mot · H8024035 · 2021-04-30 00:00:00 — I det arbetet måste såväl familjer, barn- och ungdomsvården, skolan och den ideella sektorn stärkas. Rekordmånga människor befinner sig på flykt undan förtryck och krig. Många har sökt och fortsätter att söka sig till . Det är en moralisk plikt och en självklarhet att ta emot människor på flykt. Men det skapar också utmaningar för vårt samhälle när en stor grupp människor ska integreras, därför behöver söktrycket till ned till en nordisk genomsnittsnivå. Arbetsmarknaden är tudelad med allt högre arbetslöshet i grupper som befinner sig i en utsatt ställning. Denna tudelning riskerar att fördjupas, med mänskliga, sociala och ekonomiska följder, om inte omfattande reformer genomförs. Många av dem som lämnas efter, utanför arbetsmarknaden, är nyanlända som ofta saknar gymnasieutbildning och har bristande språkkunskaper. förändras också jobbens karaktär snabbt på arbetsmarknaden. En allt större del av jobben kräver högre utbildning och specialistkompetens. För att kunna inkludera fler finns ett skriande behov av både mer yrkesutbildning och fler arbeten som kräver lägre kvalifikationer (s.k. enkla jobb). De behövs för att alla människor som har kommit till ska få en möjlighet på den svenska arbetsmarknaden. Den politik som regeringen har bedrivit saknar riktning och reformkraft jämfört med den som förde tillsammans med Alliansen. Under alliansåren växte helt nya branscher fram som skapade jobb åt människor som tidigare hade befunnit sig i utanförskap. Vi var med och tog ur en återvändsgränd av höjda skatter och bidrag. I stället visade vi upp nya vägar till ökad frihet, valfrihet och tillväxt. Utanförskapet minskade med en femtedel, trots finanskrisen. Så fungerar en politik som litar på och stöttar människors förmåga och bygger underifrån. Men de utmaningar vi står inför nu är både stora och många. och såg också till att satsa på verkningsfulla reformer för arbetsmarknaden i den budget som antog . Vi satsade stort på yrkesvux, sänkte inkomstskatterna med fokus på låga och medelhöga inkomster och tog bort den särskilda löneskatten för äldre som jobbar. Alla dessa delar syftar till att stärka drivkrafterna till arbete och underlätta insteg på arbetsmarknaden. För att minska utanförskapet och bidragsberoendet har föreslagit ett nytt system för dem som uppbär försörjningsstöd men som är arbetsföra. Försörjningsstödet är det sista skyddsnätet för dem som inte kan uppbära inkomst på andra sätt. Men systemet är inte tänkt för dem som är arbetsföra och har därtill inneburit en kraftig kostnadsökning för kommunerna. För att förbättra situationen för dessa människor vill att ett system med statlig dagpenning ska införas. Den person som är arbetsför kopplas tydligt till arbetsmarknadspolitiska åtgärder och får en dagpenning som arbetslös. Dagpenning har lägre marginaleffekter och går bättre att koppla till tydligare krav och sanktioner, vilket sammantaget ska leda till att tröskeln in på arbetsmarknaden sänks. Vi vill framöver se satsningar på anställningsformer som möjliggör lägre lönekostnader , medan den anställde lär sig jobbet på jobbet. Detta vill vi kombinera med ytterligare riktade jobbskatteavdrag för grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden – nyanlända, unga och personer som exempelvis på grund av arbetslöshet eller sjukdom har varit borta länge från arbetsmarknaden. Jobben skapas huvudsakligen genom att entreprenörer får starta och driva framgångsrika och välmående företag. Ett gott företagsklimat är nyckeln till att kunna möta framtida utmaningar och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför behövs en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. och såg därför till att underlätta för generationsväxling i företag i den budget som antog . har också föreslagit en satsning på ägarskifteskontor, för att underlätta för äldre företagare som vill sälja sitt livsverk. Ägarskifteskontoret kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser – både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. Det handlar framför allt om att öppna upp för nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga rutavdraget till att omfatta fler tjänster. Därutöver måste vi motverka orimliga skatter på entreprenörer och minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag och förbättra tillgången till kapital. Handläggningstiderna för de företag som ansökt om stöd i krisen måste kortas väsentligt. En helt central fråga framöver är kompetensförsörjningen – här behövs ytterligare reformer och utbyggnad av utbildningsväsendet samt en reformering av Arbetsförmedlingen för att förbättra matchningen. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Så snart krisen är över bör en återgång till att uppfylla överskottsmålet påbörjas, så att de offentliga finanserna är starka inför nästa lågkonjunktur. Genom att ta ramverket på allvar står starkare. ger också möjlighet att använda stora resurser i tider av kraftig ekonomisk nedgång, vilket nu sker. Överskottsmålet och ramverket i övrigt har inneburit att nu har ekonomiska muskler att agera med kraft emot en kris – utan att den offentliga ekonomins trovärdighet behöver förspillas. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik. En human flyktingpolitik kräver också en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. ser ett fortsatt stort behov av åtgärder så att asylprövningen påskyndas och så att asyltiden används bättre vad gäller introduktion och språkkunskaper samt att den motverkar passivitet. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. Det handlar främst om att ge familjer och det civila samhället möjlighet att utvecklas och fatta egna beslut genom att minska den politiska styrningen. Det handlar också om att mota den ofrivilliga ensamheten i samhället – inte minst hos äldre som väntar på plats i ett anpassat boende eller hos barn som riskerar att misslyckas i skolan på grund av att de känner sig ensamma. anser att barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Barn behöver och de behöver bli sedda. Familjer ser olika ut, men alla har en betydelsefull roll. Om familjerna är trygga ger de barnen goda förutsättningar att klara livets olika utmaningar. Barnens uppväxt påverkar därmed hela samhällets utveckling, både ekonomiskt och socialt. Förskolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov av trygg omsorg, gemenskap, lek och utveckling. Det är en självklarhet att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som de anser är bäst för deras barn och själva få förutsättningar att hitta balansen mellan arbete och familjeliv. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrarnas val och kväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. Vi vill också bygga ett samhälle där människor kan åldras i trygghet och värdighet. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande av äldres erfarenheter och omsorg om den äldre generationen. menar att äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. En äldre person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Mycket gjordes med i alliansregeringen för att utforma omsorgen utifrån den enskilda människans behov. Vi införde bl.a. en nationell värdegrund i , satsade på de mest sjuka äldre och införde lagen om valfrihetssystem (LOV) för att stärka äldres rätt att välja vem som utför hjälpen. kan vi tyvärr konstatera att de allra sköraste på äldreboenden och inom drabbats värst av coronaviruset. av de som dött var , var . Nära hälften bodde i särskilt boende, ytterligare en fjärdedel hade hemtjänst. Det är allvarligt och ett misslyckande. har därför agerat i finansutskottet, tillsammans med och , för att genomföra flera av de reformer som vi föreslagit för att förbättra personalkontinuiteten, öka den medicinska kompetensen och stärka äldreomsorgen. Men de hade behövt komma på plats tidigare. En sammanhållen seniorpolitik kräver mer utöver vård och omsorg. Svensk politik förmedlar i alltför stor utsträckning att människor som har passerat 65 inte har något mer att bidra med till samhället. Det friska åldrandet, de äldre som en viktig resurs och ett välfungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i seniorpolitik. Därför såg vi till att sänka skatten för alla pensionärer i den budget som antog . Vi budgeterade också för höjd BTP och utökade äldres möjligheter att arbeta längre än till 65 genom att ta bort den särskilda löneskatten för äldre som arbetar. Pandemin ställer stora krav på snabba förändringar. Men hälso- och sjukvårdspolitik tar fortfarande sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. Denna princip måste vidmakthållas även vid större kriser som pandemin utgör. arbetar aktivt och konstruktivt för att trygga vård och omsorg under krisen. Men vi fortsätter också att föreslå strukturella förändringar för att korta köerna och säkerställa en jämlik vård i hela landet, behov som fanns före pandemin och som förstärkts av densamma. Krisen har alltså synliggjort behovet av det som länge har krävt: en nationell styrning av vården. krävs fler vårdreformer för bättre kvalitet och service. Både och framöver står svensk hälso- och sjukvård inför stora