mot · H9024162 · 2021-10-05 00:00:00 — Därför ska regeringen ta fram nya och förtydligade villkor gällande den statliga bidragsdelen, för civilsamhället inklusive trossamfund. har 2015 och 2017 varit med och träffat två blocköverskridande överenskommelser med regeringen avseende åtgärder mot terrorism. Båda gångerna har vi drivit igenom ett krav på att inga offentliga bidrag ska gå till extremistiska organisationer, genom att ett demokratikrav införs för att få bidrag. Vi var tvungna att återupprepa vårt krav 2017 eftersom inget hade hänt hos regeringen. Efter överenskommelsen 2017 tog det innan regeringen tillsatte utredningen dir. 2018:19 Demokrativillkoren i statlig bidragsgivning. Den avlämnades som SOU 2019:35 Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället och remissvar inkom . Utredningen ger förslag på ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor till den statliga bidragsgivningen. Många av remissinstanserna välkomnar ett tydligare demokrativillkor med kriterier för en rättssäker, tydlig och enhetlig prövning om bidrag från allmänna medel. Detta är också något som efterfrågat. Flera remissinstanser kritiserar likväl förslaget. menar att ett skärpt demokrativillkor endast för det civila samhället är att särbehandla sektorn och det borde ställas lika höga krav på alla som mottar statliga medel. menar att förslagen ger uttryck för ett samhälle med lägre grad av tillit och samverkan mellan stat och civilsamhälle. , branschorganisationen för ideella verksamheter som arbetar med insamling av gåvor, är kritisk till den långtgående kontroll som föreslås i utredningen och vill värna det självständiga och fria civilsamhället. Både och Kristna Råd ser en fara i att en organisation kan hållas ansvarig för enskildas föreläsares uttalanden då detta dels kan begränsa samtal och kunskapsutbyten och dels är en oproportionerlig konsekvens att en riksorganisation exkluderas från statsbidrag på grund av agerandet av en enskild företrädare i t.ex. en lokalavdelning. Kristna Råd framhåller understryker vikten av att religions- och övertygelsefrihet, i enlighet med , tydligt beaktas i bedömningarna av bidragsansökningarna. Dessa invändningar bör begrundas i arbetet med utformningen och tillämpningen av en skärpning av demokrativillkor. Det är av yttersta vikt att inte de statliga stöden går till organisationer som gynnar terrorism eller kriminalitet, är det viktigt att värna civilsamhällets möjligheter att verka. 11 Stöd till idrotten Idrottsrörelsen i spelar en mycket stor roll för både enskilda individer liksom för samhället i stort. Idrottsrörelsen erbjuder en gemenskap och en plattform för människor att utvecklas. Svensk idrott har drygt 3,3 miljoner medlemmar och 650 000 ideella ledare som kämpar för att barn och unga ska kunna utvecklas. Utöver att erbjuda goda möjligheter för utveckling spelar också idrottsrörelsen en mycket stor roll i att förbättra folkhälsan och ungdomars möjlighet att tillgodogöra sig sin skolgång. Forskning pekar mot en positiv korrelation mellan fysisk aktivitet och inlärning. Därför finns det många goda aspekter med en välfungerande idrottsrörelse. Idrotten ska vara inkluderande och tillvarata möjligheter och undanröja hinder, så att man på alla plan och nivåer kan ta tillvara olika kompetenser, erfarenheter och talanger. Det övergripande målet om allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett bakgrund har satts av riksdag och regering och det är också något som riksidrottsförbundet arbetar med. Där är arbetet med inkludering ständigt pågående. vill se en bred översyn av det offentligas stöd till och främjande av hälsorelaterad aktivitet och friskvård. En sådan översyn bör särskilt uppmärksamma äldres, barns och funktionshindrades möjligheter till rörelse och motion. En annan fråga som särskilt bör belysas är subventionerade friskvårdsförmåner och andra avdrag, då dagens subventionerade friskvårdsförmåner exempelvis exkluderar vissa aktivitetsformer och sådan motion och friskvård som sker i samband med pendling. välkomnar att regeringen avsatt 400 miljoner för uppstart och för ökat deltagande i idrott främst för barn och unga samt för personer med funktionsnedsättning i anslag 13:1 Stöd till idrotten. 