mot · H9024039 · 2021-10-05 00:00:00 — Så får vi ordning på – Utrikes och EU samt försvar och civil beredskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fungerande organisation och strukturer i den civila beredskapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en starkare försörjningsberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en relevant författningsberedskap i den civila beredskapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fungerande lagstiftning och strukturer för att möta hybridhoten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa strafflagstiftningen avseende aktiviteter som betecknas som hybridhot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av konkreta verktyg för att möta hybridhoten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skydda svenskt näringsliv och forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra och finansiera det innevarande försvarsbeslutet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kompetent och användbar personal i försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ny teknik för att klara det moderna slagfältet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör eftersträva att etablera ett inriktat på framtida tekniker och kommunikationer/6G och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer geopolitiskt EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör sjösätta en strategi med tydliga prioriteringar för vårt deltagande i EU:s försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete med likasinnade länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer effektivt bistånd och tillkännager detta för regeringen. utrikes- och säkerhetspolitik ska grundas i svenska intressen. I arbetet med att tillvarata dessa ska våra gemensamma värderingar rörande mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi vara vägledande. Vi ska under alla omständigheter försvara frihet, säkerhet och rätt till självbestämmande samt främja stabilitet och säkerhet i vårt närområde. Vidare ska vi verka för att solidaritet och integration inom EU och bevaras och stärks, samt främja en regelbaserad världsordning. Genom att bygga starkare och säkrare skapar vi bättre möjligheter att få genomslag för våra intressen och värderingar. En stark svensk röst utomlands börjar med en framgångsrik politik på hemmaplan. har goda förutsättningar för detta. Vi har en välutbildad befolkning, en omfattande internationell handel och högteknologiska företag i världsklass. Genom en aktivare Europapolitik, ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap och en ledande ställning i norra kan ta en större plats i världen. En omvärld i snabb förändring Världspolitiken är stadd i snabb förändring. Det finns inga tecken på att en ny era av harmoniska internationella relationer väntar runt hörnet. Tvärtom växer rivaliteten mellan stormakterna och spänningarna ökar. Detta har förstärkts under pandemin som också kraftfullt bromsat upp den ekonomiska utvecklingen inte minst i många utvecklingsländer. Hoten, riskerna och sårbarheterna mot säkerhet har också ökat . Vi behöver förbereda oss för att det kommer att vara utmanade år som ligger framför oss. Men kan vi bygga starkt och säkert så kan vi också bättre ta vara på de möjligheter som en omvärld stadd i snabb förändring erbjuder. Det finns åtminstone fem övergripande omvärldstrender som sannolikt kommer att påverka säkerhet och vår roll i världen . Västvärlden utmanas av och och agerar, både enskilt och gemensamt, för att försvaga den regelbaserade världsordning som byggts upp . Förutsättningarna för att hitta gemensamma överenskommelser kring globala frågor så som klimatförändringar, frihandel, frihet på internet och regionala konflikter har försämrats. Rivaliteten mellan och är den enskilt viktigaste faktorn inom den internationella politiken. Den leder också till en ökad ekonomisk och teknologisk särkoppling som EU och måste förhålla sig till. behöver ta ett större ansvar för sin egen säkerhet. Ytterst syftar detta till att EU ska vara en god kraft i världen. En starkare koppling mellan teknologi, handel och säkerhetspolitik Digitaliseringen är vår tids viktigaste förändringskraft. Strategiska frågor som tillgången till sällsynta jordartsmetaller, femte generationens mobilnät, halvledare, syntetisk biologi och artificiell intelligens står nu väsentligt högre upp på den internationella dagordningen än . Världen går in i en geoteknologisk era som kommer att påverka länders samarbetsmönster, agendor för internationella organisationer samt ytterst avgöra vem som kan ha övertaget vid konflikter. Det behövs en strategi för att förvalta