ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024032 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Att inrätta en särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet på andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. motsatte sig därför införandet av en jämställdhetsmyndighet. har vi pekat på vikten av att ta tillvara den särskilda kompetens som redan finns uppbyggd vad gäller jämställdhet. Det handlar framför allt om och Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK). och NCK har bedrivit ett viktigt och angeläget arbete med att stödja brottsoffer och berörda myndigheter, och har byggt upp en gedigen kunskap och erfarenhet vad gäller hedersförtryck och våldsutsatta kvinnor. Det är viktigt att denna kompetens inte går förlorad. värnar nationella uppdrag och menar att NCK:s verksamhet bör bedrivas vid fullskaligt och utan avbrott. Det är därför bra att regeringen slutligen fattade beslut om att nationella kompetensteam ska utvecklas och permanentas i form av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. motsatte sig införandet av en . Ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Att inrätta en särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet på andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. Som en konsekvens av denna bedömning anser att bör läggas ner och upphöra som myndighet. i (M)
mot · H9024035 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag för för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha bättre möjligheter att ge stödinsatser och ha en god beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Delegationen mot segregation bör läggas ned och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Inom utgiftsområde 13 lägger fram förslag att Nationellt centrum för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha ska ha bättre möjligheter att ge stödinsatser och ha en god beredskap. vill till följd av andra prioriteringar avveckla Delegationen mot segregation och minska anslaget för åtgärder mot segregation. Anslag 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder När kvinnor dödas är det vanligast att gärningspersonen är en partner eller tidigare partner. I åtta av tio fall är brottsplatsen någon av de inblandades hem – en plats där de flesta människor med rätta förväntar sig trygghet. Mordet sker ofta av våld och hot. Nära hälften av brotten har föregåtts av anmälningar till polisen. Allt våld mot kvinnor är oacceptabelt och insatser mot olika former av relationsvåld måste ske i bättre samverkan mellan polis, sjukvård, socialtjänst och andra aktörer. Den som utsatts för brott måste få stöd, hjälp, skydd och ett bra bemötande genom hela rättsväsendet. Här gör kvinnojourerna ett viktigt arbete. föreslår att ytterligare medel avsätts för för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha bättre möjligheter att ge stödinsatser och ha en god beredskap. Sammantaget ökar anslaget med . Anslag 4:2 Delegationen mot segregation anser att segregation ska motverkas genom reformer som gör att fler går till jobbet, att fler lär sig svenska och att fler går ut skolan med fullständiga betyg, inte genom att tillsätta fler delegationer och myndigheter. anser därför att Delegationen mot segregation bör läggas ner och upphöra som myndighet . minskar därför anslaget med 2022, 2023 och med 2024. Dessa medel används till prioriterade satsningar.
mot · H9024038 · 2021-10-05 00:00:00 — Landsbygdsfrågors prioritet och en ny landsbygdsmyndighet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att landsbygdsfrågor måste ges en betydligt större prioritet i regeringens arbete och tillkännager detta för regeringen. Beroende på vilka definitioner som används bor allt mellan av befolkning på landsbygden. Hela ska leva gjorde 2017 en undersökning med hjälp av Novus där frågan om du bor i stan eller på landet ställdes. identifierade då sig själva som boende på landet. Riksmedia, myndigheter och politiskt beslutsfattande påverkar och beskriver hela men består till stor del av människor som bor i storstad. För att sluta klyftan mellan stad och land behöver beslutsfattandet ta mer hänsyn till hela landets olikheter, styrkor och utmaningar. Nuvarande regering har avskaffat både landsbygdsdepartementet och landsbygdsministern. Dessa beslut måste ifrågasättas. Det är dags att landsbygdsfrågor ges en betydligt större prioritet i regeringens arbete. Detta måste ske på flera olika sätt. Ett alternativ är att en ny landsbygdsmyndighet inrättas i .