11.1 Vikten av fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning menar att arbetet med inkludering inom idrottsrörelsen inte nog kan betonas. Alla har rätt till motion och den gemenskap som ett deltagande i idrottsrörelsen ger. Det är självklart viktigt att även personer med funktionsnedsättning får möjlighet till detta, särskilt som forskning visar att personer med funktionsnedsättning rör på sig mindre än resten av befolkningen. Det är viktigt med insatser som möjliggör fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning. Det är en investering inte bara för den enskildes fysiska och psykiska hälsa och välmående utan för samhället i stort då de positiva effekterna för individen minskar exempelvis sjukvårds- och rehabiliteringsrelaterade kostnader. Ökad fysisk styrka ger också en större frihet i vardagen. Att främja ökad fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning är en investering inte bara för den enskildes fysiska och psykiska hälsa och välmående utan också för samhället i stort då de positiva effekterna för individen minskar exempelvis sjukvårds- och rehabiliteringsrelaterade kostnader[8] vill därför se ökad information och stöttning till föräldrar kring att förstå vikten av fysisk aktivitet redan i tidig ålder oavsett funktionsförmåga, och kring vilka effekterna det kan ha på ett barns självständighet och självkännedom. För att bidra till att fler får möjligheter till fysisk aktivitet gör en egen satsning om 10 miljoner till stöd för föreningar inom det civila samhället som verkar för ökad gemenskap och fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning. 11.2 Borttagen reklamskatt för ideella föreningar Reklamskatt ska betalas av den som offentliggör annonser eller reklam till ett beskattningsvärde som överstiger . betalade ideella föreningar i reklamskatt. vill avskaffa reklamskatten för dessa, vilket beräknas minska skatteintäkterna med . Det stärker föreningslivet och skapar större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. Regeringen har föreslagit att reklamskatten tas bort , vilket bedöms minska administrationen för omkring 1 600 idrottsföreningar. Detta är ett initiativ som motionerat om och således stöttar. Vi är glada att även regeringen nu vill underlätta för ideella föreningar, bl.a. idrottsföreningar med verksamhet för barn och unga. 11.3 Förhindra övergrepp mot barn I vårt förslag till statsbudget avsätts för en utbildningssatsning för att barn och vuxna i miljöer där barn befinner sig ska kunna lära sig mer om integritetsfrågor och vad man kan göra för att förhindra övergrepp. Pengarna ska kunna användas för kortare kurser inom idrottsföreningar, förskola och lågstadiet. Vuxna ska bli bättre på att upptäcka förövare som ofta söker sig till miljöer där många barn är. För de små barnen ska det inte handla om sex utan om att lära sig rätten till sin egen kropp och att sätta gränser. Det förebygger övergrepp. Vidare kan kommuner koppla redovisning av hur föreningen förebygger övergrepp och kränkningar inom sin verksamhet till villkoren för föreningsbidrag. Information bör också ingå i förskolelärarnas utbildningar. Detta förslag finns i motion som rör utgiftsområde 16. 11.4 Ökad samverkan mellan fritids och idrottsrörelsen Vi ser ett stort behov av att öka möjligheterna till rörelse och träning i samband med skoldagen. Enligt svenska läkarkårens rekommendationer bör barn och unga röra på sig minst per dag. Men av pojkarna och av flickorna når den nivån, enligt . Det är en sjunkande trend , 2017 nådde av pojkarna och av flickorna det målet. Ett bra sätt att få till stånd mer rörelse är att använda barnens tid på fritids till fysiska aktiviteter i större utsträckning. Den öppna fritidsverksamheten är ofta samordnad med skola och fritidshem samt kommunens övriga fritidsverksamheter för barn och ungdom, samt kan anordnas i samarbete med föreningslivet. är positiva till samverkan mellan idrottsklubbar och fritidshemsverksamheten då det kan leda till att allt fler få chansen att träna och att upptäcka föreningslivet som familjepusslet kan underlättas om en del av barnens träning kan ske på fritidstid. Vi avsätter för att utveckla fritids i denna riktning, tillsammans med idrottsrörelsen. 