mot · H9023364 · 2021-10-04 00:00:00 — 3. personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Personer kan ansöka om och beviljas assistansersättning. De individer som har fyllt kan få behålla sin assistansersättning. Det är emellertid inte tillräckligt att enbart uppfylla ovanstående krav på att tillhöra någon av LSS personkretsar för att vara berättigad till personlig assistans. En ytterligare förutsättning är att den enskilde ska ha stora och varaktiga funktionsnedsättningar som medför behov av hjälp med sina så kallade grundläggande behov. En människa som har behov av hjälp med sina grundläggande behov kan dock även få assistans för andra personliga behov. I framväxande rättspraxis har det förtydligats att hjälpen ska vara av privat eller integritetskänslig karaktär för att omfattas av de grundläggande behoven. har exempelvis pekat på att behov av hjälp med att dela mat, tillreda maten och plocka fram och undan maten inte uppfyller kraven på grundläggande behov. Kravet på att hjälpen ska vara av integritetskänslig art gäller dock inte när det rör sondmatning och andning, där samtliga hjälpmoment omfattas av stödet. Det finns stora möjligheter att kunna utveckla den viktiga frihetsreformen som personlig assistans är. Det kommer emellertid att kräva ett helhetstänkande där alla delar som behövs för att få ihop ett långsiktigt stabilt och hållbart regelverk och organisering kring insatsen personlig assistens är lika viktiga att få på plats. Det rör såväl lagar som finansiering. Därutöver rättssäkerhet och enhetligt huvudmannaskap, stärkt kvalitet och kontinuitet, säkerställd mångfald och valfrihet, regelbunden tillsyn och uppföljning. Därtill den så viktiga myndighetsutövningen. Allt ska fungera och hänga ihop. Arbetet med detta måste börja . Nedan redovisar vi prioriteringar och inriktning gällande en reformagenda i syfte att stärka en långsiktigt hållbar personlig assistans av hög kvalitet. Det har skett en utveckling rörande rättspraxis avseende det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade som medfört att de vissa stödbehov i allt lägre utsträckning kan beaktas som grundläggande behov som ska ge rätt till personlig assistans. Det här har medfört att personer som tillhör personkretsen enligt LSS hamnar utanför den personliga assistansen trots att de har stora och varaktiga funktionsnedsättningar som medför omfattande stödbehov. Antalet som är beviljade statlig assistansersättning uppgick till 13 800 personer. Det är en minskning med 2 379 personer jämfört med . Vi denna tidpunkt hade 16 179 personer beviljats statlig assistansersättning. Minskningen hänger samman med förändrad rättspraxis och att det blivit allt svårare att få sin förstagångsansökan beviljad. beviljades nära åtta av tio förstagångsansökningar motsvarande fick över sex av tio sin förstagångsansökan beviljad jämfört med , 2020, då fick sin förstagångsansökan beviljad. anser att alla individer ska ha rätt till en individuell rättssäker prövning av sin förfrågan om rätt till personlig assistans och bibehållen assistansersättning oavsett om man väljer att bo kvar eller flyttar till en annan kommun. föreslår att regeringen i uppdraget att stärka rättssäkerheten specifikt tar fram förslag när det gäller vilka villkor som behöver vara uppfyllda när det gäller rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser och av föräldraansvaret vid bedömning av barns rätt till personlig assistans. Utredningen om stärkt assistans ger en god utgångspunkt som dessa förslag ska vägas mot helheten i lagstiftningen och i möjligaste mån undvika att skapa undantag och speciallösningar. Det gäller exempelvis utredningens förslag att helt upphäva det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram förslag som syftar till att stärka individens rätt att få sin överklagan rörande beslut om assistans prövad mer skyndsamt och att ojämlikheten i väntetider mellan olika förvaltningsrätter ska minska. Väntetiden på att få sin överklagan prövad varierar högst avsevärt . Skillnaden mellan den förvaltningsrätt som behandlar överklagan snabbast respektive långsamt är omfattande. Den långsammaste domstolen tar mer än dubbelt så på sig mätt som genomsnittlig väntetid (jämfört ). Den genomsnittliga väntetiden i är . Det handlar ofta om människor som är i behov av hjälp alldeles oavsett om de lever upp till lagstiftningens och regelverkens krav på rätt till statlig assistansersättning eller kommunalt beviljad personlig assistans. Det är därför viktigt att processen med överklaganden sker skyndsamt. Barnets bästa ska tydliggöras har avlämnat remissvar på betänkandet Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88). yttrande tar sin utgångspunkt