utmaningar. Vården är inte jämlik, och det finns brister med överbeläggningar, patientsäkerhet och vårdköer. Vården blir alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Mot den bakgrunden finns det anledning att se över vårdens organisering. Utifrån 21 regioners olika demografiska och ekonomiska förutsättningar är det osannolikt att de kan leverera en jämlik vård åt hela befolkningen. Staten bör därför ta ansvaret för vården – för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är rätten till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. En hälso- och sjukvård att lita på Det har varit en hård belastning på den svenska vården. har det gång på gång belysts hur hårt pressad den svenska hälso- och sjukvården och dess personal är – och det redan innan de stod i frontlinjen i kampen mot coronaviruset. Pandemin medför att all vård som kan anstå skjuts . Det är rätt prioritering. Det kommer emellertid efter krisen, och då måste den uppskjutna vården hanteras så att alla patienter får den vård som de är i behov av. måste personalen få andrum och orka fortsätta att bedriva en god och patientsäker vård. Sedan S/MP-regeringen fick makten mer än fördubblades vårdköerna . Situationen har förvärrats ytterligare i spåren av pandemin, köerna har nära nog fördubblats igen. Pandemin synliggör också problematiken med att 21 olika regioner ansvarar för vården. Svårigheten i att organisera sig under en kris, personalbrist, ojämlikheten i vården, bristen på skyddsutrustning och intensivvårdsplatser – detta har varje region behövt hantera separat i många delar. Därtill vet vi att den medicinska kvaliteten och chansen att överleva t.ex. svåra cancerdiagnoser skiljer sig åt beroende på var i landet patienten bor. Vi har dessutom en underdimensionerad primärvård. Svensk sjukvård uppvisar alltså både brister och hög kvalitet . Därför krävs en politik som både stärker det som fungerar väl och vågar ompröva invanda föreställningar och strukturer. Det är ingen hemlighet att vi kristdemokrater vill lägga ned regionerna för att få en mer ändamålsenlig nationell styrning av hälso- och sjukvården. Mindre av politisk detaljstyrning och mer av kunskap som bärs fram av professionerna inom ramen för en fortsatt behovsstyrd och gemensamt finansierad vård. En slutsats som redan kan dras är behovet av mer nationell styrning inom olika sektorer. Stärkt skydd för de mest utsatta Pandemin har gjort behovet av mer hälso- och sjukvård extra tydligt, framför allt i fråga om hemsjukvård och andra former av vård utanför sjukhusen. Att äldre multisjuka patienter kan vårdas i hemmet i större utsträckning i stället för på sjukhus vore en bra lösning , men i synnerhet under den pågående pandemin. vill därför se förstärkt hemmonitorering men även förstärkta mobila sjukvårdsenheter som på ett enkelt sätt kan komma till patienten för att ge vård i hemmet. Övriga förslag gällande hälso- och sjukvården som gått har fokus i vårdfrågorna legat på att hantera pandemins effekter på vården. När vi ser ett slut på pandemin är det dock viktigt att hantera den stora vårdskuld som byggts upp och att återkomma till de frågor som tidigare fick stort utrymme i den politiska debatten, exempelvis vårdköer, tillgänglighet, vårdplatsgaranti, fortsatta satsningar på cancervården och en förbättrad förlossningsvård. Detta är viktiga frågor för och för hälso- och sjukvården i . Att åldras i trygghet och värdighet Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en unik person med ett lika värde men med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Dessvärre har äldre påverkats i högre grad av den pågående coronapandemin då de riskerar att få ett allvarligare sjukdomsförlopp om de skulle insjukna i covid-19. De åtgärder för att begränsa smittan som har införts, såsom besöksförbud på äldreboenden i perioder, att personalen har goda hygienrutiner, testmöjligheter för både personal och brukare och att säkerställa skyddsmaterial och att vi andra inte i onödan belastar vården är viktiga. Inte minst för att skydda äldre och riskgrupper. Men den fysiska distansering som kommer av besöksförbuden och uteblivna mänskliga möten riskerar att påverka de äldre mycket negativt. Många äldre är beroende av besök från nära och kära, att umgås med barnbarnen och att kunna besöka föreningar, kyrkor och samfund samt delta i gympaträningar. Under pandemin har de inte kunnat göra det och har därför i högre grad blivit isolerade, ensamma och utsatta. Ofrivillig ensamhet ökar smärta och risk för hjärt- och kärlsjukdomar, depression och demens hos äldre och ökar behovet av omsorg . Vad värre är, för många gör besöksförbud eller påbud om minimerade sociala kontakter ingen skillnad. Det handlar om hundratusentals personer i vårt land som redan lever i närmast total isolering. För dessa kan medmänniskors handlingar betyda stor skillnad. För de besök vi avstår är det viktigt att vi i stället ringer, videosamtalar eller på annat sätt kontaktar de som vi vet lever i ensamhet. Vi gläds åt alla initiativ vi sett för att hjälpa äldre och riskgrupper. Men framför allt gläds vi åt att pandemin nu förhoppningsvis går mot sitt slut i och med att vaccineringen tar fart och de äldre nu kan lätta något på sin isolering och återse nära och kära. Pandemin har dock satt äldreomsorgens brister i blixtbelysning. av dem som dött var , var . Nära hälften bodde i särskilt boende, ytterligare en fjärdedel hade hemtjänst. pekar på ett antal strukturella brister, som även vi kristdemokrater pekat på tidigare, inom äldreomsorgen som bidragit till de höga dödstalen bland äldre. De handlar bl.a. om den låga personalkontinuiteten med många timanställda och otillräcklig medicinsk kompetens. Därtill finns andra problem inom äldreomsorgen som varit kända , men som regeringen inte har någon plan för att åtgärda. Det handlar bl.a. om bristen på anpassade boenden för äldre – en lågintensiv kris som pågått , och som förväntas eskalera ytterligare under nästa mandatperiod om inte mer görs här och . För att börja åtgärda dessa akuta brister lade , tillsammans med och , fram ett förslag till ändring i statens budget, som hela finansutskottet till slut ställde sig bakom. Tack vare detta påbörjas nu arbetet med att utöka den medicinska kompetensen, förbättra personalkontinuiteten och minska andelen timanställningar i äldreomsorgen. Dessutom skapas fler möjligheter till tryggt boende för äldre. Rätten till assistans en självklarhet För oss kristdemokrater är det självklart att alla – även personer med funktionsnedsättning och deras familjer – ska kunna lita på att stöd finns när man behöver. Det handlar om mänskliga rättigheter. Vi kan inte acceptera att besparingar görs på de personer som är mest i behov av samhällets stöd. Då faller kärnuppgiften i vår gemensamt finansierade välfärd. Dagens strikta rättspraxis kring rätten till personlig assistans, som är en effekt av S/MP-regeringens regleringsbrev till 2016, trasar sönder människors och familjers liv. Det är mycket svårt att få beviljad assistansersättning första gången en person ansöker, oavsett om det är ett barn som föds med en funktionsnedsättning eller om det är en människa som drabbas av olycka eller sjukdom senare i livet. Tusentals människor som har haft assistansersättning , kanske hela livet, har fallit ur systemet helt eller har fått en kraftig nedskärning av antalet timmar. Situationen är akut. Effekten av S/MP-regeringens politik är omänsklig. har därför satt press på regeringen för att rädda assistansen. Det är anmärkningsvärt att nedskärningarna gick så långt att det skulle krävas en lagändring för att rädda assistansen för andning och sondmatning. tog initiativ till en lagändring och kom den äntligen på plats. Det tog dessvärre onödigt då S/MP-regeringen tvingades backa från lagförslag som riskerade att förvärra i stället för att förbättra situationen. Men att rädda andning och sondmatning räcker inte. Läget är akut även för personer som har behov av assistans för andra grundläggande behov. menar att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet. har också tillsammans med och lagt ett förslag till, och fått stöd för, ett utskottsinitiativ om att det ska vara ett statligt helhetsansvar för den personliga assistansen. Dessvärre röstade januaripartierna (S, MP, C och L) nej till förslaget. Regeringen har inte heller ännu gett besked kring om de kommer att följa vilja eller följa januariöverenskommelsen, som syftar till att utreda om det är stat eller kommun som ska ha ett ensamt ansvar för den personliga assistansen. Regeringens passivitet är anmärkningsvärd. Dagens situation där var i landet du bor avgör rätten till assistans är ohållbar. Den trygghet som tidigare fanns inom LSS har för många bytts ut mot en daglig kamp mot myndigheter, en kamp för rätten till nödvändig hjälp att leva ett liv som andra. Vi kommer därför att fortsätta att avsätta resurser och sätta press på regeringen för att se till att alla som behöver assistans ska få det, i den omfattning de behöver för att kunna leva sitt liv fullt utifrån sina förutsättningar. Välfärdssamhället ska bygga på att såväl enskilda som familjer, grannar och föreningar i första hand ges