12 Belysning av den våldsbejakande islamismens brott Det krig som bedrivits av terrororganisationen () i har uppmärksammat oss på hur rekryteringen till IS och andra våldsbejakande extrema rörelser har pågått här i där unga svenskar befinner sig. I skolans domäner, på ungdomsgårdar och sociala medier har man lockats med historielösa påståenden och radikala lockrop. Okunskap om ideologier och deras ursprung ger en öppen dörr för dessa våldsbejakande rörelser in till de ungas uppmärksamhet och engagemang. Därför föreslår att staten ska ge Forum för levande historia i uppdrag att informera om den våldsbejakande islamismens brott utöver tidigare uppdrag. På så sätt kan den kompetens som finns samlad kring att upplysa om antisemitism, nationalsocialismens illgärningar och kommunistiska regimers brott mot mänskligheten, även användas för att belysa den våldsbejakande islamismen. Till detta ändamål avsätter extra i budgeten . En av kulturens bärande frågor är kulturens tillgänglighet. Kulturen spelar ingen roll om den är omöjlig för människor att ta del av. Kultur kan inte anses tillgängliggöras endast genom subventionerade entréavgifter för alla på basutställningar vid ett antal statliga muséer i . Vill man verkligen att alla ska få del av kultur behövs helt andra insatser i svenskt kulturliv. I tillgänglighet måste också tillgänglighet för alla vägas in. Bland annat behövs satsningar på förbättrad tillgänglighet i de fysiska lokalerna för personer med funktionsnedsättningar, men även för att skrifter och föremål i större utsträckning finns att ta del av digitalt. Teckenspråkstolkar ska anlitas vid behov och den geografiska tillgängligheten måste säkras. Vi anser att detta är viktiga steg i att öka tillgängligheten till kulturen. Den rödgröna regeringen menade vid införandet att fri entré på ett fåtal utvalda museer tillgängliggör kulturen. Vi delar inte den uppfattningen. Satsningen på fri entré gäller dessutom enbart för muséernas basutbud. När de dåvarande Alliansen styrde hade alla barn och unga fritt inträde till alla utställningar vid de statliga museerna, dvs. även de tillfälliga utställningarna. Det har den socialdemokratiskt ledda regeringen valt att avskaffa. Dessutom finns ca 200 museer till i landet som inte är statliga och som inte berörs av regeringens gratis-satsning. Vi menar att det blir en snedvridning av resurserna att dessa inte får del av satsningarna och säger därför nej till fri entré på statliga museer och minskar därmed anslag 8:1, utgiftsområde 17, med . Enligt entré till statliga museer, RIR 2019:39, har reformen förändrat förutsättningarna för museerna att finansiera sin verksamhet. För några museer har övergången till fri entré inte medfört några egentliga ekonomiska utmaningar medan andra har svårare att få ekonomin att gå ihop på grund av ökade kostnader för lokalvård, säkerhet och underhåll av lokaler. Möjligheterna att generera intäkter för att täcka de behov som finns är begränsade och skiljer sig åt mellan de olika museerna. I förlängningen riskerar de ekonomiska utmaningarna att ha en negativ inverkan på museernas möjligheter att upprätthålla en hög kvalitet i genomförandet av sina olika uppdrag[9]. Regeringen inrättar för Förintelsen i och tillför medel för detta. ser detta museum som angeläget och visar att tar frågan om antisemitism och minnet av förintelsen på allvar. Det är viktigt att unga generationer lär sig av historien, så att den inte upprepar sig. Över sex miljoner människor föll offer för en av de mest avskyvärda regimerna i världshistorien och den mänskliga ondskans bottenlösa grymhet. för Förintelsen kommer att påminna oss om det som hände och betydelsen av att kämpa för demokratin och människovärdet – en kamp som måste vinnas och för varje ny generation. 