mot · H9022382 · 2021-10-01 00:00:00 — Studier på deltid kan för många långtidssjukskrivna vara början på en väg tillbaka i arbete. För människor som exempelvis har drabbats av utmattningssyndrom kanske studier kan vara en del i rehabiliteringen. Den långtidssjukrivne som vill studera kan göra det med vilande sjukersättning, men eftersom studiemedel från CSN betalas ut först vid 50 procents studietakt är det för många sjuka inte möjligt att göra det. föreslår därför att regeringen utreder möjligheten att ansöka om att studera i en takt som är lägre än i taget och behålla sin sjukersättning. 5 En trygg aktivitetsersättning för en meningsfull vardag för unga 5.1 Förändrad bedömning för rätt till aktivitetsersättning Aktivitetsersättning är en ersättning som betalas ut till unga vars arbetsförmåga bedöms vara nedsatt . Antalet som beviljats aktivitetsersättning har varierat mycket och många med funktionsnedsättning har satts i en mycket svår situation när de plötsligt med aktivitetsersättning hänvisas till att söka arbete på arbetsmarknaden trots att situationen med nedsatt arbetsförmåga inte förändrats. Även utredningen 2021:69 ”Sjuk- och aktivitetsersättningen samt förmåner vid rehabilitering” har dragit slutsatsen att aktivitetsersättningen liksom sjukersättningen har problem med stabilitet i tillämpningen. Nybeviljande av aktivitetsersättning har minskat kraftigt sen 2016 och avslagsfrekvensen har ökat kraftigt . Även för ansökan om ny period med ersättning har ökningen av andelen avslag varit mycket stor och gått från år . Som utredningen har konstaterat innebär stora variationer och en instabil tillämpning i sig problem för rättssäkerhet, förutsebarhet och tillit till försäkringen. När tillämpningen varierar så mycket utan att några större regeländringar har genomförts för sjukförsäkringen kan det skada rättssäkerheten . Det finns dessutom en risk att tilltron till socialförsäkringssystemet och förtroendet för skadas. En av orsakerna till att ansökningarna om aktivitetsersättning ökat är ökad psykisk ohälsa bland unga så förebyggande arbete för att öka hälsan är viktiga åtgärder istället för att få ner antalet genom utförsäkringar så som skett under denna regeringens styrning. Vidare föreslås det i (SOU 2021:69) att prövningen av rätten till aktivitetsersättning ska bedömningen av den försäkrades arbetsförmåga göras mot samma arbetsmarknadsbegrepp som används vid prövning av rätten till sjukpenning. Det innebär att prövning av arbetsförmågan ska ske i enlighet med samma regelverk som regeringen föreslår för sjukpenningen i prop. (2020/21:171) där prövning av arbetsförmåga ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller mot annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Vi vill därför uppdra till regeringen att genomföra lättnader i regelverket i bedömningen för att bli beviljad aktivitetsersättning i enlighet med SOU 2021:69. 5.2 Underlätta studier med aktivitetsersättning För unga med nedsatt arbetsförmåga kan studier vara ett sätt att återgå till arbetslivet och det kan också vara viktigt för livskvalitén och en meningsfull vardag. Det finns en möjlighet att prova på att studera i max 6 månader. Det har dock upplevts som orättvist att samma gräns gäller oavsett det är heltidsstudier eller deltidsstudier. SOU 2021:69 föreslår därför att prövotiden för studier ska förlängas från 6 månader men att det sammanlagt max ska gälla studier motsvarande heltid 6 månader. Samma utredning föreslår att det ska vara möjligt att ha aktivitetsersättning partiellt vilande som studier bedrivs på deltid. föreslår att regeringen går vidare med dessa förslag för att underlätta studier med aktivitetsersättning. 