mot · H9024044 · 2021-10-05 00:00:00 — Utbyggnad av mellan och Västjädra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda utbyggnaden av mellan och Västjädra till motorvägsstandard och tillkännager detta för regeringen. E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangeln som binder samman –––. Efter att flera sträckor byggts ut till motorväg återstår endast den sträckan –Västjädra () för att få motorväg hela vägen från till , via . Syftet med att bygga om sträckan till motorväg är att förbättra förutsättningarna för den regionala utvecklingen samt öka framkomlighet och trafiksäkerhet på vägen. På grund av den intensiva person- och lastbilstrafiken är den nuvarande vägen ofta drabbad av olyckor och långa stopp i trafiken. Stoppen bidrar till att trafiken måste ledas om till mindre vägar. Särskilt drabbas hårt när E18-trafiken tvingas in på gator som är dimensionerade för lokal trafik. Mot bakgrund av ovanstående är det en allvarlig brist att en uppgradering av till motorväg på sträckan –Västjädra ännu inte är gjord. Vägplanen fastställdes och har efter överklaganden nu vunnit laga kraft. Behov av utbyggnad av sträckan till motorvägsstandard har funnits . Eftersom ytterligare fördröjning skulle få allvarliga konsekvenser för regional utveckling, framkomlighet och trafiksäkerhet är det angeläget att genomförandet av projektet påskyndas.
mot · H9024045 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera förstärkningar av Bergslagspendeln och tillkännager detta för regeringen. mellan och via , den så kallade Bergslagspendeln, utgör en viktig pulsåder för de som bor eller verkar i norra och södra . För den som bor i exempelvis eller är pendlingen till och vidare mot viktig för att nå såväl en större arbetsmarknad som kunder och leverantörer. För industrin i och betyder dessutom goda pendlingsmöjligheter mycket för möjligheten att rekrytera den kvalificerade kompetens som behövs. Inte minst har genom (tidigare ASEA och ABB) av tradition mycket starka band till . Dessvärre är restiderna för långa och förseningar är vanliga på Bergslagspendeln. En av orsakerna är bristande spårkvalitet, en annan är delvis åldrig fordonsflotta. Längs stråket finns starka pendlarstråk där många upplever att de inte kan lita på tågföringen och därför istället väljer bil. Pendlingen har också potential att öka kraftigt med ökat antal avgångar och kortare restid. Men för det krävs åtgärder i banans kapacitet. Region har som målbild att öka från timmestrafik ända upp till kvartstrafik i delar av stråket. tog 2015 fram en åtgärdsvalsstudie som visar på att en mängd olika åtgärder krävs för att möjliggöra kortare restider och ökad turtäthet. Sammantaget innebär det åtgärder som i sammanhanget är mindre kostsamma men ändå skulle innebära en stor skillnad för regionen. En avgörande åtgärd är att få på plats ett nytt mötesspår vid Ramnäs-Brattheden. Det är angeläget att förstärkningarna av Bergslagspendeln kan komma på plats . Föreslagna satsningar i enlighet med åtgärdsvalsstudien bör därför prioriteras i den kommande nationella planen för transportinfrastrukturen.
mot · H9024046 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa för att större fartyg ska kunna passera och tillkännager detta för regeringen. Genom att flytta gods från landtransporter till sjöfart kan stora vinster uppnås. Det minskar transporternas klimatavtryck väsentligt liksom att ett hårt belastat väg- och järnvägsnät avlastas. pågår som syftar till att kunna ta in större fartyg till hamnarna i och . Projektet innefattar bland annat ombyggnation av i samt muddring av Mälarfarleden och de två mälarhamnarna. Dessvärre finns inget beslut om anpassning av där väg 55 korsar Mälarfarleden. Om inte byggs om alternativt ersätts med en ny bro kommer de stora investeringar som görs i , farled och hamnar inte fullt ut kunna nyttogöras. Det är därför angeläget att anpassas för att större fartyg ska kunna passera bron.