14 Kultur för unga En av prioriterade frågor på kulturområdet är Skapande skola. Den har tagits väl emot av både kulturskaparna, elever och lärare. I korthet går satsningen ut på att professionella kulturskapare och skolan samarbetar för att långsiktigt integrera kulturella uttryck i skolans arbete. Sedan starten har Skapande skola byggts ut, mycket tack vare förverkligande av förslag från , så att den nu omfattar hela och förskoleklass. Vi bidrog också till det tillkännagivande från kulturutskottet som riktades till regeringen om att regeringen borde vidareutveckla Skapande skola så att fler barn och unga kommer i kontakt med kultur. De vanligaste projekten involverar konst- och bildskapande, teater, dans, musik, drama och skrivande. visar en översyn som gjorts av Skapande skola att det finns utvecklingsmöjligheter och fortfarande kvarstår att nå det nationella kulturpolitiska målet om att alla barn ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. ökar på regeringens satsning på med under anslag 1:3, utgiftsområde 17. Vi menar att detta är en viktig insats för barn och unga att möta kulturen. Forskningen visar att barn som regelbundet har kontakt med kulturell verksamhet får en större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan är avgörande för att förstå andra människors känslor och känna empati. På så sätt utvecklas barnets kognitiva kompetens. Under ledning lyckades den dåvarande alliansregeringen täcka glappet mellan förskola och skola i projektet . Detta möjliggjorde att även förskolebarn kunde ta del av Skapande skola och få ett bättre uttryck för sin kreativitet under förskoleåldern. Projektets nytta för skolelever kan inte nog understrykas, och många lokala initiativ har gett ringar på vattnet. Kulturen har genom detta initiativ uppvärderats och givits en självklar plats i lektionssalen. Den psykiska ohälsan har ökat kraftigt vilket påverkar barns och ungas framtidsutsikter. Barn rör sig allt mindre - trots att vi vet mer om hälsokonsekvenserna av stillasittandet: barnets muskler, hjärta, motorik, balans, , sömnkvalitet och koncentrationsförmåga försämras. Före pandemin utkom en rapport från som beskrev att det bland de 15-åriga tjejerna bara var som rör sig tillräckligt, och enligt samma rapport följer såväl fysisk som psykisk ohälsa i stillasittandets spår. Pandemins restriktioner och nedstängda fritidsaktiviteter och delar av 2021 har inte förbättrat situationen. visar i en kartläggning att den fysiska aktiviteten hos gymnasieungdomar och universitets- och högskolestudenter minskade under pandemin. Även upplevd ensamhet och långvarigt sittande verkade öka[10]. Med fysisk träning blir barn lugnare, får mindre ångest och oro, blir mer nöjda med sig själva och skolresultat kan förbättras med mer motion. De som söker till BUP med lindrig psykisk ohälsa bör alltid få frågor om hur mycket de rör sig och hur de sover, åtgärder som räcker för att må bättre. Vi ser vidare en utbredd ensamhet bland många barn och unga. Stiftelsen presenterade i sin årsrapport undersökningar som visar en utbredd ensamhet[11]. Bland elever i åk 3–6 känner sig en fjärdedel ensamma i skolan och av eleverna i åk 6-9. Många barn vittnar i kontakt med organisationer som att de upplever att deras föräldrar eller vuxna på skolan inte har tid för dem. När det gäller ensamhet finns en koppling till psykisk ohälsa och det är känt från forskning att högstadieungdomar som känner sig ensamma löper väsentligt högre risk att få underkända betyg. Många barn finns dessutom i en ekonomisk utsatthet som leder till segregation och ohälsa. Det finns klara samband mellan ekonomisk utsatthet och klart sämre hälsoutveckling i allmänhet, men