mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — Utvecklingen på, det här området, och regeringens hantering av den, är helt oacceptabel. Liberalerna föreslår därför att anslagen till Domstolar höjs med 2023 och 2024. För att ytterligare öka kapaciteten att lagföra brottsmisstänkta vill Liberalerna dessutom tillföra och 2024. 6.5 Stärk tullen och smugglas omkring 1 000 vapen över den svenska gränsen. Den organiserade stöldbrottsligheten är också i mycket hög utsträckning gränsöverskridande. Trots detta har svaga brottsbekämpande befogenheter och resurserna för dess brottsbekämpande uppdrag är svagt. Regeringens satsningar på området är otillräckliga och Liberalerna tillför därför , 2023 och 2024 utöver de summor regeringen anslår. spelar en mycket viktig roll när det gäller att övervaka och skydda hav och insjöar. Förutom uppgifter som sjöräddning, fiskeriövervakning och sjötrafikövervakning har myndigheten genom sitt samarbete med tull och polis även en viktig roll i kampen mot organiserad brottslighet. ska även ha förmåga att bidra med personal till Frontex, den europeiska och kustbevakningsbyrån som skyddar EU:s yttre gräns. Regeringen tillför i sitt budgetförslag 30,5 miljoner extra i budgeten 2022–2024. Särskilt anför regeringen att medlen ska gå till att stärka myndighetens förmåga att motverka avfallsbrottslighet, arbeta som miljöräddningstjänst, delta i Frontex verksamhet och utöka sin fiskerikontroll. Liberalerna delar regeringens bedömning att behöver ökade anslag. Det är dock anmärkningsvärt att regeringen i samma förslag utelämnar hur viktigt myndighetens arbete är för att stävja brottslighet som når Sverige sjövägen. har en viktig roll i kampen mot kriminalitet och organiserad brottslighet, inte minst när det kommer till att förhindra smuggling av narkotika, alkohol och tobak. Därför anslår Liberalerna ytterligare 50 miljoner 2022–2024 jämfört med regeringen. 7 Ett rättvist skattesystem 7.1 Färre ska behöva betala statlig inkomstskatt är ett av de länder i västvärlden där skatten på en löneökning, det vill säga marginalskatten, är som högst. Det skapar ett ineffektivt skattesystem där det lönar sig dåligt att jobba, men också att gå upp i arbetstid. är också det land inom i vilket högre utbildning lönar sig som sämst. : År av studier vid universitet eller högskola syns inte alls eller i väldigt liten utsträckning i människors plånböcker. Den låga utbildningspremien får i sin tur negativa följdeffekter, inte minst på utbudet av kvalificerad arbetskraft. Om även framgent ska vara ett land för nytänkande, innovationer och företagande måste det löna sig bättre att anstränga sig lite extra – det handlar om att premiera såväl den som jobbar den där extra timmen som den som tar den där extra högskolekursen. Det är en grundläggande liberal övertygelse att skattesystemet ska premiera, inte straffbeskatta, slit och ambition. Ett viktigt steg i rätt riktning togs när värnskatten avskaffades , tack vare Liberalernas arbete inom ramen för januariavtalet. ”Hälften kvar” är en rimlig princip, människor som jobbar ska åtminstone få behålla hälften av en inkomstökning. Men placerar sig fortfarande bland de länder som har de högsta marginalskatterna i världen. Det krävs ytterligare kraftfulla sänkningar av förvärvsinkomstskatten för att öka utbildningspremien, göra det lönsamt att arbeta de där extra timmarna och stärka konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld. Liberalerna vill fortsätta höja brytpunkten för statlig skatt. Skickliga lärare, psykologer och specialistsjuksköterskor ska inte behöva straffas med högre skatt. Liberalerna lägger därför fram en ny, kraftfull sänkning av den statliga inkomstskatten och höjer skiktgränsen för statlig inkomstskatt med . Reformen innebär att fler människor kommer att befrias från den statliga inkomstskatten. Marginalskatterna sänks som fler antas arbeta mer, och premien för högre utbildning stärks. Sammantaget förväntas reformen försvaga de offentliga finanserna med 2022 och 2024. 