mot · H9024047 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägen sträckan ––och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fyrspår på och dubbelspår mellan och och tillkännager detta för regeringen. mellan och går genom flera växande regioner. Längs sträckan bor ungefär 3,5 miljoner människor och här finns en stor andel av och högre lärosäten och tillväxtnoder på idealiska järnvägsavstånd mellan varandra. Med förbättringar av befintlig infrastruktur och ett par nya länkar skulle det vara möjligt att binda samman och med en restid på . För del är det centralt att spårkapaciteten på , från in mot , byggs ut till fyrspår. Det skulle medföra möjlighet till högre hastigheter och fler resande. Men spårkapaciteten behöver också utökas västerut mot . Dubbelspår mellan och är också en förutsättning för både mer regionalt resande och att få ihop hela sträckan på . Med satsningarna på spår- och kapacitetsförstärkningar mellan och via binds inte bara huvudstäderna bättre samman. Det förbättrar också pendlingsmöjligheterna inom och mellan viktiga regionstäder i . De initiala utredningarna visar att förbindelsen i sin helhet är lönsam ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och, i stora delar, också ur ett företagsekonomiskt perspektiv. I praktiken innebär det att det går att hitta intäkter som gör att största delen av kostnaden inte behöver betalas med skattemedel. Det hanterbara avståndet, det starka trafikunderlaget och de möjliga miljövinsterna gör till ett av de mest relevanta infrastrukturprojekten i . Både och har erfarenheter av olika former av organisatoriska och finansiella lösningar för genomförande av ny, gränsöverskridande infrastruktur. Med den norska regeringens positiva besked om att utreda en snabbare järnvägsförbindelse mellan och har projektet tagit ett stort steg framåt. Det är därför angeläget att regeringen nu tar nästa steg för att möjliggöra restider på med tåg mellan och . Fyrspår på liksom dubbelspår mellan och är avgörande beståndsdelar för att få helheten med en ny och snabb järnvägsförbindelse mellan och på plats.
mot · H9024051 · 2021-10-05 00:00:00 — Nationellt mål om ökad självförsörjningsgrad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt mål om ökad självförsörjningsgrad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett mål för ökad självförsörjningsgrad kan utformas och tillkännager detta för regeringen. Andelen utlandsfödda i är . Det innebär att andelen utlandsfödda i befolkningen nästan har fördubblats . Deltagande på arbetsmarknaden är en viktig förutsättning för den som invandrat till att också bli en del av det svenska samhället. Det är också av stor betydelse att så många som möjligt både kan försörja sig själv och sin familj och är med och bidrar till den offentliga sektorns verksamhet. När deltagande på arbetsmarknaden diskuteras används vanligen sysselsättningsstatistiken. Sysselsättningsstatistiken mäter emellertid bara andelen som var sysselsatta , vilket ger otillräcklig information om hur stor andel av befolkningen som är självförsörjande. Entrepenörskapsforum har i rapporten blir utrikesfödda självförsörjande (2020) studerat självförsörjningsgraden efter födelseregion. Självförsörjningsgraden definieras i rapporten som en årlig bruttoinkomst om fyra prisbasbelopp, vilket motsvarar av medianinkomsten i . Av de som är födda i eller övriga var självförsörjningsgraden 2016. Motsvarande siffror för personer födda i respektive var . Sysselsättningsgraden var för personer födda i , för de födda i och för de födda i . En slutsats som kan dra av detta är att det ekonomiska utanförskapet är betydligt mer utbrett än den bild sysselsättningsstatistiken ger. Att följa självförsörjningsgraden för olika födelseregioner bör vara en viktig indikator för integrationspolitiken. Det bör också vara en intressant indikator för att följa ekonomiskt utanförskap i såväl hela kommuner som för stadsdelar och bostadsområden. För att sätta fokus på utvecklingen av självförsörjningsgraden bör ett nationellt mål för ökad självförsörjningsgrad införas. En förutsättning för att kunna sätta ett nationellt mål är att självförsörjningsgraden närmare definieras. Regeringen bör därför utreda frågan om hur ett mål för självförsörjningsgrad kan utformas.