även en tydlig koppling till ökad psykisk ohälsa. Allt detta har samhällsekonomiska effekter som är betydande – hälsoeffekterna slår rakt in i den primär- och sekundärkommunala ekonomin. Men flera av de här problemen hänger faktiskt samman i en lösning: det civila samhällets idrottsklubbar och andra föreningar och församlingar som spelar en central roll för att mota dessa problem. Men det civila samhället skulle kunna göra långt mer med rätt förutsättningar. Om fler barn skulle få möjlighet att delta i idrott, i lägerverksamhet eller barnkör skulle hälsoeffekterna vara betydande. Utifrån SCB:s statistik över barns levnadsförhållanden kan konstateras att barn i ekonomiskt utsatta hushåll, barn till ensamstående föräldrar, barn med utlandsfödda föräldrar och barn i arbetarhushåll har en mindre aktiv fritid med lägre deltagande i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. De går därmed miste om integrerande mötesplatser där de träffar andra barn, idrottssammanhang där träning ger både kortsiktiga och långsiktiga hälsofördelar, och sammanhang med närvarande vuxna som främjar gemenskap och motverkar ensamhet. En förklaring till detta kan vara att barns fritidsaktiviteter är dyra. har tagit intryck av reformer i nordiska grannländer och menar att det nu behövs en bred reform som stimulerar fler till rörelse och föreningsengagemang, med ett särskilt fokus på de barn som finns i ekonomisk utsatthet. I vårt budgetalternativ avsätter vi 2022, 2023 och 2024 för att införa ett fritidskort till alla barn mellan årskurs 2 och 9, laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet samt . Stödets storlek kommer variera utifrån hushållets ekonomi. De flesta barn kommer få i stöd , men för dem som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet (där hushållet uppbär bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd) kommer ett betydligt större stöd – – finnas laddat på kortet. Detta för att alla barn ska få goda möjligheter att delta i idrott eller annan föreningsverksamhet. Det innebär att nästan en miljon barn kommer att få stöd för aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till ca 150 000 barn. Kortet kan, i ett enkelt administrativt system, användas hos de föreningar som är godkända bidragsmottagare av offentliga medel - till en början alla föreningar som får LOK-stöd, alla civilsamhällesorganisationer som får stöd av Myndigheten för Ungdoms och Civilsamhällesfrågor, samt alla kommunala kulturskolor med kriteriet att dessa aktiviteter är riktade till rätt åldersgrupp, att aktiviteterna är regelbundna och ledarledda samt främjar ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Myndigheten bör få i uppdrag att utveckla ett system för att fler aktörer ska kunna godkännas och anslutas till kortet. Vi vet från barnrättsorganisationernas vittnesmål att barn i ekonomisk utsatthet alltför tidigt känner stort ansvar för familjens ekonomi och när fritidsaktiviteterna konkurrerar med övriga behov i hushållskassan så slutar många med sin träning eller annan fritidsaktivitet. Den insikten är avgörande för vårt förslag. Med ett fritidskort uppmuntrar vi barn i ekonomisk utsatthet till att delta i föreningslivet som andra, fredat från annat och vi ger alla barn bättre möjlighet till en aktiv fritid. Vi vill därför tillsätta en utredning för att möjliggöra införandet av ett sådant fritidskort. Det bör ges regeringen tillkänna. Av de 2022 ska gå till bidraget som sådant. Det ligger under anslag 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken, utgiftsområde 17. riktas till Myndigheten för Ungdoms och Civilsamhällesfrågor (MUCF) , anslag 12:1, utgiftsområde 17, för att ta fram och administrera kortet och extra går till , anslag 2:1 utgiftsområde 10, som ska samordna utskicken av korten med Myndigheten för Ungdoms och Civilsamhällesfrågor. Kulturskolorna i är unika i världen eftersom tanken är att alla ska ha råd att låta sina barn få lära sig spela ett instrument eller utöva annan