svenska intressen på dessa områden för att säkra att kan fortsätta vara en forskningsnation och ett högteknologiskt land i världsklass. En europeisk säkerhetsordning under press Den europeiska säkerhetsordningen är satt under stark press av som inte accepterar andra länders territoriella suveränitet. Det finns inga tecken på att den ryska konfrontationspolitiken kommer att minska i styrka eller omfattning. Det enda sättet att hantera konfrontationspolitik är att aldrig backa på de grundläggande principer som bygger upp den europeiska säkerhetsordningen. Ett starkt och sammanhållet EU som arbetar tillsammans med är det enskilt viktigaste för att säkra att försök att utmana den europeiska säkerhetsordningen inte vinner mark. uppvisar ett aggressivt militärt övningsmönster i vårt eget närområde och har mer än fördubblat sina försvarsutgifter och militära förmåga under det senaste årtiondet. är och förblir den dimensionerande faktorn för den svenska försvarsförmågan. Det försämrade säkerhetsläget kräver att stärker sitt försvar, fördjupar sitt samarbete med och våra nordiska grannar, samt blir fullvärdig medlem av Nato. En breddad och komplex hotbild mot Hoten mot vår säkerhet är både militära, politiska och ekonomiska. Det innebär att större ansträngningar behöver göras för att säkra försvarsförmåga, ekonomiska konkurrenskraft, politiska handlingsfrihet och för att värna demokratin. Alla dessa faktorer är satt under press framförallt genom och aggressiva agerande. Ofta använder dessa länder dolda och förnekbara metoder som cyberangrepp, desinformation, utländska direktinvesteringar i samhällsviktig infrastruktur eller otillbörlig valpåverkan för att uppnå sina syften. Även gränsöverskridande organiserad brottslighet och terrorism utgör hot mot det demokratiska styrelseskicket och den internationella ordningen. Detta ställer högre krav på att binda samma och samordna olika politikområden när den breddade och komplexa hotbilden ska hanteras. behöver stärka sin förmåga att identifiera, analysera och bemöta hybridhot samt stärka samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet. Behovet av en starkare motståndskraft i pandemins kölvatten Pandemin är den största ekonomiska, politiska och sociala krisen som världen genomgått på global nivå sedan det slut. Pandemin har också lett till protektionistiska tendenser, en åternationalisering och stängda gränser mellan europeiska och nordiska länder. Det är allvarliga och det är angeläget att åter prioritera den fria rörligheten i och . Bristen på globalt ledarskap under pandemin har varit ytterst påtaglig. Centrala institutioner som FN och WHO har inte fungerat på ett tillfredställande sätt. Pandemin har visat på betydande svagheter i krishanteringsförmåga och beredskap. Det är ett faktum att de svenska dödstalen av denna pandemi var mångfaldigt högre än hos samtliga våra grannar. Ytterst handlar det om bristen på ett starkt politiskt ledarskap som har kraften och förmågan till samordning och som kan göra svåra och snabba avvägningsbeslut. Regeringens passivitet, självgodhet och ovilja att ta till sig lärdomar av andra, liksom att samordna och samarbeta inom , kostade inte bara svenska liv utan också minskad regional sammanhållning och säkerhet. Civil beredskap för en ökad motståndskraft mot kriser och krig Pandemin har visat på brister i vår förmåga till strategisk framsyn, samordning och hantering av större kriser. Det behövs genomgripande reformer för att förstärka den civila beredskapen på ett antal områden som ansvar, ledning och samordning, men även när det gäller saker som krislagstiftning, samverkan med näringslivet och lagerhållning. ska vara väl rustat att möta framtidens kriser oavsett om det handlar om pandemier, avbrott i försörjningskedjor eller klimatrelaterade händelser som skogsbränder och översvämningar. Krigets krav måste kunna hanteras. Klarar att hantera de krav som kriget kan ställa på samhället står vi också bättre rustat att hantera krisen. Den civila beredskapen är ett samlingsnamn för krisberedskap och det civila försvaret. Det civila försvaret och krisberedskapen är förvisso två olika enheter, men de är djupt sammanflätade med varandra. Krisberedskapen syftar till att kunna hantera fredstida kriser och den utgör basen för mycket av det civila försvaret. presenterar här ett antal centrala förslag för att stärka den civila beredskapen. För en mer fullödig beskrivning av politik på området – se motionen ”Civil beredskap för en ökad motståndskraft mot kriser och krig”. Fungerande organisation och struktur Ledningen av måste organiseras så att den speglar den komplexa hotbild och de risker som vi