mot · H9024219 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utbildningar inom besöksnäringen som anordnas inom och yrkesvux samt av andra aktörer på lokal nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om validering av praktisk kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka regionala skillnader i regeltillämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om servicekontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Statens servicecenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda villkoren för butiker på landsbygden när det gäller att vara ombud för statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det särskilda stödet till dagligvarubutiker på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheters lokalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en grundlig översyn av transportbidraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja gränshinder för att bidra till tillväxt i gränsregioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med ett system likt det norska där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en stabil energiförsörjning som underlättar att hela håller ihop, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra ett digitalt kunskapslyft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de icke-statliga regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurserna till upprustning och underhåll av vägar och mindre järnvägsspår på landsbygden bör ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bilen är ett redskap för frihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 19 Regional utveckling Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 Läget för svenskt näringsliv Pandemin har utsatt och omvärlden för stora ekonomiska påfrestningar. Företagen och deras anställda är hårt drabbade. Många har fått leva med en stark oro över om det egna livsverket ska kunna överleva krisen. Kundnära branscher som hotell, restaurang och transport har påverkats starkt av restriktioner, social distansering och oro för smittspridning. Produktionsvärdeindexet för tjänstesektorn föll tungt. Arbetslösheten har stigit och ligger högt jämfört med många andra EU-länder. ligger på fjärde plats räknat från botten i och särskilt långtidsarbetslösheten är ett växande bekymmer. Regeringen har under krisen vidtagit åtgärder i form av flera stödpaket riktade till företagen. Inte sällan har det skett efter påtryckningar från . Vår ambition har varit att i konstruktiv anda söka lösningar. För företagens skull, och därmed för jobbens och välfärdens skull. Att permitteringsstödet kom på plats var viktigt för att skydda jobben. ville se ett högre tak i stödet än vad som initialt gavs. Därtill ville vi slopa kravet på arbetsgivare att först göra sig av med tillfälligt anställda innan permitteringar kunde ske. Regeringen tillmötesgick det första, men beklagligt nog inte det andra. gick därmed på tvärs med flera andra länder och människor med svag ställning på arbetsmarknaden förpassades till arbetslöshet i onödan. presenterade tidigt förslag på omställningsstöd mot bakgrund av det intäktsras som näringslivet upplevde. När regeringen förslag kom avsåg det . , efter krav från bland annat oss kristdemokrater, förlängdes stödet och vidgades till att även gälla egenföretagare. Det är av stor vikt att de reformer som sjösätts är strukturellt riktiga och för ur krisen. Det behövs jobbreformer som är breda, snabba och träffsäkra – kraftfulla åtgärder som bryter med massarbetslösheten. En nyckelfaktor i återhämtningen är ett gott företagsklimat där investeringar stimuleras och det är enkelt och lönsamt att anställa. I vårt samlade budgetförslag föreslås flera reformer och återfinns i vår budgetmotion. syn på regional tillväxt Alla människor ska oavsett bostadsort kunna få del av samhällets grundläggande sociala rättigheter, offentlig service och ges rimliga förutsättningar att försörja sig. Den regionala utvecklingspolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet. Livskraftiga regioner byggs när människor med kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrånperspektiv. Eldsjälar som brinner för en idé kan betyda mycket för en bygds utveckling. vill ge dem verktyg så att dessa idéer kan förverkligas. vision är att hela ska fungera, såväl människor som företag måste ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. hållbara tillväxt är beroende av både näringslivets villkor och de miljöer människor bor och verkar i. , goda kommunikationer, attraktiva livs- och boendemöjligheter och tillgång till offentlig och kommersiell service är avgörande för regioners och kommuners utvecklingsmöjligheter. En politik bör föras som syftar till att människor, oavsett var i landet de bor, kan ta del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig och utveckla sin omgivning. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Vi vill se möjligheter till tillväxt i alla delar av landet där regionala fördelar ska tas tillvara. Land och stad är inte motsatser utan kompletterar varandra och gör till ett bättre land. Utveckling av det lokala näringslivet Det räcker inte enbart med förändringar på arbetsmarknadsområdet för att minska arbetslösheten. Näringslivspolitiken måste ge stabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer alltid att vara ryggraden för välfärd. Vi anser att de små och medelstora företagen som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. Skatter och avgifter ska bidra till konkurrenskraft och regelbördan som drabbar företagare måste kraftigt minskas. Sex av tio företagare ser regler som ett tillväxthinder, och utvecklingen har gått mot ökade kostnader till följd. Nya regler tillkommer, gamla blir kvar. Basindustrins utveckling har stor betydelse för den regionala tillväxten och jobbskapandet i , inte minst utanför storstadsregionerna. Basindustrin och förädlandet av våra naturtillgångar utgör en grund för det svenska välståndet. Ett konkurrenskraftigt näringsliv med en stark basindustri förutsätter en trygg och säker elförsörjning. Kombinationen av en väl utbyggd planerbar baskraft och förnybara källor, har varit gynnsam för . Men efter nedläggning av och regeringens skattesmäll mot kraftvärme tidigare ser vi exempel på hur kapacitetsbristen hindrat lokala investeringar. ser med allvar på utvecklingen, och lägger därför flera förslag som kan förhindra detta. Vi vill ge bättre skattemässiga villkor för kraftvärme, vill se möjligheterna till ny kärnkraft och tillför kärnkraftsforskningen . Basindustrins värde för orten där man verkar och det lokala näringslivet kan knappast överskattas. Tillgången till personer med både praktisk och akademisk utbildning är väsentlig för en orts utveckling, på alla områden. De gigantiska investeringar som är på väg att ske i norra som exempelvis satsningar på fossilfritt stål och batteritillverkning ritar om kartan från grunden. Det ställer ökade krav på kommunernas förmåga att tillhandahålla bostäder och alla de välfärdstjänster en kommun ska ansvara för. Det ger också stor påverkan på norra möjligheter att försörja södra delarna av landet med el. Detta utvecklas närmare i motionen på utgiftsområde 21 Energi. På landsbygden finns stora utvecklingsmöjligheter, inte minst inom besöksnäringen och upplevelseindustrin men också inom produktion av förnybar energi och miljöteknik, produktion av livsmedel, utveckling av hållbara vattenbruk eller inom skogsnäringen, för att ge några exempel. Förvaltarskapstanken genomsyrar vår syn på landsbygdens gemensamma resurser. Vi har ett ansvar inför nästkommande generation att på ett ansvarsfullt sätt vårda och förvalta den miljö och natur vi lever i, så att kommande generationer kan leva i ett hållbart samhälle. En miljö där mångfalden av människor och natur tas tillvara och där grupper, företag och föreningar kan utvecklas. Vi anser att de satsningar som görs inom landsbygdsprogrammet är viktiga för att förbättra förutsättningarna för jobb och tillväxt på landsbygden. Men utmaningarna är omfattande. Den skånska landsbygdsbon möter inte helt oväntat andra utmaningar än den som bor i inland. Några landsbygdskommuner lyckas med att bryta vikande befolkningskurvor, andra kommuner åker fortfarande nedåt på den demografiska rutschkanan. Befolkningsminskningen på landsbygden medför negativa konsekvenser för välfärden, men även för infrastrukturinvesteringar och företagande. vill vända den negativa utvecklingen. Vår landsbygdspolitik syftar till att ge goda förutsättningar för utveckling, främja ett starkt civilsamhälle, bidra till att forma ett gott förvaltarskap, förbättra kommunikationerna, underlätta företagandet och ta bort regelverk som missgynnar de boendes initiativ att starta och driva verksamheter. Besöksnäringen skulle kunna utvecklas ytterligare i landets alla delar, men där krävs satsningar på regionala utbildningar