7.2 Stärk individens frihet – sänkt skatt på sparande 7.2.1 Slopat tak och de första skattefria i ISK Sparande är en frihetsfråga. Att ha ett eget sparande ökar individens självständighet och stärker hennes möjligheter att påverka sin egen framtid. För Liberalerna är det självklart att verka för ett skattesystem som premierar slit och sparande. Alliansens införande av ISK-reformen blev en stor framgång– inte minst för vanliga låg- och medelinkomsttagare, som därigenom fick tillgång till en schablonbeskattad sparform som är enkel att förstå. är ISK en bred folklig sparform som har förbättrat den ekonomiska friheten och villkoren för otaliga svenskar. Siffror visar att uppemot tre miljoner svenskar har ett ISK-konto, och att 400 000 av dessa skaffades . En stor andel är småsparare. Exempelvis kan nämnas att depåerna hos nätbanken har ett medianvärde av . Det är med andra ord ett folkligt sparande – till exempel till pensionen eller till kontantinsatsen till en bostad. Många viktiga steg har tagits från de konfiskatoriska skatter på sparande, förmögenhet och entreprenörskap som länge hämmade svenskt företagsklimat och drabbade de som ansträngde sig lite extra i . Eget sparkapital medför frihet, möjligheter och trygghet. Därför verkar Liberalerna för att alla svenskar ska kunna spara mer utan att behöva betala någon skatt på avkastningen. Liberalerna vill genomföra en kraftig reform av den nuvarande ISK-beskattningen för att ytterligare stärka människors möjligheter att spara. De första som sparas på ISK ska vara skattefria, och golvet på slopas helt. Reformen väntas leda till kraftigt stärkta incitament till sparande. Sammantaget försvagas de offentliga finanserna med 2022, 2 300 miljoner 2023 och 2024. 7.2.2 Skatteavdrag för bosparande Det bör vara ett politiskt mål att fler svenskar ska äga sitt boende, särskilt för dem med lägre inkomster. Fyra av fem svenskar vill helst äga sitt boende. Det är inte märkligt. För den som äger är det en väg att bygga upp en egen ekonomisk trygghet. På är ett eget ägt boende ett billigare alternativ än att hyra. För samhället är det en möjlighet att sluta klyftor. I alldeles för många utanförskapsområden finns få ägda bostäder. Dagens höga trösklar till bostadsmarknaden gör att många grupper utestängs. Inte minst drabbas unga, som inte sällan har svagare möjligheter att finansiera ett köp av ett eget boende. Till detta hör en rad makrotillsynsåtgärder som ytterligare försvagar ungas möjligheter att ta sig in på bostadsmarknaden. Det ska bli lättare att spara ihop till sin första bostad. Därför föreslår Liberalerna att ett skattegynnat bosparande införs, enligt den norska modellen Boligspar for ungdom. Liberalernas modell innebär att den som sparar på ett bosparkonto ska kunna få skatteavdrag motsvarande av det belopp som sparas , upp till ett takbelopp på . På så sätt stärks människors möjligheter att köpa och äga sitt eget boende, vilket är en en viktig frihetsreform. Sammantaget förväntas reformen försvaga de offentliga finanserna med 2022–2024. RUT-avdraget har haft en avgörande betydelse för att öppna svensk arbetsmarknad för fler samt för att förvandla svarta jobb till vita. Det är en viktig reform, både för den som fått möjlighet att köpa hushållsnära tjänster, och för den som kunnat starta eller få jobb i något av alla de nya företag som blivit till. Avdraget har bidragit till att inte minst utrikes födda kvinnor har fått jobb med egen lön, som det underlättar för hundratusentals svenskar att få vardagen att gå ihop. RUT-reformen måste även framgent utvecklas och värnas. Inom ramen för januariöverenskommelsen har flera RUT-reformer genomförts, bland annat utvidgade möjlighet till RUT-avdrag för tvättjänster, flytt eller magasinering av möbler samt enklare tillsyn av bostaden. Likaså har det sammanlagda taket för och höjts till , varav får utgöra högst . En av de ytterligare reformer som utreddes inom ramen för samarbetet var införandet av ett RUT-avdrag för trygghetstjänster. Liberalerna noterar att utredningen landat långt ifrån det ursprungsförslag som låg på förhandlingsbordet. Som beskrivs längre fram i denna budget vill Liberalerna nu gå vidare med ett utökat RUT-avdrag för äldre. 