möter . Det kräver en kultur av strategisk samordning och ett helhetstänkande med en tydlig krisledning som kan använda sig av alla relevanta resurser för effektiv krishantering. avser därför etablera ett helt nytt nationellt säkerhetsråd med placering i Statsrådsberedningen. Det nationella säkerhetsrådets primära uppgift är att skapa en ökad medvetenhet och ett forum för strategiska överväganden samt, i händelse av kris, en central ledningsförmåga. Det bör inrättas en särskild befattning som nationell säkerhetsrådgivare för att ytterligare förstärka krisledningen och säkerhetsarbetet. behöver en ny nationell säkerhetsstrategi som ska utgöra ledstjärnan för regeringens samlade säkerhetsarbete. Den ska kunna vara vägledande och inriktande för den verksamhet som bedrivs inom och på relevanta myndigheter. Det nationella säkerhetsrådet ska ha uppdraget att utveckla och implementera den nationella säkerhetsstrategin. Att det finns en tydligt utpekad funktion som har ägarskap över den nationella säkerhetsstrategin skapar långsiktighet och kontinuitet, något som har saknats för den nuvarande säkerhetsstrategin. krisberedskap vilar på tre ben – ansvarsprincipen, likhetsprincipen och närhetsprincipen. Ansvarsprincipen anses vara den viktigaste av dessa och betyder att den som har ansvar för en verksamhet under normala förhållanden ska ha det också under en krissituation. Principen är även vägledande inom det civila försvaret och den var en viktig utgångspunkt för utredningen om ansvar, ledning och samordning i det civila försvaret. I grunden är ansvarsprincipen en rimlig utgångspunkt för den civila beredskapen. Den innebär att den aktör som har bäst kännedom och kompetens när det gäller de lokala förhållandena ska hantera uppkomna kriser. Problemen uppstår när det handlar om större kriser som griper över flera sektorer och/eller flera geografiska områden. Då uppkommer frågor och oklarheter när det gäller ansvar, ledning och samverkan. vill därför att det görs en översyn av ansvarsprincipens ändamålsenlighet och hur den kan förändras och anpassas för en bättre nationell civil beredskap. Frågan om försörjningsberedskap och upprättandet av beredskapslager kommer att vara en central utmaning i uppbyggnaden av den civila beredskapen. Finns det en bättre nationell beredskap finns också bättre förutsättningar för internationell solidaritet i händelse av allvarliga kriser. ska ha intelligenta lösningar som kombinerar omsättningslager av vitala varor tillsammans med att teckna avtal med näringslivet för att kunna ställa om produktion vid behov. Detta plus en förstärkt samverkan med andra länder i och inom EU. Det finns anledning att ägna särskild uppmärksamhet åt försörjningsberedskapen när det gäller områdena drivmedel, livsmedel samt läkemedel och sjukvårdsutrustning. Det finns behov av att se över vilka aktörer som ska ha ansvar för drivmedelslagring samt att anpassa lagringen efter krigets behov. Konkurrenskraften i svenskt jordbruk bör vara utgångspunkten för en bättre livsmedelsberedskap och att säkerställa tillgången av strategiska varor i omsättningslager samt att säkra elproduktionen. Det behövs en plan för att tydliggöra krav på lagerhållning av läkemedel och skyddsutrustning. anser att det naturliga vore att staten har det övergripande ansvaret för att säkerställa att det finns beredskapslager av nödvändiga läkemedel och skyddsutrustning i händelse av fredstida kriser och krig. Näringslivet spelar en central roll för att klara försörjningsberedskapen, men även för att stora delar av det civila försvaret ska kunna fungera. vill se ett mer proaktivt arbete där till exempel omställningsavtal tecknas med svenska företag där de i ett krisläge kan ställa om sin produktion till att tillverka samhällsviktiga varor. Detta har skett på ad hoc-basis under pandemin då flera svenska företag på eget initiativ erbjöd sin hjälp när det gäller till exempel produktion av skyddsutrustning och handsprit. Det kan även gälla att näringslivet ställer personella resurser och kompetenser till förfogande för det offentliga. Ett sådant exempel under pandemin var när lånade ut experter på inköp och logistik till för att hjälpa till med att upphandla skyddsutrustning. Framgent kan staten mycket väl behöva stöd inom till exempel cybersäkerhet, katastrofhantering eller försvar mot desinformationskampanjer. De senaste årens erfarenheter har visat att de lagar som styr regeringens möjligheter att agera vid kris inte är fullt ut ändamålsenliga. Regeringen får endast besluta om skärpt eller högsta beredskap i händelse av krig eller krigsfara, men inte vid en allvarlig kris. Detsamma gäller en rad av