inom och yrkesvux för utbildning och kompetensutveckling inom näringens olika delar. Många goda lokala utbildningar inte minst för nyanlända har kommit igång på olika håll i landet. Att använda nya svenskars språkkunskaper, och infödda svenskars lokalkännedom, borde vara en bra kombination för att öka de lokala förutsättningarna för en stärkt turism. Kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet. En nyckelfråga för att kunna skapa en positiv spiral när det gäller de nyanlända som har kommit till är att kunna skapa vägar för egen försörjning, detta är något annat än det beklämmande uttrycket ”att vara i sysselsättning”. Ett arbete är så mycket mer än det som syns i lönekuvertet. Att känna sig behövd, att ha tydliga rutiner, att känna pliktkänsla, att anstränga sig och få feedback är viktiga beståndsdelar i ett meningsfullt arbete. Det handlar om att snabbt skapa vägar som tar till vara den kompetens som finns och vid behov komplettera med det som saknas för att den nyanlände ska få bli en del av sitt nya hemland. Detta är en av samhällets viktigaste uppgifter. Ett verktyg kan vara att använda sig av ”kompetensråd”, där företrädare från bland annat region, länsstyrelse och handelskammare träffas med ett enda syfte – att få fram arbetstillfällen för nya svenskar. Oavsett var man bor och lever i , ska varje invånare kunna känna hopp för sin framtid, kunna se sin egen och omgivningens potential för att skapa en värdig tillvaro med egen försörjning. Varje arbetad timme ska vara viktig för den enskildes ekonomi och för samhället. Vägen dit kan vara validering av erhållen praktisk kompetens, inte endast akademisk. Arbetet med att få snabb och effektiv validering är eftersatt och flera regeringar bär ansvaret för att så lite skett. krävs krafttag för att få valideringen att fungera. De regionala kompetensplattformarna behöver dessutom fler verktyg och ett större handlingsutrymme. Motverka regionala skillnader i regeltillämpning Undersökningar visar på stora variationer i hur företagen i olika delar av upplever kontakten med myndigheter, länsstyrelse eller kommun. En studie från avseende restaurangbranschen visar också att tolkning och tillämpning av regelverken skiljer sig åt mellan olika kommuner. Det här är ett tecken på att det bland annat inte är tillräckligt tydligt hur regler ska tolkas och tillämpas, och att det behövs ett bättre stöd för det. Det kan heller inte uteslutas att beslut i vissa fall färgas av agendadrivna myndighetspersoner. Myndigheter och länsstyrelser ska tillämpa lagar på samma sätt i hela landet. Det är inte acceptabelt att företag i vissa delar av landet ges sämre villkor när reglerna är desamma. Regeringen bör verka för att utveckla stödet till kommunerna så skillnaderna minimeras. Länsstyrelserna och andra relevanta statliga myndigheter bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att motverka regionala skillnader i myndighetsutövning. Rättsväsendet – ett grundläggande samhällsuppdrag För att värna tryggheten på landsbygden är det angeläget att polisen har de resurser som krävs för att vara närvarande i hela landet. föreslår betydande satsningar på hela rättsväsendet i form av poliser, åklagare och domstolar. Detta redovisas i motionen gällande utgiftsområde 4 Rättsväsende. När fler insatser görs för att komma åt kriminella kommer fler av dem hamna i domstol. Den allt hårdare kriminaliteten ställer också högre krav på säkerhet för domstolarna, som kommer behöva förbereda sig på att skydda sig från angrepp från kriminella gäng som drabbar alla delar av rättsväsendet. vill också se domstolar på fler platser i . har centraliserat vårt domstolsväsende avsevärt de senaste två decennierna. fanns 96 tingsrätter, finns bara 48. behöver en satsning på domstolsväsendet. har därför aviserat att vi vill bygga ut domstolar. För att både klara att öka domstolarnas kapacitet och etablera domstolar på fler platser utökar vi anslaget med de tre närmaste åren utöver regeringen, för att bygga upp domstolsväsendet och etablera domstolar på fler platser. God tillgång till service i hela För att hela ska leva krävs att grundläggande offentlig och kommersiell servicenivå finns tillgänglig även i landsbygdskommuner och i förortsområden. Vi menar att det är viktigt att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig, finansiell och kommersiell service i hela landet. Servicekontor är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. Regeringen