7.4 Mer enhetliga och ändamålsenliga skatter 7.4.1 Ja till breda skattebaser – nej till regeringens skattepopulism Vi tror på en skattepolitik utformad efter evidens, där riktade skattesänkningar på arbete stimulerar antalet arbetade timmar i ekonomin, och miljöskatter med vetenskaplig förankring prissätter utsläpp och gynnar gröna investeringar. Liberalerna säger nej till att skattebetalarna ska subventionera arbetsgivare som vill ge sina anställa en cykel. Liberalerna föreslår också att särskilda skattereduktioner baserade på var i man bor slopas. Liberalerna gillar såväl cyklar som landsbygd – men det finns andra, mer effektiva, sätt att främja såväl cyklande som möjligheten att leva och bo i hela landet. Sätt som inte innebär skattelättnader som träffar specifika grupper och som subventioneras av alla skattebetalare. Liberalerna säger därför nej till regeringens förslag om skattefri cykelförmån, sänkt inkomstskatt i utvalda kommuner. 7.4.2 Bonus-malus ska vara självfinansierat En grundläggande princip i system med bonus och malus för nya bilar är att systemet ska vara självbärande. Skattebetalarna ska inte subventionera nybilsförsäljning. Denna princip har regeringen gjort avsteg från . I höstbudgeten skjuter regeringen ofinansierat till i ytterligare bonus. Dessutom budgeterar regeringen för en underfinansiering . Man skriver också i budgeten att man kommer att skjuta till mer skattepengar till bonusen om det anslagna beloppet inte räcker. Vi liberaler anser att detta är fel väg att gå. Vi har varnat för att systemet skulle utvecklas på det här sättet. Vi sänker i vår budget bonusen till per bil. Det ger en besparing på . Utfasningen av systemet ska sedan fortsätta i takt med att elbilarna blir billigare att köpa. 7.4.3 Nej till plastpåseskatten Den skatt på plastpåsar som regeringen har infört är ett misslyckande. Liberalerna har länge argumenterat för en skatt på jungfrulig plast från fossil olja. Men en mycket stor del av plastpåsarna som före skattens införande användes som i producerades av återvunnen plast. Efter skattens införande har dock försäljningen av soppåsar i plast på rulle - som inte beskattas - ökat kraftigt. Dessa importeras vanligen och är i stor utsträckning tillverkade av just jungfrulig plast från olja. Liberalerna föreslår att skatten avskaffas. 8 Stoppa nedmonteringen av arbetslinjen 8.1 Arbetslinjen måste gälla – även i bidragssystemen och första halvan av steg sjuktalen dramatiskt i . Den stigande sjukfrånvaron innebar exempelvis att de statliga utgifterna för rehabiliterings- och sjukpenningen ökade från 1997 till 2002, vilket motsvarade av BNP (KI, 2003). Denna dramatiska utveckling berodde inte på förändringar i folkhälsan, utan till viss del på förändringar i normer. Exempelvis präglades av stora regionala skillnader i sjukfrånvaro. Detta var anledningen att Liberalerna tillsammans med övriga allianspartier införde förändringar i sjukförsäkringen. Genom den så kallade rehabiliteringskedjan blev tillämpningen mer likvärdig och passiva sjukskrivningar motarbetades. Arbetslinjen, att människor ska uppmuntras att arbeta, har varit viktig för att få ner sjuktalen i . Sjukförsäkringen har kontinuerligt anpassats efter arbetsmarknaden. Exempelvis förändrades den s.k. 180-dagars regeln så att reglerna bättre svarar upp mot hur arbetsmarknaden fungerar i praktiken. Dagens försäkringskassa brottas återkommande med ett lågt förtroende från allmänheten. Ett löpande reformarbete krävs för att socialförsäkringssystemet i varje tid ska kunna leverera trygghet och lyhördhet mot den enskilde, som skattebetalarnas pengar används rättssäkert och effektivt i linje med den arbetslinje som har tjänat väl. Det är därför viktigt att sjukskrivningsprocessen från hälso- och sjukvården och sida består av individuellt anpassade vård- och rehabiliteringsflöden. ska inte gå tillbaka sjukfrånvaro. Därför ser Liberalerna med oro på de förslag som regeringen nu presenterar. Ett bidragssystem som motverkar utanförskap spänner över en rad områden. Den budget som regeringen har lagt fram innehåller en rad uppluckringar i socialförsäkringarna som i grunden går emot såväl arbetslinjen som målsättningen att ingen ska lämnas i utanförskap. Liberalerna vill, utöver de ovan beskrivna, genomföra följande förändringar i bidragssystemen. 