ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023334 · 2021-10-04 00:00:00 — Insatser för att stärka arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av insatser för att stärka arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. är ett tillväxtområde men det finns bekymmer med bristande tillgång på kompetent arbetskraft och matchning mellan arbetslösa och lediga jobb. skiljer sig från övriga landet genom att andelen sysselsatta inom tillverkningsindustri och jordbruk/livsmedelsindustri sticker ut. I dessa branscher är det svårt att hitta den kompetens som krävs för fortsatt utveckling. Industrin är tillväxtmotor. Grunden för den svenska modellen, det som byggt och fortfarande bygger tillväxt och välstånd är framgångsrika industriföretag. Svensk ekonomi återhämtar sig nu efter pandemin och många kommer tillbaka i arbete. är det för många som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Därför är det nu viktigt med kraftfulla åtgärder och stora satsningar inom jobbpolitiken . En kraftfull grön återstart av ekonomin måste nu till. Arbetsförmedlingen måste stärkas, förvaltningsanslaget måste höjas. Insatser till en förbättrad matchning för att motverka att långtidsarbetslösheten biter sig fast är helt nödvändiga. Resurser för att bygga ut arbetsmarknadsutbildningarna behövs både för att se till att de arbetslösa kommer tillbaka i jobb och för att tillfredsställa arbetsgivarnas behov av kompetens. Extratjänster och introduktionsjobb för de som står längst ifrån arbetsmarknaden är viktiga verktyg för att se till att alla får en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Etableringsjobb, i enlighet med parternas förslag, kommer att bidra ytterligare i detta arbete A-kassan är en viktig del av arbetsmarknadspolitiken. Att se till att fler får tillgång till en A-kassa värd namnet är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Här är det nödvändigt med att förbättra försäkringen genom att bland annat att se över både karensdagar och ersättningsnivåer. Även företagare skall kunna ha tillgång till en försäkring som fungerar för dem vid arbetslöshet. Ett nytt system för omställning och kompetensstöd och ett nytt omställningsstudiestöd som det parterna på arbetsmarknaden tagit fram bör genomföras . och inte minst kommer behöva betydligt fler med en gymnasial yrkesutbildning på svensk arbetsmarknad och utbildning på gymnasial nivå behöver anpassas för att möta kompetensförsörjningsbehoven. För att flera ska kunna ta de jobb som växer fram bör det också finnas goda möjligheter till utbildning. Därför bör byggas ut och utbildningsutbudet anpassas för att möta välfärdens och näringslivets kompetensförsörjningsbehov och för klimatomställningen. Validering kan korta tiden i utbildning och till jobb därför bör medel för detta avsättas. En fungerande arbetskraftsinvandring där behoven på arbetsmarknaden avgör vilka som får tillträde till svensk arbetsmarknad är viktig för landet. Men fusk, missbruk och exploatering av arbetskraftsinvandrare måste bekämpas hårt och ett nytt system för detta måste till.
mot · H9023335 · 2021-10-04 00:00:00 — Brottsförebyggande åtgärder avseende mäns våld mot kvinnor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera de brottsförebyggande insatserna avseende mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. Mäns våld mot kvinnor är ett av vårt tids stora samhällsproblem. Det mänskliga lidandet är enormt. Mer än en kvinna mördas och tiotusentals anmälningar om misshandel görs. Mörkertalet är dock stort och i statistiken ser vi bara toppen på isberget. Ingen kvinna skall behöva fastna i en destruktiv relation. Ingen partner eller mor skall behöva sätta livet till för att samhället inte gjort sitt yttersta för att stoppa våldet. är ett av världens mest jämställda länder men varje kvinna som får skaffa skyddat boende eller lever under hot och våld är ett haveri. är på många sätt ett föregångsland i kampen för jämställdhet. Inte minst den s.k. Samtyckeslagstiftningen har varit ett viktigt steg som tagit under nuvarande regeringens tid och röner stort internationellt intresse. Lagen är viktig för rättskedjan, men är i lika stor grad avsedd att vara normerande. Här finns tydligheten i gränssättandet kring kvinnors integritet. Därigenom innebär kunskapsspridning om lagen en viktig brottsförebyggande åtgärd. Regeringen har haft kampen mot kvinnors utsatthet som sitt främsta fokus – något som bl.a. tagit sig uttryck i det ambitiösa program med 40 punkter som regeringen lade fram . I detta finns repressiva åtgärder såsom höjda straff eller effektivare kontaktförbud. Dessa förslag är viktiga verktyg, men utan normförändringar och övriga förebyggande insatser kommer man inte nå långsiktig framgång. Civilsamhällets aktörer, profession och akademi behöver kroka arm för att utveckla och sprida evidensbaserade metoder i kampen mot denna kriminalitet. Vi måste öka kunskapen om de bakomvarande mekanismerna bakom våldet. Kvinno- och tjejjourernas verksamhet och kompetens är centrala för dessa och måste ges långsiktiga förutsättningar. Det finns ett tydligt samband mellan maskulinitetsnormer och våld där inte minst olika typer av exploatering av kvinnokroppen skapar bilden av kvinnan som underordnad mannen. Här är skolan samhällets kanske kraftfullaste arena till förändring. Även folkrörelsesverige, inte minst idrotten, bör stöttas för ökad insats. Och det mest grundläggande: Vi måste ta ytterligare steg mot ett jämställt samhälle där skadliga maskulinitetsnormer förändras.