fullmaktslagarna, till exempel förfogandelagen. Även smittskyddslagen ger regeringen begränsade möjligheter att agera, till exempel vad gäller beslut om att införa karantän i ett visst område. Svensk lagstiftning måste förändras så att den är ändamålsenlig även vid större kriser. Sådan lagstiftning finns i många andra EU-länder. Det handlar i grunden om att ska ha en god författningsberedskap. Ny lagstiftning kan komma på plats antingen genom att förändringar i befintlig lagstiftning rörande höjd beredskap eller genom att helt ny lagstiftning antas. Målet ska vara att det inte finns något tidsmässigt eller resursmässigt glapp avseende mandat och befogenheter mellan grundläggande krisberedskapsförmåga relativt det som finns vid höjd beredskap. vill därför att det görs översyn av författningsberedskapen i syfte att stärka möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris och krig. Åtgärder för att möta hybridhoten Den flerdimensionella hotbilden där ett antal olika hot kan användas för att undergräva säkerhet måste kunna hanteras. Det är inte bara en fråga för underrättelse- och säkerhetstjänsterna utan kräver ett samlat svar från hela samhället. Cyberangrepp, desinformationsoperationer, sabotage och spionage mot och pågår här och . Det drabbar såväl myndigheter som företag och politiska församlingar. har till exempel både det norska och den finska utsatts för cyberattacker som företag är föremål för industrispionage och främmande makt har försökt mörda meningsmotståndare på svensk mark såsom i . En rad åtgärder och aktörer krävs för att möta hybridhoten. Centrala aktörer är Polisen och samt Försvarsmakten och FRA. I fredstid är hybridhoten främst en uppgift för de civila myndigheterna. Det är viktigt att även kunna involvera relevanta myndigheter som till exempel , , och för att kunna kartlägga och möta hoten fullt ut. Läs motion ”förmåga att stå emot hybridhot” för att ta del av alla våra förslag på området. Fungerande lagstiftning och strukturer Det legala ramverket är centralt för att dels kunna definiera hybridhoten och ge de relevanta myndigheterna mandat att ingripa och åsamka aktörer som hotar oss kännbara straff. En viktig utgångspunkt är att den lagstiftning som styr regeringens möjligheter att agera vid kris inte fullt ut är ändamålsenlig och måste reformeras. Vidare behövs en översyn av signalspaningslagen för att den ska anpassas till dagens hotbild. Strafflagstiftningen vad gäller de aktiviteter som betecknas som hybridhot bör skärpas avsevärt. Det handlar också om att fler aktiviteter ska kunna klassas som hybridhot. Det behövs en total översyn av straffsatserna för brott mot rikets säkerhet så att straffen på ett tydligare sätt speglar det säkerhetshot som brottsligheten innebär. De hybridhot som står inför är horisontella till sin karaktär; de griper över flera sektorer samt påverkar både yttre och inre säkerhet . struktur, med relativt svaga departement, som saknar en tillräcklig tradition av samverkan och informationsdelning, är inte anpassad till att kunna möta denna komplexa hotbild. Därför behövs en översyn av arbetssättet. En viktig utgångspunkt är att ansvaret för det civila och militära försvaret bör samlas under ett tak hos Försvarsdepartementet. Gemensamma insatser med flera myndigheter mot säkerhetshot ska kunna aktiveras och ledas av det nationella säkerhetsrådet. kommuner och regioner måste också ta sitt ansvar för att länder som och inte skaffar sig otillbörligt inflytande via till exempel kontroll av samhällsviktig infrastruktur. vill även ge den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentrumet tydliga uppdrag att samverka för att identifiera valpåverkan och förekommande fall möta densamma. Konkreta verktyg mot hybridhoten Samarbetet mellan Polisen och Försvarsmakten behöver stärkas. Rikspolischefen kom in med en hemställan till regeringen där vill kunna ta hjälp av Försvarsmakten vid extraordinära händelser. har Polisen bara kunnat begära hjälp av Försvarsmakten vid terrorattentat. stödjer detta och vill att lagstiftningen ska ändras för att medge ett bredare stöd till Polisen än vad som är möjligt . Utöver att förbättra möjligheterna till stöd från Försvarsmakten vill även se att den särskilda beredskapspolisen återupprättas. Den särskilda beredskapspolisen som avvecklades 2012 var en mer spetsig del av den då existerande beredskapspolisen som skulle kunna agera mot sabotageförband på svensk mark. Det försämrade säkerhetsläget och ett ökat hybridhot gör det nödvändigt att återinrätta denna resurs. vill ge FRA huvudmannaskapet för det nya cybersäkerhetscentrat, säkra tillräckliga resurser och ge centrat ett