i uppdraget att företräda barn och ungas rättigheter utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter. har även i sitt remissvar beaktat de allmänna kommentarerna och rekommendationerna till från för barns rättigheter. poängterar att av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar framgår att barn med funktionsnedsättning fullt ut ska få tillgång till alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på lika villkor som andra barn. Det föranleder att betona att staterna som undertecknat denna konvention är skyldiga att se till att barn med funktionsnedsättningar får sina rättigheter enligt tillgodosedda på samma villkor som andra barn. redogör för att precis som för alla barn gäller också artikel 3 i , att vid alla beslut som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. anser att det är förvånande att betänkandet i de delar som rör barnets bästa väljer svagare skrivningar i förslaget till lagtext än . driver i konkreta lagförslag, gemensamt med andra riksdagspartier, i syfte att barnets bästa måste tydliggöras och sättas främst vid beslut om till exempel fortsatt placering i familjehem och vårdnadsöverflyttning. Regeringen har passivt låtit konkreta färdigutredda lagförslag ligga kvar i byrålådan på som rätt genomförda skulle stärka utsatta barns trygghet. Barns rättigheter ska utvecklas och stärkas. Om detta råder det ingen politisk konflikt i . Det är om vägen dit som olika partier har olika lösningar och prioriteringar. Alla barn ska ges bästa möjliga förutsättningar att forma sitt eget liv efter sina förutsättningar och förhoppningar. Alla barn ska ha möjlighet att göra sin egen livsresa och inte med automatik ärva sina föräldrars. Barnperspektivet innebär att ansvarig beslutsfattare inför ett beslut eller en åtgärd ska överväga om det berör barnen och i så fall på vilket sätt. Att anamma ett barnperspektiv handlar om attityder, kunskap och arbetssätt. Det speglar synen på barn som fullvärdiga medborgare som ska bemötas med respekt i alla sammanhang. föreslår att regeringen ger i uppdrag att i en bred översyn av LSS-lagstiftningen tydliggöra barnets bästa. utgångspunkt när vi utformar vår politik är att vi värnar om assistansreformens långsiktiga hållbarhet och legitimitet. Rätten till personlig assistans ska värnas. är huvudmannaskapet för personlig assistans delat mellan stat och kommun, vilket har medfört problem. Kommunen och staten har i vissa fall gjort olika bedömningar när det gäller en persons rätt till personlig assistans respektive assistansersättning. Det delade huvudmannaskapet för personlig assistans möjliggör övervältring av kostnader, skapar otydliga ansvarsgränser, och skapar inte några incitament att utveckla andra stödformer samt leder till brister i insyn och uppföljning. Som en följd av detta kan personer få insatser som brister i kvalitet, som inte är säkra, som inte är anpassade till den enskildes behov och som är mer kostsamma än nödvändigt. , lade mot denna bakgrund under det förra fram ett gemensamt utskottsinitiativ om att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till en utredning med målsättningen att få på plats ett statligt helhetsansvar för personlig assistans. slog i sin behandling av utskottsinitiativet fast att, ”tillkännager för regeringen att den skyndsamt ska ta initiativ till en utredning som har ett statligt helhetsansvar för personlig assistans som målsättning. Utredningens förslag ska öka rättssäkerheten och kontinuiteten för personer med omfattande funktionsnedsättning som är i behov av personlig assistans. Utredningen ska vidare säkerställa att de personer som har ett kommunalt beslut om personlig assistans ska bibehålla sin rätt till assistans när staten blir ensam huvudman och att de ska omfattas av det rådande omprövningsstoppet för assistansersättning. Utredningen ska presentera lagförslag för regeringen . Regeringen ska återkomma till med lagförslagen så att de kan träda i kraft före valperiodens slut.”[33]Regeringens partier, Socialdemokraterna och , reserverade sig mot beslutet. har emellertid regeringen beslutat att tillsätta en bred utredning som ska analysera för- och nackdelar med ett eventuellt förändrat huvudmannaskap. Utredningen ska dels föreslå hur ett statligt huvudmannaskap kan utformas, dels överväga förslag till alternativa lösningar till ett statligt huvudmannaskap. Utredningen ska redovisa uppdraget . [34] Det innebär att någon reform om statligt huvudmannaskap knappast kan vara på plats före tidigast . Detta bidrar till fortsatt osäkerhet kring hanteringen av enskildas behov av rättssäkerhet och likvärdighet i bedömningen av personlig assistans. föreslår att regeringen ska fullfölja