8.2 Återinförd bortre tidsgräns samt en femtonde karensdag i sjukförsäkringen Forskningen är tydlig på punkten att lång passiv sjukfrånvaro har skadliga effekter för människor. Det leder till isolering, psykisk nedbrytning och kan i många fall förvärra sjukdomstillståndet. När Alliansen införde den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen var det en tydlig markering mot den politik som alltför länge hade satt i system att försätta människor i livslångt utanförskap och bidragsberoende. Den bortre tidsgränsen möjliggör en mer förutsägbar och aktiv sjukskrivningsprocess, och gav åtskilliga tusentals personer chansen att återinträda i arbetskraften. av socialdemokraternas slopande av den bortre tidsgränsen kan vi nu konstatera att effekterna av reformen har blivit en återgång till den politik som passiviserar och avskriver människor i bidragssystem. Liberalerna vill därför återinföra den bortre tidsgränsen. Vi föreslår vidare att en femtonde karensdag införs. Sammantaget bedöms dessa reformer stärka arbetslinjen. 8.3 Nej till familjeveckan har världens mest utbyggda semestersystem och världens mest ambitiösa föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen är central för alla ska kunna kombinera jobb och föräldraskap. I ett läge med 200 000 långtidsarbetslösa, stora behov i skolan, omfattande problem med kriminalitet, alltför höga skatter på arbete och en hotande klimatkris kan det inte vara prioriterat att lägga strax på ökad ledighet. Liberalerna avvisar därför familjeveckan och använder resurserna till mer angelägna satsningar. 8.4 Ålder är ingen sjukdom Sjukersättning, eller förtidspension med det tidigare begreppet, bör vara en allra sista utväg när alla andra möjligheter är uttömda. Regeringen lägger i budgeten fram generösare regler till sjukersättning när den sjukskrivne uppnått . Förslaget innebär ett stort avsteg från de tankar som länge varit vägledande för utformningen av sjukförsäkringen, och innebär en återgång till en politik där människor förtidspensioneras i stället för att ges en ärlig chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen har i sitt förslag om trygghetspension hämtat inspiration från . Men erfarenheterna från det så kallade ”efterlöne-systemet” i avskräcker. Liberalerna noterar också att utredningen som ligger till grund för förslaget (SOU 2021:69) kritiseras för bristande konsekvensanalys i ett särskilt yttrande av sakkunnige. Fokus måste vara att ta tillvara den sjukskrivnes arbetsförmåga, oavsett ålder – inte att gömma undan människor i bidragssystem. Liberalerna avvisar förslaget och vill istället se ökade arbetsmiljöinsatser för att fler ska ha möjlighet att arbeta längre. 8.5 Det ska löna sig att arbeta – nej till höjt tak i sjukpenningen Det är en grundläggande liberal utgångspunkt att sjukförsäkringssystemet ska skapa trygghet vid långvarig eller kortvarig sjukdom. En lika grundläggande liberal utgångspunkt är att sjukförsäkringen ska vara utformad på ett sätt som främjar en återgång till arbete. Sjukförsäkringen är tänkt som en tillfällig åtgärd för den som tillfälligt saknar förmåga att återgå i arbetet. Sjukförsäkringen får aldrig bli en slentrianåtgärd, och det måste finnas en hög ambitionsnivå för både aktiviteter och sysselsättning för att stimulera återgång i arbetskraften. Arbetsgivaren har ett långtgående ansvar att säkerställa en arbetsmiljö som förebygger sjukfrånvaro och som främjar möjligheterna att komma tillbaka till arbete efter frånvaro. Den höjning av taket i sjukpenningen som regeringen aviserar är ett tydligt avsteg från denna målsättning, och riskerar istället att försätta människor i utanförskap. Liberalerna avvisar därför regeringens höjning av taket i sjukförsäkringen. 