6 Stärkt rättssäkerhet vid bedömningar och kompensation till utförsäkrade 6.1 Stärk rättssäkerheten i bedömningen av aktivitetsersättning Som tidigare nämnt är det ytterst anmärkningsvärt att det har förekommit en så stor variation i besluten om aktivitetsersättning. En granskning har också visat att en hög andel av överklagade beslut om aktivitetsersättning ändras i domstol. i hela landet och vid Förvaltningsrätten i . I en vägledande dom fastslog hur arbetsförmågan hos personer med en funktionsnedsättning ska bedömas. Bara för att en person klarar en sysselsättning med mycket stöd och anpassningar innebär det inte att denne har arbetsförmåga, enligt domstolen. Det centrala är att en arbetsgivare är beredd att betala för insatsen och att bedömningen ska vara verklighetsbaserad. Trots det har flera personer efter detta blivit av med ersättning med motivering att de klarar daglig verksamhet. Vi menar att detta skadat förtroendet och rättssäkerheten för bedömningen av aktivitetsersättning. Utöver detta finns en övergripande problematik med signaler från regeringen att minska antalet personer som haft aktivitetsersättning, som uppenbart verkar ha lett till omotiverade avslag. Det är därför viktigt att regeringen tar denna fråga på högsta allvar, utreder var i styrningen det gått fel och rättar till de misstag som begåtts. Felaktiga avslag drabbar människor mycket hårt och utsikterna att få ett arbete på arbetsmarknaden har varit näst intill obefintliga för många av dem som fått avslag. Utöver ändringar i lagen vill vi därför uppdra till regeringen att utreda var i styrningen det gått fel som lett till orimliga avslag och utförsäkringar. Vi anser även att regeringen ska förtydliga i regleringsbrevet att åtgärder för att få ner antalet med aktivitetsersättning ska göra genom arbetslivsinriktade insatser, stärkt rehabilitering och mer förebyggande arbete för att främja psykisk hälsa. Att få ner antalet med aktivitetsersättning ska inte ske genom orimliga inhumana utförsäkringar på det sätt som skett och drabbat personer exempelvis med svåra funktionsnedsättningar. 6.2 Stärkt rättssäkerhet vid bedömning av psykiatriska diagnoser Utifrån en granskning av ekot har det framkommit att haft ett styrdokument som experter menar sannolikt har bidragit till att fler människor nekats sjukpenning. Enligt en granskning som Ekot gjorde visar att styrdokumentet som togs fram 2014 baseras på åtta kammarrättsdomar som rör personer som har haft smärta, utmattning och depression. I kammarrättsdomar som rör objektiva fynd och som ger den sjuke rätt till sjukpenning finns en rad domar som fastslagit att det inte krävs undersökningsfynd för att bevilja sjukpenning vid just de här diagnoserna. Dessa domar har inte nått HFD och det föreligger en osäkerhet hur frågan ska tolkas. Bristen av praxis har i detta fall lett till olika tolkningar. anser därför att styrningen från regeringen måste bli tydligare där det ska framgå i regleringsbrevet att objektiva undersökningsfynd inte ska krävas vid psykiatriska diagnoser samt andra typer av symtomdiagnoser såsom ME, fibromyalgi och långtidsbesvär av covid-19. Regeringen bör även tillsätta en utredning som ser över lagstiftningen i denna del. Flera granskningar har visat på att det funnits en osäkerhet och otydlighet i rättspraxis som högst troligt lett till felaktiga bedömningar av enligt domstol. Vi menar att det finns en överhängande risk att detta drabbat fler personer som inte haft samma möjligheter att överklaga. Utöver vad som framkommit från domar i domstol har en utredning från Inspektionen för Socialförsäkringen gällande utredningsskyldighet fått fram att det finns stora brister i utredningar kring ärenden. Granskningen visar på att i av fallen har utredningarna varit så bristfälliga att felaktiga beslut kan ha fattats. För att inte helt rasera förtroendet för vår socialförsäkring och välfärd måste detta åtgärdas på något sätt. Att utförsäkras trots svår sjukdom drabbar individen och i de fall det finns en familj kan det drabba barnen i familjen mycket hårt. menar därför att regeringen måste ta denna fråga på högsta allvar och tillse att en extern utredning tittar på vad som har gått fel i styrningen och hur det kan åtgärdas. 6.4 Utred möjlighet till kompensation Mot bakgrund av att det finns många saker som pekar på att människor kan utförsäkrats på felaktiga grunder. Både i bedömningar av aktivitetsersättning, sjukpenning men också vad gäller orimligt höga nivåer av avslag på sjukersättning. menar därför att regeringen måste utreda möjligheten att tidigare utförsäkrade får någon form av ekonomisk kompensation och möjlighet att få sin sak omprövad trots att tidsfristen enligt regelverket på passerat. i (SD)