möjlighet att ta ett stort ansvar för den nära omgivningen. Med subsidiaritetsprincipen som grund ska det offentliga stödja de naturliga nätverken. Men det offentliga är ytterst ansvarigt för att alla ska kunna leva ett tryggt och värdigt liv. och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför viktigt. har därför satsningar på att öka bemanningen, kompetensen och kvaliteten inom . Stöd till utsatta barn under pandemin Under den pågående pandemin är det inte bara risken för smitta som skapar oro bland barn och unga. Omständigheter som social isolering, risk för arbetslöshet, ekonomiska problem, missbruksproblematik och hög stress- och konfliktnivå inom familjen ökar risken för barn att fara illa och utsättas för våld i hemmet. Flera organisationer som arbetar mot barns utsatthet har också varnat för att barn löper en större risk att utsättas för sexuella övergrepp online när de inte går i skolan eller deltar i fritidsaktiviteter som vanligt. har också rapporterat att övergrepp har ökat vid tidigare pandemier. rapporterar om högre tryck på stödlinjerna, fler samtal 2020 jämfört med . Barnen vittnar om fler konflikter inom familjen och om en ökad utsatthet för våld i hemmet. har tidigare presenterat flera förslag för att stödja barn i utsatta familjer och för att stödja föräldrar i deras föräldraskap. Vi vill bl.a. skapa en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård och stärka elevhälsan samt att kommunerna ska erbjuda obligatoriska föräldrastödsprogram. I den akuta situationen med coronapandemin vill vi även ge mer pengar till så att de möjligt ska kunna utöka sina telefontider. Barnens bästa vid familjehemsplacering I ska inga barn utlämnas till en tillvaro av våld, försummelse eller vanvård. När föräldrars omsorg brister måste därför samhällets skyddsnät vara starkt. För drygt 31 000 barn är situationen så utsatt att de behöver samhällets vård. De allra flesta blir då placerade i familjehem. När det gäller insatser och stöd för utsatta barn under uppväxten kan det tyckas självklart att det är barnets trygghet – barnets bästa – som ska väga tyngst. Men i lagstiftningen har föräldrars rätt till sina barn vägt tyngre. Det har accepterats att ett barn är den svagare juridiska personen i relation till vårdnadshavaren. Kristdemokrater har länge kämpat för att barns position ska stärkas och för att barns individuella behov och intressen ska sättas i lagstiftningens främsta rum men det har tidigare inte funnits politiskt stöd för den hållningen. Det tragiska livsöde som drabbade , eller Lilla hjärtat, fick tillsammans med och andra oppositionspartier att driva på för att socialutskott skulle ta över regeringens ansvar och på egen hand agera för att ändra lagen så att barnets bästa skulle sättas främst. Det arbetet resulterade i en lagändring som medför att barnets bästa ska beaktas vid övervägande av vårdnadsöverflytt samt att vårdnadsöverflytt ska övervägas oftare än . Krisdemokraterna kommer att fortsätta att arbeta målmedvetet för att barn och unga som behöver samhällets vård genom familjehemsplacering ska få det stöd de behöver för att kunna få en trygg uppväxt. Att förebygga ohälsa och sjukdom är den bästa investeringen för såväl landets invånare som samhället i stort. Kunskap om betydelsen av bra kost, motion och goda levnadsvanor finns hos de allra flesta i . Folkhälsan utvecklas positivt, och medellivslängden ökar. ökar stress, rökning, alkoholriskbruk, stillasittande, övervikt och andra orsaker till hälsoproblem. folkhälsopolitik syftar till att stödja den enskilde att göra hälsosamma val. är samordningsansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa samt stödja staten, regionerna och kommunerna i genomförandet och uppföljningen av folkhälsoarbetet. För att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt hållbart förebyggande folkhälsoarbete krävs även en tydlig nationell strategi, riktlinjer och en handlingsplan med konkreta delmål som bygger på evidens. Det är något som saknas och något som efterfrågar omgående. Det finns stora hälsovinster att göra genom mer förebyggande arbete. Beräkningar visar att minst en tredjedel av hjärt-kärlsjukdomarna och vart tredje fall av de tolv största cancersjukdomarna skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Också under pandemin har det blivit tydligt att riskgrupper såsom diabetes typ 2, fetma och rökning har drabbats hårdare av covid-19. Som en del i ett starkt folkhälsofrämjandearbete är det också viktigt att minska skadeverkningarna kopplade till alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar (ANDTS).