mot · H9024121 · 2021-10-05 00:00:00 — För att bromsa och slutligen stoppa klimatförändringarna krävs däremot ett genomgripande systemskifte i hur vi tillverkar och förbrukar produkter och råvaror samt hur vi konsumerar. De linjära materialflödena vi byggt upp samhället kring måste brytas och ersättas med cirkulära kretslopp, där produkter används betydligt längre och där allt material kan recirkuleras för att bli insatsvaror i nya produktionsled. Beroendet av fossila- och jungfruliga råvaror behöver minska och vi måste bli bättre på att utnyttja de resurser vi redan har i omlopp. Bioekonomin och potentialen för materialsubstitution som finns i förnybara naturresurser här i måste få en mer framträdande plats. vill att det ska kosta att släppa ut och slösa med våra resurser, också för att driva på teknikutvecklingen mot mer hållbara alternativ. Utan en mer cirkulär och resurseffektiv ekonomi som bryter fossilberoendet kommer vi inte att kunna reducera vår klimatpåverkan i den utsträckning som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen och det ohållbara användandet av naturresurser. För är det en självklarhet att svenska teknikutvecklare och entreprenörer har en nyckelroll att spela i detta systemskifte. Miljö- och klimatinnovationer och nya cirkulära affärsmodeller som växer fram inom näringslivet är den riktiga motorn i omställningen, och politiken måste säkerställa att företagen har bästa möjliga förutsättningar att växla upp sitt arbete ytterligare. Vår teknik och våra smarta lösningar kan dessutom bidra till jobb och tillväxt i , som det ger minskade utsläpp i omvärlden när de exporteras. har en ambitiös miljölagstiftning men den bygger i flera hänseenden på gamla sanningar och föråldrade strukturer. Regelverken behöver ses över i ljuset av dagens samhällsstrukturer och nya tekniska landvinningar. Det som vi tidigare betraktade som avfall måste ses som en tillgång. Samhällskritiska anläggningar som vattenreningsverk behöver omvandlas till resursverk som i högre grad sluter kretsloppen. Som ett av världens mest innovativa länder har goda möjligheter att ta en global ledarroll i denna omställning. ska gå före, visa vägen och bli ett miljö- och klimatföredöme för resten av världen. Parallellt med att vi begränsar koldioxidutsläppen, ställer om våra energisystem och ökar samhällets cirkulära materialflöden är det angeläget att vi vårdar och förvaltar de naturliga ekosystemen på ett ansvarsfullt sätt åt kommande generationer. Den biologiska mångfalden – samspelet mellan olika typer av arter och ekosystem – är av fundamental betydelse för människans liv på jorden, våra samhällens välmående och klimatomställningen. Skogar, kuster, vattendrag och grundvatten är alla viktiga förutsättningar för livet och en hållbar utveckling. Den globala förlusten av arter och ekosystem är det mest brådskande miljöproblemet i världen vid sidan av klimatförändringarna. För att bryta den negativa utvecklingen föreslår kraftfulla satsningar för att bevara och restaurera den biologiska mångfalden och naturliga rikedom. Landets redan skyddade områden, såväl på land som till havs, behöver förvaltas bättre och dess livskraftiga ekosystem måste säkerställas. Känsliga områden som har förorenats genom mänsklig aktivitet ska saneras och återställas, ett långsiktigt arbete som måste växlas upp en nivå. Övergödningen av våra hav måste förebyggas genom kraftfullare insatser både vid utsläppskällan och direkt i haven. Invasiva främmande arter måste bekämpas mer aktivt och med mer inkludering av hela samhället. Tillräckliga statliga anslag är endast en del av lösningen på dessa utmaningar. vill se en större mångfald av aktörer involverade i arbetet med att förvalta och återställa våra naturliga ekosystem. Den enskilde markägaren som bedriver sin näringsverksamhet inom lantbruket eller längs kusten har en nyckelroll att spela och det behövs fler ekonomiska incitament, mer samverkan och mindre pekpinnar från myndigheterna. Insatser för den biologiska mångfalden behöver koppla in allmänheten och civilsamhället för att skapa en större lokal acceptans och ett engagemang i frågan från yngre generationer. En ny grön industripolitik har en snabb omorientering skett i stödet för pilotprojekt och klimatsatsningar, från ineffektiv politik riktad till kommuner till alltmer fokuserade projekt syftande till att påskynda stora utsläppsminskningar inom industrin, det så kallade industriklivet, och genom initiativet Fossilfritt . har dessa satsningar givit spektakulära resultat i form av industriell tävlan om att producera fossilfritt stål, rekordstora batterifabriker och miljardsatsningar på klimatneutral cement till 2030, bland annat. behöver dock nästa steg tas. Vi behöver skilja ut och använda koldioxid, så kallad CCU, satsa på forskning kring vätgas och utveckla återvinningsteknik för fossilbaserade produkter som plast. Därtill krävs storskaliga satsningar energilagring och på minusutsläpp. På samma sätt bör bioraffinaderier utvecklas vidare för att säkra utvecklingen av biobaserade alternativ till bränslen och material. Våra transporter i snabb, och otillräcklig, omvandling Vägtransporter utgör fortfarande den största källan till koldioxidutsläpp i , med en tredjedel av utsläppen, och utsläpp från bilar utgör i sin tur den största andelen inom denna kategori. Som en följd av bonus-malus-systemet för inköp av nya bilar har rena elbilar och laddhybrider i mellanprisklass nu intagit en allt starkare position i bilförsäljningen i . Mer än en tredjedel av alla sålda bilar är nu laddbara, och över en tiondel är rena elbilar. Det gör att utsläppen från bilar nu faller kraftigt. är dock av bilparken rena elbilar. När regeringen nu vill minska bonusarna för de bästa bilarna är detta därför en onödig och förtida broms på omställningen till en ren bilpark. Toppbonusen på bör därför få finnas kvar och utbyggnaden av laddstolpar snabbas på. Även de tunga vägtransporterna minskar nu sina utsläpp tack vare reduktionsplikten, som innebär en ökad inblandning av biobränslen. Med ny teknik växer dock möjligheten farm till en ny flotta av tunga fordon laddad med el. Tack vare de särskilda som införts för ellastbilar och elbussar ökar antalet laddbara tunga fordon. Utvecklingen bör dock gå fortare, genom mer kraftfulla med fokus särskilt på lastbilssegmentet, där behovet av en laddbar demonstrationsflotta i , en av världens främsta lastbilstillverkare, är särskilt stort. Anslag 1:1 föreslås minska med till följd av att regeringens förslag om förstärkt tillståndsprövning avvisas. har ett delvis överlappande förslag. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås tillföras 2022, inom ramen för det rovdjurspaket som föreslår i denna budget. Medlen avser stöd för en adaptiv sälförvaltning, inklusive ersättning för bärgning och transport för destruktion. flyttas medlen till den som föreslår inrättas (se mer nedan). Anslaget föreslås öka med inom ramen för samma rovdjurspaket. Medlen är avsedda att användas för att uppdatera riktlinjer för skyddsjakt, skapa länsvisa kartor över särskilt sårbara områden för tamdjurshållning och se över om åtgärder behöver vidtas för att målet om tio procents toleransnivå för rennäringen ska uppfyllas. flyttas medel för detta ändamål till . Anslaget föreslås öka med till följd av satsning på effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om tillsyn, vägledning och kunskapsuppdrag avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget beräknas minska med 2023 och med 2024 till följd av att förslaget om en allmän förstärkning avvisas. Myndigheten bör ges de resurser som krävs för att kunna lösa sina uppgifter på ett effektivt sätt, men då förslaget rör 2023 anser att det är rimligt att invänta myndighetens budgetunderlag inför det året och återkomma i budgetprocessen . Anslaget föreslår minska med till följd av förslag om att inrätta en viltmyndighet. Relevanta delar av verksamhet bör flytta till . Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslag 1:2 föreslås minska med till följd av att förslaget om en förstärkning av ideella organisationer avvisas. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om ideella organisationers arbete med kärnavfallsfrågor avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslag 1:3 föreslås öka med i syfte att förstärka insatserna för redan skyddade områden. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om naturnära jobb avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås öka med till följd av förstärkta insatser för att bekämpa invasiva främmande arter. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. bör (se nedan) ha förfoganderätt över dessa medel. Anslag 1:5 föreslås minska med till följd av att förslaget om en utvärdering av svensk ålförvaltning avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslag 1:8 föreslås öka med till följd av att motsätter sig regeringens aviserade försämring av bonusen för elbilar inom ramen för bonus-malus-systemet. Av samma anledning beräknas anslaget öka med . följer resursbehovet på anslaget noga och anser att regeringen, vid behov, bör föreslå förstärkningar för att säkerställa att alla köpare av bonusberättigade bilar får del av bonusen. Anslag 1:11 föreslås öka med för att möjliggöra en förlängning och förstärkning av det så kallade LEVA-programmet, med regionala samordnare som arbetar med insatser mot övergödning. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med då förslaget om LOVA avvisas till förmån för egen satsning mot övergödning. Av samma anledning beräknas anslaget minska med –2024. Anslaget föreslås öka med för att finansiera ett nytt stöd för utredning, analys och implementering av tekniker ämnade att omhänderta och återcirkulera bland annat fosfor, kväve och kalium i reningsverk. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om strandstädning avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget kring ålfiske avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av satsning mot övergödning. Pengarna bör gå till åtgärder inom LOVA, med särskilt fokus på sådana åtgärder som identifierats som viktiga inom LEVA. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:14 föreslås minska med till följd av att föreslår en lägre satsning på skydd av värdefull natur. anser att skydd av skog ska bygga på frivillighet och att initiativ till formellt skydd primärt ska tas av markägaren. Vi vill se en ökad andel biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. I grunden anser att skogsägare är goda förvaltare av sin skog och att en stor andel av skogen bör brukas, bland annat för att kunna öka inslaget av biobaserade produkter och energi inom ramen för klimatomställningen. Anslag 1:15 föreslås öka med till följd av att föreslår att ett centralt stöd för LEVA inrättas på myndigheten. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om kamerabevakning med mera avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med för att finansiera en satsning på ökad samverkan kring VA. Satsningen syftar till att undersöka olika lösningar och incitamentsstrukturer som kan göra det mer lönsamt, kostnadseffektivt och eftersträvansvärt att samverka kring VA över kommungränser. har därtill föreslagit en rad förändringar, inte minst av vattentjänstlagen, för att komma tillrätta med den underhållsskuld som finns . Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om fiskerikontroll avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anslag 1:17 föreslås öka med till följd av att anser att stödet till omställningen av arbetsmaskiner bör förstärkas ytterligare. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av att anser att förstärkningen av incitament för inköp av elbussar och -lastbilar bör förstärkas ytterligare. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med till följd av att föreslår att konvertering av bilar bör ingå i det så kallade gröna avdraget. Konverteringspremien kan därför minska. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslag 1:19 föreslås öka med till följd av att anser att industriklivet bör vidgas till att också omfatta så kallad CCU-teknik, vätgassatsningar och avancerad återvinningsteknik för till exempel plast och textil. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:22 föreslås minska med till följd av att förslaget om kompetenslyft avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Detta innebär att anslaget utgår. föreslår att ett nytt anslag, 99:1 , skapas. Anslaget ska finansiera förvaltningsutgifterna för en ny viltmyndighet, som tar över ansvaret för viltvårds- och jaktfrågor från . Anslaget föreslås uppgå till , för att inleda skapandet av myndigheten. Anslaget beräknas uppgå till och . Därtill beräknas anslaget öka med 2023–2024 när myndigheten övertar ansvaret för den särskilda satsning på sälförvaltning som föreslogs under anslag 1:1. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2023–2024 då myndigheten övertar den satsning på att bland annat uppdatera riktlinjer för skyddsjakt som föreslogs under anslag 1:1. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Energi är en förutsättning för all mänsklig aktivitet och tillgång till ren energi är en förutsättning för en hållbar utveckling. Den globala energisektorn står inför stora utmaningar kopplade till behovet att minska sin klimatpåverkan, även om svensk elenergi har låga utsläpp av växthusgaser. Med den pågående omställningen väntas behovet av elenergi öka kraftigt. anser att det är viktigt att planera för en ökad efterfrågan som vi ökar hållbarheten i hela energisystemet. Vi vill därför se en rad myndighetsuppdrag som gör att vårt energisystem står rustat för omställningen, med utgångspunkt i de energipolitiska målen. Det behöver gå snabbare att ställa om. är det den statliga byråkratin som sätter käppar i hjulet för företag som vill investera hållbart. Vi vill också se riktade satsningar till den teknik som stärker det förnybara energisystemet såsom batterier, vätgas, överföringskapacitet och digitalisering - som bidrar till ökad effektivitet och som möjliggör flexibel användning, smarta elnät, energilagring och balansering. Vi vill också se ett förnyat fokus på energieffektivisering som snabbt kan göra stor skillnad i de områden som har kapacitetsproblem. För att möta en ökad elenergiefterfrågan räcker det inte med att bygga ny storskalig elproduktion eftersom flaskhalsar i näten sätter gränserna för distributionen. Men flaskhalsar i näten får inte bli en flaskhals för omställningen. vill därför öka den lokala kraftproduktionen, stärka överföringskapaciteten och korta tillståndsprocesserna för nya ledningar och för nya produktionsanläggningar. Med god till tillgång till stora mängder vind-, vatten-, sol- och biokraft som förser oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan finns det fantastiska förutsättningar för ett robust och förnybart elsystem. Det ökar också självförsörjningsgrad och motståndskraft och gör oss oberoende av oroliga förändringar på världsmarknaden. Med de förnybara kraftslagen och dess låga omkostnader skapas fantastiska möjligheter, till ett konkurrenskraftigt pris, att tillhandahålla stora mängder energi som kan elektrifiera samhället och minskar fossilberoendet. Det skapar också fler jobb och företag i istället för att gynna problematiska regimer utomlands. vill med dessa satsningar också skapa exportmöjligheter för teknik och kunskap, i kombination med en utbyggd överföringskapacitet som ger större möjlighet att exportera ren el till våra grannländer. Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. Med ökad överföringskapacitet har och hela stor potential att bli gröna batteri. Anslag 1:1 föreslås öka med till följd av att föreslår ett myndighetsuppdrag i syfte att formulera planeringsmål, garantera långsiktig leveranssäkerhet samt snabbare utbyggnad av kapaciteten i det svenska elnätet. I detta arbete bör fokus vara på de krav som ställs i och med en omställning till en högre andel förnybar energi. Arbetet bör därför också bland annat syfta till att underlätta byggandet av havsbaserad vindkraft. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:2 föreslås minska med till följd av att förslaget om energisteget avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslag 1:4 föreslås öka med till följd av att föreslår en särskild satsning på energiforskning med fokus på energilager, batterier och vätgas, samt på forskning, utveckling och kommersialisering av elektrobränslen. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med180 . Utbyggnaden av havsbaserad vind har varit förknippad med stora förseningar och regeringen har inte tillräckligt prioriterat frågan, trots en hög investeringsvilja. De incitament som beslutades om i energiöverenskommelsen är försenade, men ser ut att snart komma på plats. Utöver de konkreta förslag till anslagsnivåer som beskrivits ovan anser att regeringen bör ge i uppdrag att prioritera elområde 4 i sina satsningar. SE4 har ett produktionsunderskott av el, vilket kan hindra regionens tillväxt. Dessutom finns det en stor investeringsvilja just i detta elområde. vill mot bakgrund av detta att ges i uppdrag att prioritera SE4 för ett pilotprojekt för havsbaserad vindkraft som bidrar till ökad elenergiproduktion samt kunskapsinhämtning och inlärning. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. En väl fungerande transport och IT-infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till elektrifierade transporter och en ökad andel förnybara drivmedel bidrar till att fortsatt goda kommunikationer i hela landet kan ske utan att miljö och klimatpåverkan ökar. driver på för att ska nå målet om en fossilberoende fordonsflotta och utsläppsminskningar på till 2030 från våra inrikes transporter. I det arbetet har de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll att spela. prioriterar att öka underhållet och utbyggnaden av järnvägen. Vi vill satsa på alternativa finansieringslösningar, göra satsningar på elektrifiering, förnybar energi och mer kollektivtrafik samt ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. Det är de fem transportslagen tillsammans som skapar förutsättningar för transporteffektivitet och en smart omställning till klimatnytta. Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Vi behöver förstärka möjligheterna att driva företag och bo utanför storstäderna. För det behövs en fossilberoende fordonsflotta och investeringar i bättre vägar och järnvägar, bättre kollektivtrafik i form av exempelvis buss, tåg och taxi i hela landet, utan att straffbeskatta de som har långa avstånd. Även bredbandsfunktionaliteten är central. Ökad mobilitet med minskad klimatpåverkan mål är att utsläppen från transportsektorn ska minska . Det är ett ambitiöst mål som innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara och ökad energi- och resurseffektivitet. vill skärpa såväl den nationella politiken som EU-lagstiftningen på området. Förbättrad framkomlighet för cyklister Cykeln tar mindre plats än bilen och genererar inga utsläpp, som cykling är bra för folkhälsan. Därför vill öka framkomligheten med cykel genom att bygga fler lokala och regionala cykelbanor och så kallade cykelmotorvägar samt minska barriäreffekter från korsande spår och vägar Det ska vara enkelt och tryggt att cykla såväl i stad som på landsbygden. anser att vårt transportsystem ska vara likvärdigt i förhållande till kvinnors respektive mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. vill även se en bättre jämlikhet inom transportpolitiken avseende funktionsnedsättningar. Flyget är viktigt för tillgängligheten i vårt land stora avstånd – samt att vi ligger långt norrut – gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för människor, näringslivet och myndigheter att lätt kunna ta sig till andra destinationer inom landet, och vidare ut i världen. Till följd av spridningen av sjukdomen covid-19, och den efterföljande ekonomiska lågkonjunkturen, har den reguljära flygverksamheten minskat kraftigt. På vissa platser har den helt upphört eller bedrivits med enskilda linjer, några med temporär allmän trafikplikt. Det finns inga stabila prognoser för när flyget väntas återhämta sig. För är det viktigt att också flyget blir en del av klimatomställningen. Det kräver insatser inom forskning och utveckling för att öka andelen förnybart bränsle. vill också underlätta introduktionen av elflyg i . Miljö- och klimatpåverkan från flyget måste minska för att bidra till nationella klimatmål och internationella åtaganden utan att riskera tillgänglighetsmålet. En snabb teknikutveckling sker just nu inom luftfarten, bland annat med fokus på el- och hybridflyg. Denna utveckling måste värnas och stödjas. Effektivare planering av vägar och järnvägar är nödvändigt Regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Detta gör det svårt att göra en realistisk planering som tar hänsyn till flera olika mål, som exempelvis fastslagna miljö- och klimatmål och krav på kostnadseffektivitet. Planeringen av vägar och järnvägar behöver bli effektivare och med bättre insyn för avnämare. Effektivare regelsystem för vägföreningar En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De samfällt enskilda vägarna är en viktig del i detta, och inte minst den förvaltning som sker genom samfällighetsföreningar och vägföreningar. Denna förvaltningsform är den till vägsträckan största i landet näst det rena skogsvägnätet. Mer än en miljon människor startar sin dag med en resa på en vägsamfällighet. () har därför föreslagit regeringen att utreda förenklade och rättssäkra regler för ändring av inaktuella andelstal efter förebild från . driver också på för ökade underhållsresurser till denna typ av vägar. har lång kust, stor hamnkapacitet med mer än 52 hamnar och utmärkta inre vattenvägar. Det gör att vi har goda möjligheter att utveckla sjöfarten ännu mer. och kan till viss del betraktas som en ö. Det gör sjöfartsnäringen av central betydelse för vårt välstånd och vår handel. Den är en relativt miljövänlig transportform, med en stor potential att ytterligare minska sin miljöpåverkan. Svensk sjöfartstradition är förknippad med hög sjösäkerhet. Genom en stark svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Internationellt klimatarbete för flyg och sjöfart Vi behöver finna system för att göra flyg, sjöfart och tåg mer miljövänligt.