tillkännagivande om att skyndsamt genomföra en utredning som har ett statligt helhetsansvar för personlig assistans som målsättning. Säkerställ kvalitet och kontinuitet – tillståndsplikt, kvalitetskriterier, tillsyn och regelbunden uppföljning Det regelverk som styr insatsen personlig assistans behöver bli tydligare exempelvis när det gäller uppföljning, tillsyn, kontroll och utvärdering. För att kunna förstärka kvaliteten inom personlig assistans behöver lagstiftningen utvecklas och bli mer träffsäker i syfte att bidra till att ökad delaktighet och självständighet. Då krävs det är vi övertygade om bland annat nationella kvalitetskriterier och regelbunden uppföljning av de konkreta insatsernas uppnådda kvalitet. Några av de ursprungliga bestämmelserna i var direkt inriktade på kvalitetsaspekter. I lagens förarbeten finns specialmotiveringar kring detta som anger att en kvalitetsnivå på insatserna är att de säkerställer goda levnadsvillkor för den enskilde mottagaren av insatserna. Därutöver att insatserna ska anpassas till individuella behov och utformas enligt närhetsprincipen för att vara lättillgängliga för personer som är i behov av insatsen. På nationell nivå har Inspektionen för vård och omsorg till uppgift att ansvara för tillståndsprövning och tillsyn av verksamhet inom LSS. Kravet på tillstånd för enskilda verksamheter infördes i LSS av den förra borgerliga regeringen i syfte att förbättra förutsättningarna för kvalitet och trygghet för dem som får insatser med stöd av LSS. Vidare infördes en lag om registerkontroll med krav på att den som bedriver verksamhet enligt LSS och utför stöd och serviceinsatser åt barn med funktionsnedsättning inte får anställa någon utan att först ha gjort en kontroll i belastningsregistret. får tillstånd endast lämnas till den som med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. förespråkar att ytterligare viktiga redskap att säkerställa kvaliteten i välfärden inom bland annat personlig assistans är att systematiskt använda system med generell tillståndsplikt för alla oavsett om det rör offentligt eller privat driven verksamhet, nationella kvalitetskriterier och regelbunden tillsyn, uppföljning och utvärdering. Det är av central betydelse att kraven ska vara likvärdiga, oavsett driftsform. Den som söker tillstånd att verka inom välfärdsverksamhet som är skattefinansierad så som personlig assistans ska kunna visa att den har ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram nationella kvalitetskriterier och regelbunden uppföljning av dessa inom all offentligt finansierad verksamhet som rör personlig assistans. Verksamheter i välfärden så som utförande av personlig assistans som inte uppfyller de grundläggande kvalitetskraven som krävs för att få tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet ska komma ifråga för tydliga sanktioner. Det ska bli fråga om tydliga viten. Dagens nivåer gällande viten är inte tillräckliga utan bör höjas för att bli mer kännbara. En tydligare koppling mellan resultat och ekonomisk ersättning medför tydligare incitament och krav. Den som inte levererar LSS-verksamhet så som personlig assistans av kvalitet som är tillräckligt bra, enligt kvalitetsmåtten, ska få lägre ersättning. Det skapar tydliga drivkrafter att ständigt utveckla kvaliteten och motverkar försök till fusk och att minska kostnader för att kunna förbättra sina ekonomiska resultat. Uppföljning och utvärdering ska alltid vara redskap i styrningen av välfärdsverksamheter. Hur resultaten uppnås är också en viktig del i uppföljningen av kvalitet. Syftet med personlig assistans är att människor ska kunna leva självständiga liv – det värnar vi om och vill utveckla. Då är systematisk uppföljning och utvärdering en helt central del av ett metodiskt långsiktigt arbete att säkerställa kvaliteten inom personlig assistans. Säkerställ valfrihet och mångfald När LSS-lagstiftningen och assistansersättning infördes var det redan från början möjligt att driva verksamheten i privat regi och det fanns konkurrens mellan olika aktörer och utförare. Valfrihet är således en viktig del av assistansreformen och det var från start en tydlig rätt för den enskilde att få välja personlig assistent samt när, hur och var assistansen ska utföras. LSS-verksamheter så som personlig assistans blir bättre när det finns en mångfald av utförare som utvecklar verksamhetens kvalitet. Alla ska även fortsatt kunna få välja utförare av personlig assistans utifrån sina levnadsförhållanden och behov. varierar förutsättningarna avsevärt mellan olika delar av . Det innebär betydande utmaningar. Detta ska emellertid inte sätta någon restriktion på rätten att få välja. Valfrihet och mångfald inom LSS-verksamhet