tydligt uppdrag att det ska bidra till att ska vara en säker marknadsplats där både svenska och utländska företag kan verka. Möjligheterna att stoppa penningtvätt och andra aktiviteter som föder fientliga aktörers verksamhet måste prioriteras. Detta gäller såväl i som inom EU. Övningar bör genomföras på alla nivåer och med en bredd av aktörer. De bör exponera sårbarheter, brister och öka samordningen samt den mentala och fysiska förmågan/beredskapen att hantera och förebygga hybridhoten. Skydda näringsliv och forskning Näringslivet utgör motorn i ekonomi. Det lägger grunden för välstånd och tillväxt. Svenskt näringsliv är av hög internationell klass och ligger på många områden i teknologisk framkant. Efter slut och avvecklingen av det civila försvaret har näringslivets betydelse för vår förmåga att kunna klara oss i händelse av kris och krig också blivit allt viktigare. Viktiga åtgärder handlar dels om att kunna ha en hög cybersäkerhet för att kunna hantera cyberattacker och cyberspionage, vilket utgör ett allt större problem. Det handlar också om att ha ett fungerande granskningssystem för utländska direktinvesteringar på plats samt att det finns ett fungerande säkerhetsskyddsarbete. Underrättelse- och säkerhetstjänsterna har inget uttalat uppdrag att stödja företag som utsätts för skadliga aktiviteter av fientliga aktörer. Det behövs en översyn av hur samhällsviktiga svenska företag kan få stöd för att upptäcka och motverka spionage och attacker mot sin verksamhet. Staten behöver också ta del av näringslivets erfarenheter och råd i dessa frågor. Det svenska näringslivet och den fria forskningen drabbas särskilt av spionage och industriella stölder som går att knyta till den kinesiska staten. Lagen om kinesiska medborgares underrättelseplikt liksom ett förhållningssätt med oklara gränser mellan vad som är civilt och militärt leder till utmaningar för svensk forskning. Därför behövs ett mer utvecklat säkerhetsarbete på svenska universitet och högskolor samt att dessa har en samverkan med Säkerhetspolisen för att identifiera och reducera säkerhetsrisker. Ett starkare försvar i en osäker omvärld Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det försämrade säkerhetsläget kräver därför ett starkare försvar. Målet är att försvaret ska vara krigsavhållande och avskräcka en eventuell motståndare från att angripa . ska försvaret ständigt kunna hävda suveränitet och territoriella integritet. Men även bidra till säkerhet och stabilitet i närområdet i linje med den solidariska säkerhetspolitiken. Det svenska försvaret ska vara interoperabelt med Nato- och EU-länders försvarsmakter för att kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd i händelse av kris och krig. Läs mer om moderata prioriteringar för det militära försvaret i motionen ”Ett starkt försvar i en osäker omvärld”. Genomför och finansiera det tagna försvarsbeslutet fullt ut Försvarsbeslutet är en viktig startpunkt för att på allvar stärka försvar under det närmaste årtiondet. Att det gick att samla brett politiskt stöd för en kraftfull försvarssatsning där försvarsanslaget ökar till av BNP var helt nödvändigt för att möta utmaningarna i en allt mer osäker omvärld. Försvarsbeslutet innebär bland annat förstärkningar av armén genom fler brigader, utökat artilleri och uppgradering av stridsfordon och stridsvagnar. Men även satsningar på marinen och flygvapnet som till exempel ytterligare en ubåt och valet att behålla C/D längre än planerat. har även arbetat för att andra viktiga förmågor som nya ytstridsfartyg, anskaffning av långräckviddig bekämpningsförmåga samt förstärkningar av cyberförsvar och försvarsunderrättelseförmåga prioriterades i försvarsbeslutet. hade velat se ökade anslag om fem extra miljarder i nivå och ytterligare fem miljarder . Detta för att redan nu skapa långsiktiga planeringsförutsättningar, att kunna hantera ekonomiska risker och ytterst säkra att försvarsbeslutet kan genomföras i sin helhet. Det innebär även att de 17 återstående åtgärder som finns med i försvarsbeslutet, men som inte har finansiering, kan genomföras. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. Vi vill därför se en ordnad process med tydliga avstämningar som tar hänsyn till behovet av att stärka försvaret men också den ekonomiska utvecklingen. Kompetent och användbar personal Försvarsmaktens förmåga att attrahera och behålla kompetent personal kommer att vara avgörande för myndighetens förmåga att växa i enlighet med försvarsbeslutet. Här måste Försvarsmakten ge de anställda goda villkor för att kunna rekrytera officerare, soldater och sjömän på frivillig basis. Detsamma gäller dem som gör värnplikt.