8.6 Nej till uppluckring i sjukförsäkringen Regeringen föreslår reformer som riskerar att få långtgående konsekvenser och bidra till ökade kostnader för både den enskilde och samhället. Förslaget om generösare regler vid dag 365 i sjukförsäkringen samt att 62-åringar ska ha särskilda regler innebär att människor kommer att fastna i utanförskap och att regelverket blir mer diffust. Erfarenheten och första halvan av manar till stor eftertanke. En viktig slutsats från tidigare perioder med höga sjuktal är att det är viktigt att regelverket är precist, rättssäkert och tydligt. Mer diffusa regler riskerar att förlänga tiden i sjukskrivning och öka kostnaderna för skattebetalarna. 8.7 Kvalificering till bidragssystemen Det är viktigt för legitimiteten i välfärdssystemen att vissa grupper inte särbehandlas. Därför föreslår Liberalerna att de särskilda regler som finns för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övrigt skyddsbehövande vad gäller aktivitets- och sjukersättning samt garantipension tas bort. Med förändringen kommer flyktingar att behandlas på samma sätt som anhöriginvandrare och andra kategorier av invandrare. 9 Ett återupprättat LSS LSS-reformen, som genomdrevs av dåvarande under ledning av socialminister , var ett stort framsteg i arbetet för full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättningar. Det mest uppmärksammade inslaget i reformen var rätten till personlig assistans där tanken var att människor som är beroende av olika stödinsatser skulle få ett reellt inflytande över sina liv, t.ex. över vem som skulle ge hjälp och stöd. Personlig assistans är en avgörande frihetsfråga för den som berörs. I Liberalernas ska personer med omfattande funktionsnedsättningar ha möjlighet att leva, inte bara överleva. För oss liberaler är det alltid prioriterat att öka friheten för dem som är i störst behov av andras hjälp. 9.1 Liberala utredningar ger verkningsfulla förslag har Liberalerna inom ramen för det tidigare regeringssamarbetet drivit regeringen framför sig i arbetet att säkra assistansens fortlevnad. På initiativ av Liberalerna har utredningen om statligt huvudmannaskap (dir. 2021:76) tillsatts, och förslag väntas . Vidare har utredningen rätt till personlig assistans (SOU 2021:37) tillsatts och levererats. Den senare utredningen är ute på remiss, men regeringen har redan indikerat att man har för avsikt att gå vidare med utvärderingens förslag. Det är glädjande att regeringen vunnit lärdomar från tidigare samarbeten, men vi finner det anmärkningsvärt att regeringens budgetförslag inte kommer att räcka till för att finansiera reformerna i utredningen om stärkt rätt till personlig assistans. Liberalerna accepterar inte detta. Där regeringen förhalar en tillräcklig finansiering lägger Liberalerna en budget som säkrar att förslagen kan bli verklighet. 9.2 En snabbare väg till fullt utbyggd assistans Den ovan nämnda utredningens förslag innebär stärkt rätt till personlig assistans för barn, förstärkt stöd vid behov av sjukvårdande insatser och ökad rätt till personlig assistans för vissa hjälpbehov med stor betydelse för möjlighet att delta i samhällslivet på samma villkor som andra. Totalt innebär förslaget ökade kostnader om drygt 3 när reformen är fullt utbyggd. Reformerna innebär ett ökat statligt, och till viss del regionalt, finansieringsåtagande men minskar kostnader för kommunerna om 1 . Detta innebär justeringar för den kommunalekonomiska utjämningen med motsvarande summor. I regeringens förslag till budget föreslås en ökning av anslaget för assistansersättning med , då reformen enligt regeringen ska nå full effekt. Detta innebär att regeringen räknar med att reformen är fullt genomförd , vilket motsvarar utredningens längsta prognostiserade scenario. Det är oroande att regeringen, trots