mot · H9024058 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att introducera ett mer omfattande arbete för att klimatanpassa skogar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen hyggesfritt skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. För att ska bli klimatpositivt behöver skogen bidra med råvaror till byggnation, olika produkter och energi. Men en skarpare strategi behövs också för att skogen ska fungera som en växande kolsänka. Klimatförändringarna innebär dock att förutsättningarna för skogen och skogsbruket förändras. Det är mycket viktigt att vi förbereder oss noga så att negativa effekter av klimatförändringar, som skogsbränder, torka och skadeangrepp kan förebyggas och minimeras. Brukandet av skogen behöver klimatanpassas så att skogen ger en fortsatt god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till allmänna intressen. En bevarad biologisk mångfald är i sig ett viktigt verktyg för att klara klimatutmaningarna. Ju bättre klimatanpassad skogen blir, desto mindre behöver de framtida avverkningarna påverkas av olika slags skador och angrepp. Svenska myndigheter har ett uppdrag att arbeta med klimatanpassning, i enlighet med förordning (2018:1428). har skrivit en utmärkt rapport om sitt arbete som jag önskar att fler skogsägare och skogsintresserade får möjlighet att ta del av. I rapporten framkommer att "skador förebyggs långsiktigt och kostnadseffektivt genom att skogen är ståndortsanpassad och stormsäker och har hög grad av variation". En viktig del i riskspridningen är satsningar på mer bland- och lövskog samt våtmarker och ökad kunskap om stormtåliga beståndskanter. Man kan också läsa att "Färre stora hyggen innebär till exempel både en minskad risk för vattenrelaterade skador nedströms och en större variation på landskapsnivå till nytta för biologisk mångfald och friluftsliv". För att få ett mer variationsrikt skogsbruk behövs aktiva skogsägare och hyggesfria metoder kan vara en strategiskt viktig del affärsmässigt, miljömässigt och för klimatanpassningen. måste på ett genomgripande och systematiskt sätt introducera ett omfattande arbete för klimatanpassning av skogar och att inkludera ett aktivt arbete för att öka andelen hyggesfritt skogsbruk.
mot · H9024059 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheterna ska uppmuntra till distansarbete för att ge ökad frihet och flexibilitet som gynnar arbetstagarnas välbefinnande, klimatet och landsbygdsutvecklingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra distansrevolutionen i bred samverkan mellan stat, företag och organisationer och tillkännager detta för regeringen. berör fler än arbetsmarknadens parter skrev TCO[1] och samverkan behövs för att ta vara på distansarbetets möjligheter. Jag instämmer helt med TCO, men ser även att det digitala arbetslivet kommer med en potential för samhället i stort. anser att ökad frihet och flexibilitet gynnar arbetstagarnas välbefinnande, klimatet – och landsbygdsutvecklingen. vill ge myndigheter uppdrag att möjliggöra och uppmuntra till distansarbete. Att lämna bygden man älskar för att flytta till städerna för jobb eller studier är vanligt. Men långt ifrån alla vill bo i en stad. I stället för att bara flytta ut några enstaka statliga myndigheter ut i landet kan myndigheterna nu anställa människor som bor i alla delar, om distansarbete utnyttjas. Det breddar också rekryteringsbasen till statliga jobb. Bättre möjligheter till distansarbete ger fler möjlighet att få både ett jobb och ett boende som passar just dem. En trea i kan bytas mot en mindre gård i . Välbehövliga skatteintäkter kommer landsbygdskommunerna till del. Fler barnfamiljer i glesbygden gör att byskolorna inte behöver läggas ner på grund av brist på barn. Välfärden i glesbygd kan säkras långsiktigt när glesbygdsläkarens eller -lärarens respektive kan få distansjobb på myndighet eller företag. Kontorshubbar och bredband i hela landet När fler arbetsgivare uppmuntrar till distansarbete växer behovet av lokala kontorsarbetsplatser utanför hemmet, dit anställda