har under innevarande mandatperiod ökat antalet servicekontor och fler är på gång. De flesta kontor placeras i större städer. anser att fördelningen är skev till landsbygdens nackdel och föreslår att, utöver regeringens förslag, ytterligare sju servicekontor placeras i landsbygdskommuner. För detta anslår ökade medel inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Statens servicecenter utför administrativa tjänster inom HR, ekonomi och lön, och erbjuder system- och driftservicelösningar åt statens myndigheter. Genom att samla flera myndigheters administration på ett ställe kan servicecentret uppnå skaleffekter genom att standardisera processer och upphandla lösningar centralt, vilket innebär en besparing för skattebetalarna. är det inte möjligt för kommuner och regioner att köpa tjänster av Statens servicecenter, men har föreslagit att det ska bli möjligt. Det skulle avlasta särskilt små kommuner och spara skattemedel som istället kan läggas på välfärdens kärnverksamhet. Särskilt driftstöd till dagligvarubutiker på landsbygden Den lokala dagligvarubutiken fungerar ofta som ortens nav. Förutom att invånarna har någonstans att handla det mest nödvändiga, är butiken en träffpunkt som bidrar till social sammanhållning. Och när det väl finns en butik, finns det ofta även tillgång till ombudsservice från post, apotek och Systembolaget. Att en butik på landsbygden kan få bli ombud för olika tjänster som apotek, post och systembolag är en fördel både för butiken och för dess kunder. Det bör därför ges i uppdrag till statliga bolag att analysera om de kan underlätta för lanthandlare att bli ombud, och analysen bör också innehålla förslag på förbättrad ersättning till de aktuella butikerna. Ett fungerande serviceutbud är grundläggande för att fler företag ska kunna finnas och utvecklas i bygden. Av demografiska skäl har många butiker på landsbygden fått svårare att investera i sin verksamhet eller tvingats lägga ner. Regeringen införde ett särskilt driftstöd för dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden. I genomsnitt har 274 butiker fått del av stödet och på detta sätt fått hjälp att undvika nedläggning. Med tanke på butikernas nyckelroll för att hela ska fungera anser att stödet borde höjas och komma fler till del. utökar därför satsningen och anslår mer än regeringen . Medlen återfinns under anslag 1:1 inom detta utgiftsområde. Utöver att vi vill tillföra mer medel vill vi också att beräkningsgrunden för vilka krav som ska uppfyllas för att en butik ska kunna söka medel ändras i så måtto att avståndskravet till närmaste butik ändras och att omsättningsgränsen ses över. Utöver dagligvarubutikerna är även drivmedelsstationer oerhört viktiga nav på landsbygden. För att säkerställa att fler av dessa får en rimlig chans att överleva finns det ett investeringsstöd. avsätter utöver regeringen för detta ändamål. Detta återfinns inom anslag 1:1 inom detta utgiftsområde. En viktig förutsättning för regional tillväxt är goda möjligheter för företag och andra verksamheter att verka även utanför storstäderna, liksom tillgång till god offentlig service i hela landet. Närvaro av statlig verksamhet är ofta viktig, då sådan kan bidra till mer kvalificerade arbetstillfällen inte bara i den egna verksamheten utan även i andra. anser att de myndigheter som har sin verksamhet i Stockholms-området bör välja lägen utanför de dyraste områdena i . Ytter-stadsområden bör i sådan bedömning vara förstahandsalternativet, dels för att hyresnivån där är lägre, dels för att det bidrar till jobb och en mer dynamisk stadsmiljö. Med jobben ges också möjlighet för kringservice att växa fram, till exempel i form av restauranger, transporter, lager och liknande. Omlokalisering av myndigheter till andra delar av landet än storstadsområdena har ofta en regionpolitiskt positiv effekt och bör prövas i större omfattning än , även om hänsyn också behöver tas till möjligheten att behålla och rekrytera adekvat personal. Bostadssituationen är i många fall svår på både större och mindre orter, något som redan funnits tidigare, men ökat på grund av stor inflyttning av både dem som ännu är asyl-sökande och dem som fått uppehållstillstånd. En större rotation på bostadsmarknaden måste till för att fler ska kunna välja vilket boende man vill ha, eller överhuvudtaget kunna få en bostad där man faktiskt fått ett jobb. Ett av de större problemen för bostadsbyggande