflyttning, det vill säga när familjehemsföräldrar blir barnets nya vårdnadshavare. Då upphör nämndens ansvar att noga följa och ompröva vården av barnet. Tillkännagivande gjordes även om att se till att det tas fram riktlinjer för i vilka situationer socialnämnden bör överväga adoption på liknande sätt som gäller vid vårdnadsöverflyttning. Detsamma gäller att initiera en översyn av familjehemmens uppdrag och hur omplaceringar av barn i familjehem kan undvikas. Dessutom ville utskottet införa lagkrav på obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare vid ansökan om umgänge eller omprövning av vård enligt LVU, och i samband med att vården upphör. Ytterligare ett tillkännagivande gäller att säkra att socialnämnden blir skyldig att följa upp ett barns situation efter att barnet är tillbaka hos sin ursprungsfamilj. Det ska också vara tydligt vilket stöd ett barn eller en ungdom bör ha efter att vården har avslutats. Regeringen bör även införa lagkrav på att uppföljningen under en placering i familjehem respektive jourhem ska dokumenteras skriftligt. Dessa tillkännagivanden innebär välbehövliga förbättringar. Det behövs flera grepp, Nationella, enhetliga riktlinjer och handlingsplan till kommuner för omsorg i familje- och jourhem samt kriterier för bedömning och utvärdering av familjehem av dessa behöver tas fram och användas. Ansvaret för hemmet respektive , behöver förtydligas genom att avtal ingås dem emellan, där ansvarsfördelningen som ska gälla , specificeras i avtalet. Ett kvalitetssystem och ett kvalitetskontrollsystem för familje- och jourhem behöver definieras och införas likvärdigt i kommunerna. Certifiering av familjehem och jourhem ska införas samt fortlöpande kvalitetskontroller utföras. Nuvarande lagstiftning, som innebär att socialnämnden ska överväga att ansöka om en vårdnadsöverflytt när barnet har haft en varaktig placering i samma familjehem , är inte tillfredställande sett till barnets behov av trygghet och kontinuitet. Barnets bästa ska alltid väga tyngst och därför bör barn inte flyttas från familjehem när det strider mot barnets bästa. Barnrättsperspektivet i den sociala barn- och ungdomsvården samt tvångsvården måste stärkas. är svensk lag och enligt vår mening står det i konflikt med dagens socialtjänstlag vars grundläggande princip, som genomsyrar hela arbetet, är att barn och föräldrar om möjligt ska återförenas. Grundtanken är fin men barnens rätt till trygghet, omvårdnad och en stabil och långsiktig tillvaro måste väga tyngre än föräldrarnas rätt till sitt barn. I de fall barn blivit placerade på grund av föräldrars oförmåga att tillgodose god omvårdnad ska föräldrarna aktivt arbeta med problemen och uppvisa goda resultat samt samarbeta med socialtjänst före, under och efter placeringens upphörande. Saknas dokumenterad förbättring eller samarbete ska återgång till föräldrars omsorg inte vara aktuell. Barn som placerats vid födseln eller i väldigt låg ålder har sin anknytning till sina familjehemsföräldrar och vet inget annat. Därför är det viktigt att beakta barnens inställning, anknytning och relation till såväl familjehemsföräldrar som vårdnadshavare vid prövning av om vård i familjehemmet ska upphöra men också vid frågan om vårdnadsöverflyttning. Kontinuitet och långsiktighet är viktigt och därför ska barnets vårdplan revideras senast då barnet varit placerad och då om möjligt avse det långsiktiga boendet för barnet. Om barnet placerats i mycket ung ålder eller om föräldrarnas förmåga att ta hand om sitt barn är mycket liten skulle det öka barnets trygghet. Ändå sker relativt få vårdnadsöverflyttningar. När ett familjehem tar över vårdnaden upphör den formella kontakten med social-tjänsten. Det tidigare familjehemmet, nu vårdnadshavarna, får inte längre hjälp med kontakter med till exempel sjukvården, barn- och ungdomspsykiatrin eller barnets föräldrar eller i vårdnadstvister. Det gör vårdnadsöverflyttning till ett stort och svårt steg som få vågar fatta beslut om. Det är viktigt att stöd och tillsyn fortsätter också efter en vårdnadsöverflyttning. Det ska också finnas ett tydligt uttalat ansvar för socialnämnden att systematiskt och regelbundet följa upp hur överflyttningen av vårdnaden fungerar för barnet ifråga, till exempel vad gäller hälsa, skolresultat och fritidsaktiviteter. Det behövs en bred översyn och förslag till stödåtgärder vid vårdnadsöverflyttning. Syftet med en sådan översyn är att garantera barn och familjehemsföräldrar fortsatta insatser och stöd vid vårdnadsöverflyttning. Översynen ska också beakta ett fortsatt umgänge med barnets biologiska föräldrar, där det är möjligt och för barnets bästa Vid en vårdnadsprocess där föräldrar separerar är det viktigt att yrkesverksamma som ansvarar för vårdnadsutredningar har adekvat kunskap kring barns behov så att processen blir så smidig som möjligt. Utredningsprocessen bör ses över för att baseras på kunskap och säkerställa att de beslut som tas alltid blir till barnets bästa. I utredningen ska frågor som rör föräldrars kriminalitet och missbruk utredas liksom våld i familjen. Barnperspektivet i vårdnadsutredningar måste stärkas och därför behövs ett kunskapslyft för yrkesverksamma som handhar vårdnadsutredningar. anser också att i de fall skilsmässa är den enda utvägen för en familj bör det utredas ifall barnen kan få särskilt stöd i from av ett eget ombud. I socialutskottet bestämdes att ett tydliggörande behövs av vad socialnämnden särskilt ska beakta när nämnden, efter det att barnet eller den unge varit placerad i samma familjehem , överväger om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning. Dessutom bestämdes att det ska finnas en skyldighet för nämnden att, efter det att nämnden övervägt ovan nämnda fråga, överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden. Det är viktigt att stöd och tillsyn fortsätter också efter en vårdnadsöverflyttning. Barns behov av trygg tillvaro samt rättigheter i rättsprocessen Barn har behov av och rätt till en trygg uppväxt och tillvaro. De lider och kan få men för livet om de blir utsatta för otrygg, osäker tillvaro och upplevelser som fysiskt och psykiskt våld, vanvård, sexuella övergrepp och andra brott. Alla vuxna som får kännedom om eller misstänker att barn far illa behöver anmäla det till . Det är av vikt att vuxna och samhället genom berörda instanser, alltid tar ansvar för barn om oro ges tillkänna kring barn, hjälper och ger det stöd som behövs. Dessutom måste sådana fall alltid tas om hand och utredas noggrant. Barn far illa av att utsättas för eller bevittna brott och behöver få nödvändigt stöd. Vuxna och instanser som socialtjänst, skola, föreningar, hälso- och sjukvård behöver samverka om barn tycks fara illa, det ska aldrig finnas risk att ansvar eller nödvändig hantering missas. Barn som utsatts för brott har enligt lag 1988:609 rätt till målsägandebiträde. Det gäller främst om det gäller sexualbrott och våld i nära relationer. Det kan även komma i fråga relaterat till andra brott om det finns särskilda behov. Ett målsägandebiträde är jurist som stödjer den som är utsatt och som betalas av staten. Barn som utsatts för brott av en vårdnadshavare ska enligt lag 1999:997 få en särskild företrädare.