enkelt kan ta sig för att få ro att fokusera på arbetet och få sällskap på lunchrasterna. Vi vill att tomma byggnader på landsbygden omvandlas till kontorshubbar för distansarbete. är ett exempel där detta föreslagits – genom samverkan mellan myndigheter, företag och arbetstagare. I finns redan exempel på hur det statliga servicekontoret kompletterats med kontorsarbetsplatser. Klimatvinster med resfria möten Ett digitaliserat arbetsliv kan bidra till betydande utsläppsminskningar. minskade utsläppen från myndigheternas tjänsteresor med flyg med . vill efter pandemin se fler resfria möten istället för långa tjänsteresor, för att minska såväl utgifter som utsläpp. Statliga myndigheter måste därför få tydligare instruktioner att uppmuntra resande i vissa sammanhang. För att potentialen med distansarbetslivet, arbetstagarnas välbefinnande, landsbygdsutveckling och klimatnytta ska realiseras krävs en bred samverkan mellan stat, företag och organisationer. [1] DN
mot · H9024066 · 2021-10-05 00:00:00 — Negativa utsläpp får aldrig användas som ursäkt för fortsatt användning av fossila bränslen. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för negativa utsläpp. Strategin ska omfatta hela kedjan, inklusive infångning, transport och slutgiltig lagring, samt inkludera naturbaserade klimatlösningar. Det behövs ett samlat grepp kring naturbaserade klimatlösningar i skogen, i jordbrukslandskapet och i hav och sjöar. Relevanta myndigheter ska få i uppdrag att titta på den samlade tekniska och hållbara potentialen för att öka kolinlagringen i landskapet. vill satsa på lösningar som kan generera nettoupptag av växthusgaser i närtid och ger synergier med miljömålen. Det behöver även utredas vilken mark som är lämplig att återbeskoga och hur, utan att det konkurrerar med livsmedelsproduktionen eller blir svårare att nå andra miljömål. Berörda markägare ska erbjudas ersättning för åtgärder och eventuellt förlorat markvärde. vill öka tillgången till rådgivning och ekonomiska stöd som gynnar ökad kolinlagring i jordbruksmark och stoppa bortbyggandet av genom att klassa som ett riksintresse. bör verka för att investeringar, produktion och nedmyllning av biokol ska främjas genom exempelvis EU:s landsbygdsprogram, jordbruks- och regionstöd och Klimatklivet. Regeringen bör anta ett nationellt mål om att skydda av landytan, utifrån representativitet och ekologisk funktion samt inför etappmål för hyggesfritt skogsbruk inom ramen för miljömålssystemet samt stötta markägare som vill använda hyggesfria metoder och längre omloppstider. Axel (MP)
mot · H9024075 · 2021-10-05 00:00:00 — Minskade klimatutsläpp från konsumtion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram mål för minskade klimatutsläpp från konsumtion med tillhörande styrmedel och åtgärder och tillkännager detta för regeringen. nu gällande klimatmål täcker bara de så kallade territoriella utsläppen, det vill säga de utsläpp som sker inom gränser. Utöver dessa utsläpp tillkommer de så kallade konsumtionsbaserade utsläppen, vilka inkluderar en produkts eller tjänsts alla utsläpp som sker i alla led innan den konsumeras, oavsett var dessa utsläpp sker. När de konsumtionsbaserade utsläppen räknas blir utsläpp koldioxidekvivalenter per person och år. Nästan två tredjedelar kommer från hushållens konsumtion och drygt en tredjedel från offentlig konsumtion och investeringar. Om ska klara sitt bidrag till att hålla uppvärmningen måste våra konsumtionsbaserade utsläpp minska till nedåt ett ton per person och år. Hälften av utsläppen uppstår i andra länder. måste därför ta fram nationella mål och åtgärder för utsläpp som sker till följd av svensk konsumtion - både i och utomlands. Det mest effektiva sättet att minska klimatpåverkan från konsumtion är att såväl satsa på teknikutveckling och klimatsmart konsumtion, som att även konsumera färre resursintensiva varor och tjänster. Det leder dessutom till minskad resursanvändning och minskad miljöpåverkan i övrigt. I centrum för politiska vision står en ekonomi som ryms inom planetens gränser