på landsbygden är att produktionskostnaden ofta överstiger marknadsvärdet när fastigheten är färdigställd. Dessutom accentueras detta faktum med dagens nedskrivningsregler som gjort att många bostadsföretag anser det är olönsamt att bygga på landsbygden, då de först får finansiera bostadsproduktionen och sedan en stor nedskrivning i bokslutet till följd av att marknadsvärdet kan skilja avsevärt. Detta är problematiskt. Marknadspriset är förstås vad det är på en öppen och fri marknad, men att redovisningsreglerna får till konsekvens att risken ökar så mycket att det blir ett hinder i sig med projekt på gles-och landsbygd är bekymmersamt. Regelverket kring avskrivningar skulle alltså behöva bli mer flexibelt för att underlätta byggandet av nya fastigheter på mindre orter där prisbilden är låg. Vi kristdemokrater anser att det bör finnas en möjlighet för bostadsföretag på marknader där produktionskostnaden överstiger avsevärt marknadsvärdet, att kunna göra nedskrivningen på som en ny gräns för att underlätta för byggande i framför att landets mindre kommuner. Antalet nybyggda bostäder har varit något lägre än . Främst är det nybyggnation av lägenheter i flerbostadshus som varit lägre. Nyproduktionen av småhus har däremot varit relativt oförändrad. Det finns stora lokala/regionala variationer och i många kommuner är det en stor matchningsproblematik. Det krävs en sammanhållen planering av olika funktioner i samhället för att ett boende ska kännas attraktivt för olika målgrupper. Barnfamiljer, ensamstående, studerande och äldre par – oavsett livssituation ska det finnas boende att tillgå. Den regionala tillväxten är beroende av tillgången till boende av skilda slag: för dem som älskar nära tillgång till naturen eller för dem som vill bo nära service och nöjen. Förtätning av centrala områden inne i tätorter likaväl som exploatering av mark i kommunernas ytterområden kräver en aktuell bostadsförsörjningsplan och uppdaterade översikts- och detaljplaner. Svensk bostadsmarknad är i behov av reformer för att tillgången till bostäder ska öka. Det behövs färre hindrande regler, snabbare planprocesser och att fler måste ges möjligheten att äga sitt hem genom startlån, bosparande och förändrade regler för tomträtter. Åtgärder bör vidtas för ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Därför vill bland annat förändra flyttskatter och amorteringskrav, vilket beskrivs närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Vi vill också stimulera ökat byggande av småhus, en bostadsform som är starkt eftertraktad men där tillgången är låg. För att fler ska kunna få villadrömmen besannad tillför vi i form av en prestationsbaserad planeringsstimulans för kommunerna. Stöd för särskilda områden Norra delen av landet har en regional nedsättning av arbetsgivaravgiften som vi kristdemokrater inte längre anser vara nödvändig för att stimulera tillgången till arbetskraft och anställande av ny personal i företagen. Näringslivet måste konkurrera med kvalitet och mervärden lokalt för att få kvalificerade medarbetare att flytta till en ort och vilja stanna kvar där under . Det gäller såväl vissa stadsdelar och tätortsområden som landsbygd. Speciellt viktigt för internationella företag kan vara kommunala insatser som att främja engelskspråkiga klasser i skolan eller internationell skola på orten, liksom tillgången till rekreation och kultur. Att ta tillvara flerspråkighet och kulturell kompetens oavsett om det är inflyttad arbetskraft, asylsökande eller nya svenskar som fått uppehållstillstånd, kräver lokala strategier för utveckling. Att kunna använda regionala strukturfondsmedel för dessa ändamål är viktigt. Infrastrukturen med god tillgänglighet till flyg och tåg för att kunna resa inom och utom på ett enkelt sätt är också det en viktig del för att stimulera boende såväl som besökare på möten och fritid. Transportbidraget har blivit granskat av där man sökt svar på frågan om bidraget på ett effektivt sätt bidrar till att nå avsedda syften. Bidraget syftar till att kompensera för kostnadsnackdelar samt stimulera till höjd förädlingsgrad för företag i de fyra nordligaste länen. Granskningens övergripande slutsats är att det är oklart i vilken utsträckning transportbidraget bidrar till att nå sina syften. Man konstaterar att de faktiska transportkostnadsnackdelarna är oklara liksom att det är oklart om bidraget ger en ökad förädlingsgrad och näringslivsutveckling.