att den erkänner det tydliga problem som utredningen beskriver, har valt denna förhalande finansieringslösning. är lagändringarna, som beräknas träda i kraft , rättighetsbaserade vilket innebär att regeringens antagande om en långsam implementering innebär att reformen riskerar att bli underfinansierad. Liberalerna följer istället utredningens mest ambitiösa scenario och föreslår full finansiering tre, vilket innebär att anslagen räknas upp med 1 2023 och 2024 och 1 2025, varefter finansieringen permanentas nivå. 9.3 En högre schablonersättning För att den personliga assistansen ska fungera krävs det att det finns en trygg och fungerande assistansersättning för de som arbetar inom assistansen. Det är av stor vikt för både den som nyttjar personlig assistans, den som arbetar inom den och de seriösa aktörer som verkar inom systemet att det finns en långsiktighet i ersättningen. Konkret innebär det att det schablonbelopp som enligt socialförsäkringsbalken ska beräknas och fastslås räknas upp på ett sätt som göra att en skälig löneökningar är möjlig. En sådan löneökning gör det möjligt att behålla kompetent personal längre vilket i sin tur gör att det är värt att satsa på exempelvis vidareutbildning av anställda. Anställda som är kvar längre i tjänst har bättre förutsättningar att bygga relationer med den individ de arbetar med vilket stärker kvaliteten på den assistans man får. Trots dessa fördelar väljer regeringen att endast räkna upp schablonbeloppet . Det är en betydligt mindre ökning än den regeringen gjorde i föregående års budget, som förhandlades med Liberalerna och där vi istället ökade schablonbeloppet . Att regeringen i sitt förslag till budget väljer att göra avsteg från denna nödvändiga och långsiktigt hållbara ökning är anmärkningsvärt och något Liberalerna vänder sig emot. Vi ökar istället anslagen betydligt och anslår, i linje med tidigare budgetproposition, ett tillskott på . Detta tillskott kommer förbättra såväl möjligheterna till god kvalitet i insatsen som arbetsvillkoren för de personliga assistenterna. Schablonbeloppet är en viktig del i en stabil assistans och måste därför ses över noggrant . Viktiga indikatorer för att avgöra framtida ökningar är löneutvecklingen och kostnadsökningen i assistans- och andra närliggande branscher. Liberalernas mål är att schablonersättningen ska följa andra jämförbar omsorgsyrken. 10.1 Liberal politik för ett konkurrenskraftigt företagsklimat Företagandet är fundamentet för välstånd. Att vi lever i en välfärdsnation får aldrig tas för givet, det är frukten av alla de ögonblick då människor vågat bestämma sig för att försöka förverkliga sina idéer i företagandets form. har 4 av 5 nya jobb skapats i företag med färre än 200 anställda. Dessa viktiga företag måste ges rätt förutsättningar att växa – det är en avgörande pusselbit i att klara integrationen, jobben och välfärden. Det är med goda förutsättningar för entreprenörskap, investeringar, innovationer och företagsamhet som vi bygger ett starkt . Entreprenörskap och egenföretagande måste ses som en naturlig väg till egen försörjning. är så inte fallet: studier visar att det finns fler potentiella företagare än vad det faktiskt finns företagare. Politikens fokus måste vara att undanröja de hinder som ligger i vägen för jobb och tillväxt. Det är avgörande att varje människa känner att hon kan förbättra tillvaron för sig själv och andra och se resultat av sina ansträngningar. En liberal politik som tar itu med samhällets utmaningar handlar om att stärka våra viktiga jobbskapande företag genom sänkta skatter på att anställa, om att undanröja onödigt regelkrångel och att stärka kompetensförsörjningen. Det handlar också om att göra det lönsamt att anstränga sig genom sänkta skatter på arbete och företagande. Skattesystemet måste gynna företagande och investeringar. Det måste vara så enkelt, överskådligt och väl utformat att det lockar såväl tjänstesektor som industri att utvecklas, och lockar fler eller att flytta sina verksamheter till .