kulturell verksamhet utan tanke på bakgrund eller ekonomiska förutsättningar. Vi ser det som oerhört värdefullt att värna om denna verksamhet. Att lära sig behärska ett instrument eller att lära sig dansa stärker ofta elevens självförtroende. I samspelssituationer får eleven dessutom erfarenheter av samarbete, tolerans, förståelse för andra samt att både kunna leda och följa. Det ska vara möjligt för alla barn som vill att lära sig spela, sjunga, dansa eller något annat av allt som Kulturskolorna erbjuder. Det finns dock många utmaningar när det gäller och att nå alla barn oavsett kön och bakgrund, och därigenom bidra till det nationella kulturpolitiska målet om att alla barn ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Detta har också försvårats under pandemin då kulturskolorna fått ställa om sin verksamhet till att bedrivas på distans. Vi välkomnade att regeringen förstärkte det statliga bidraget till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet , vilket uppgår till 2021. För oss kristdemokrater är betydelsen av att ha balans mellan samhällets tre sektorer fundamental. Det civila samhället utgörs av familjer, föreningar, stiftelser, organisationer och övriga sammanslutningar av människor som, utan ekonomisk vinst som målsättning, drivs för att förbättra och ge mervärde. Den privata sektorn utgörs av näringslivet som i grunden är samhällets ekonomiska motor som genererar jobb och skatteintäkter. Den politikerstyrda offentliga sektorn som finansieras via skatter inkluderar stat, kommun och landsting, ska framförallt ha en understödjande och samordnande funktion gentemot de övriga samhällssektorerna. Svenskt kulturliv har i alldeles för hög utsträckning präglats av det offentliga i både drift och finansiering. Det offentliga ska hålla sig på en armlängds avstånd och ha en understödjande roll och inte spela huvudrollen. Den privata sektorn bidrar till kulturlivet genom utbud och efterfrågan. Ett tydligt exempel är svensk musikindustri. har en blomstrande musikindustri helt enkelt därför att människor både i vårt eget och i andra länder tycker att vi producerar bra musik. Det är inte heller ovanligt att företag sponsrar kulturverksamhet. Det civila samhället är grundförutsättningen för det kulturella livet. Utan det engagemang, det intresse och den passion för de olika kulturella uttrycken som finns hos människor och föreningar skulle inga kulturbudgetar i världen hjälpa. Men det civila samhällets kulturaktörer är i alltför hög utsträckning helt beroende av offentlig finansiering. anser att det behövs en bättre balans mellan de tre sektorerna. När det på kultursidor talas om en fri kultur, avses i regel en kultur fri från marknadsmekanismerna – från utbud och efterfrågan. Det var mot den bakgrunden kulturpolitiska mål skrevs, om att kulturpolitiken skulle motverka ”kommersialismens negativa verkningar” inom kulturen. När vi kristdemokrater talar om behovet av en fristående kultursektor, menar vi en sektor som är fristående från politisk styrning. Inte bara i en beslutsmässig mening utan också, i högre grad än vad som är fallet , ur ekonomisk mening. En betydelsefull målsättning med svensk kulturpolitik bör vidare vara att uppmuntra, stödja och underlätta alternativa finansieringsvägar för kultursektorn och för kulturarbetare. behöver nästa steg tas och ytterligare skattemässiga incitament för icke-offentlig finansiering av kultursektorn behöver komma till. Gåvoskatteavdraget, som drev igenom i alliansregeringen, gällde enbart enskilda gåvogivare och enbart till hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Reformen var av mycket stor betydelse för det civila samhället. Dessvärre avvecklades den av den rödgröna regeringen men har glädjande nog återinförts. Sponsring inom kulturen är en viktig framtidsfråga för hela kultursektorn. Regelverken bör ses över för att underlätta och uppmuntra enskilda och företag att bidra finansiellt till kultursektorn. Konst skänker ett mervärde i livet.