så som personlig assistans innebär att olika sätt att organisera assistansen samt behandlingsformer prövas och utvecklas. Att det finns fler alternativ driver på kvalitetsarbetet och bidrar till nya arbetssätt. En förutsättning för valfrihet som leder till rationella val och ökad effektivitet är tillgång till objektiv lättillgänglig information och kunskap. Staten ska ha ansvar för att objektivt sammanställa information om olika utförares utbud, kapacitet, tillgänglighet och kvalitet inom LSS-verksamheterna inklusive insatsen personlig assistans. föreslår att regeringen ger ett sådant uppdrag till myndigheten för vård och omsorgsanalys att ta fram ett grundligt underlag i syfte att kunna få detta på plats. En helt avgörande del i att underlätta valfrihet och mångfald inom LSS-verksamheter handlar om att säkerställa att det råder konkurrensneutralitet mellan olika utförare. Detta gäller till exempel tillståndsgivning genom att använda generell tillståndsplikt, likadana ekonomiska villkor oavsett driftsform samt användande av nationella kvalitetskrav. Detta stärker förutsättningarna till fler alternativa driftsformer inom hela dem samlade välfärdssektorn. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram lagstiftning och regelverk som säkerställer konkurrensneutralitet och etableringsrätt inom all LSS-verksamhet. Till exempel handlar detta om att i lagen om valfrihet införa skärpningar med innebörden att det ska vara förbjudet att möjliggöra reservation av LOV-system inom vård och omsorg för idéburna verksamheter. Detta som ett led i att säkerställa den fria etableringsrätten inom välfärdens verksamheter. Idéburna verksamheter spelar en viktig roll och tillför stora värden för samhället och enskilda individer, men ett gynnande av en viss driftsform leder i förlängningen till minskad valfrihet, ojämlika konkurrensvillkor och ineffektivare användning av skattebetalarnas begränsade resurser. Effektivitet, kvalitetsresultat och kostnadskontroll Det finns en betydande mångfald av aktörer och utförare inom personlig assistans. De låga hindren som finns för inträde respektive utträde på denna marknad samt relativt sett låga vinster tyder på att konkurrensen mellan anordnarna fungerar väl. [37]Att alla familjer som är i behov av personlig assistans är medvetna om möjligheten att själv kunna välja anordnare tyder på att denna del av systemet fungerar väl. De som är i behov av assistans är motiverade att göra ett aktivt val och har tillgång till information att basera valet på. Det är viktigt att förstå varför så många av brukarna av personlig assistans i så stor och ökande utsträckning väljer privata alternativ. påvisade i en enkätundersökning att assistansmottagare som valt en privat anordnare upplevde sig ha högre bestämmanderätt och valfrihet än andra. Personer som fick kommunalt utförd assistans upplevde sig ha sämre möjligheter att få välja assistenter och hur assistansen skulle utföras. I en enkätundersökning av uppgav av alla med assistansersättning att de inte var nöjda med, eller inte kände tilltro till, sin anordnare av assistans. Nästan alla assistansmottagare var nöjda med den assistansanordnare de hade valt, men en undersökning bland assistansberättigade i visade att assistansmottagare med privata anordnare var mer nöjda än dem med kommunala anordnare. Motverka organiserad brottslighet, fusk och överutnyttjande För att klara framtidens välfärdsutmaningar krävs det ordning och reda. Det ska finnas klara och tydliga lagar och regelverk för vad som gäller om man driver och sköter LSS-verksamhet så som insatsen personlig assistans, oavsett driftsform. Detta i första hand för att säkerställa kvaliteten men lika viktigt för att motverka organiserad brottslighet, fusk och överutnyttjande inom personlig assistans och övrig LSS-verksamhet. Det handlar om allvarliga systemfel och det finns ett stort behov av att förändra lagstiftning och regelverk, samt att förbättra uppföljning och tillsyn av assistansverksamheten. Allt oupptäckt fusk och överutnyttjande är förlorade skattekronor. Som i slutändan drabbar dem som har det allra största behoven av samhällets gemensamma stöd i form av personlig assistans. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen uppskattade att kan ha betalats ut felaktigt från välfärdssystemen . Det finns all anledning att vara självkritisk. Fram var det i princip fritt inträde på assistansmarknaden i och med utformningen av assistansreformen, men har statens krav på anordnarna ökat bland annat i och med att det krävs tillstånd från Inspektionen för vård och omsorg för att bedriva assistansverksamhet. infördes emellertid ett krav på tillsyn och tillstånd för att bedriva assistansverksamhet som innebar att det skulle finnas rutiner och beskrivning av hur verksamheten var upplagd. infördes ytterligare regleringar med avsikt att förbättra kontroll och uppföljning av assistansanordnare, få effektivare handläggning samt ett utökat myndighetssamarbete. Tillstånd beviljas endast om sökanden anses lämplig med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och vissa andra omständigheter. Ett tillstånd får återkallas om det råder allvarliga missförhållanden för en enskild eller om tillståndshavaren inte uppfyller lämplighetskraven. Regeringen föreslog i propositionen ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och i socialförsäkringsbalken. Ändringarna ska ge och kommunerna lagstöd för att neka en person som är berättigad till assistans utbetalning av ersättning för personlig assistans som utförts inom en yrkesmässig verksamhet utan tillstånd enligt 23 § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I anslutning till detta föreslås vidare i propositionen ändringar som medför skyldighet för och kommunerna att informera Inspektionen för vård och omsorg när en enskild kan antas bedriva verksamhet för personlig assistans utan tillstånd. Möjligheterna för Inspektionen för vård och omsorg att begära in information i tillsynsärenden föreslås förtydligas. anser i huvudsak att regeringens förslag är ett litet steg i rätt riktning. Det handlar om vikten av att värna den assistansberättigades trygghet och att genom tillståndskravet se till att säkerställa kvalitet och motverka organiserad brottslighet, fusk och överutnyttjande av systemen. Det har saknats lagstöd för att neka en assistansberättigad assistansersättning eller ekonomiskt stöd på den grunden att denne anlitat en assistansanordnare som saknar tillstånd. Det finns emellertid ett omfattande behov av att få bukt på och helt stoppa den organiserade brottsligheten kring assistansersättning, samt fusk och överutnyttjande som missbrukar avsikten med assistansreformen. Fler konkreta åtgärder måste därför tas fram och genomföras. har föreslagit ett nytt åtgärdspaket för att pressa tillbaka den organiserade brottsligheten och stävja systematiskt utnyttjande av välfärdssystemen. Syftet är att använda den ekonomiska politiken för att knäcka den grova brottslighet som i organiserad form breder ut sig över – som skapar otrygghet och kostar skattebetalarna enorma summor . föreslår att generell tillståndsplikt oavsett driftsform och tydliga krav på och prövning av ägare och ledning i välfärden införs inom till exempel insatsen personlig assistans. Denna prövning ska innebära ägar- och ledningsprövning inom alla fristående verksamheter och prövning av anställd ledning i offentligägda verksamheter i välfärden. Prövning av ägare och ledning ska omfatta allmänna lämplighetskrav, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet. Prövning om krav på ekonomisk uthållighet ska omfatta bland annat kapitalkrav i syfte att säkerställa långsiktighet i verksamheten. Det är viktigt att allmänheten tillförsäkras en god insyn gällande såväl verksamhetsrelaterade uppgifter som ekonomi genom en öppen redovisning. Meddelarskyddet för anställda i privata företag i offentligt finansierade verksamheter inom välfärden ska stärkas. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram ett standardiserat arbetsgivarintyg och att det ska tillhandahållas av en ansvarig myndighet. Intyget bör kunna förmedlas till andra myndigheter genom en automatiserad tjänst. Behovet av ett sådant intyg är stort eftersom omfattande organiserad brottslighet är kopplad till fiktiva anställningar. Oriktiga arbetsgivarintyg är en nyckel för kriminella för att få utbetalningar från välfärdssystemen. Arbetsgivarbevisen är i regel relativt svåra att kontrollera. har själva lyft behovet ett standardiserat intyg med uppgifter om arbetsförhållanden. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att se över möjligheten att fler företag ska kunna bli ålagda revisionsplikt, utifrån riskbedömningar. Revisionsplikten avskaffades för små aktiebolag. har kritiserat avskaffandet ingående i en rapport och menar att sammanvägt är nackdelarna med avskaffad revisionsplikt större än fördelarna. fastslår att det överlag inte gått bättre för bolagen som efter reformen valde bort revision, men att det finns indikationer på att reformen kan ha ökat skatteundandragandet och gynnat ekonomisk brottslighet. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att kravet på aktiekapital vid start av aktiebolag bör höjas från dagens krav om , i vissa fall. En konstruktion med olika nivåer bör övervägas, till exempel för brottsutsatta branscher och utefter riskbedömningar vad avser kriminalitet.