mot · H9023336 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt utveckling av Industriklivet och industrins klimatomställning och tillkännager detta för regeringen. För att utsläppen av växthusgaser ska minska i en takt som är i förenlig med , måste åtgärder börja vidtas här och . Om utsläppen av växthusgaser inte minskar, visar prognoser på att klimatet kommer att förändras på ett sätt som gör naturkatastrofer mer frekventa och väderförhållanden överlag mer extrema. Klimatförändringarna kommer på så sätt få stora konsekvenser både för människors levnadsstandard och industrins fortlevnad. Det är nödvändigt att göra det s.k. industriklivet långsiktigt och förutsägbart. Industriklivet har varit med och delfinansierat många viktiga forsknings- och innovationsprojekt. Industriklivet behöver vara långsiktigt för att ge industrin goda förutsägbarhet i omställningen och omfatta tillräckligt med resurser för att stödja fler industrisektorers omställning. Eftersom industrin står för en stor del av totala utsläpp, är det viktigt att främja industrins tekniska och affärsmässiga omställningsresa för att nå fossilfrihet. Forsknings- och innovationspolitiken behöver därför i ännu större utsträckning utformas för att främja industrins möjligheter att möta klimatutmaningen. Resurser behöver riktas till olika test- och demonstrationsanläggningar. För många industrier kan teknik för att fånga in koldioxid och lagra det i marken, CCS-teknik, vara en avgörande lösning för att minska utsläppen av växthusgaser. Därför är det positivt att Industriklivet har utökats till att även omfatta ekonomiskt stöd till forskning för CCS-teknik. är ett viktigt medel för svenska industriföretag att kunna söka ekonomiskt stöd i större storlek än vad som är möjligt inom ramen för till exempel industriklivet. För att upprätthålla konkurrenskraften i klimatomställningen behövs finansieringsmöjligheter som ges genom EU. Det handlar om att gemensamt inom EU skapa en starkare ställning gentemot resten av världen som inte på samma sätt som vi satsar på en klimatomställning av industrin. är viktiga för att det ska råda rättvis konkurrens. innebär klimatomställningen stora behov av offentliga investeringar som behöver kunna komma industriföretag till del. Svenska företag har generellt sett varit vinnare i systemet med . Om reglerna förändras för att underlätta klimatfrämjande insatser, är det viktigt att den utformningen sker på ett sätt som inte missgynnar svenska företags konkurrenskraft. En gränsjusteringsmekanism för koldioxid, det vill säga en mekanism där importerade varor till EU ska bära samma kostnad för deras koldioxidavtryck som europeiskt producerade varor, kan också vara viktigt för en rättvis konkurrens relativt omvärlden.
mot · H9023337 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera, och vid behov ompröva, den lagstiftning som tillåter fri etablering av privata vårdcentraler och tillkännager detta för regeringen. Att medborgarna har möjlighet att välja vilken vårdcentral de vill ansluta sig till är väldigt viktigt. Att också kunna ”lista sig” hos en namngiven läkare är väldigt positivt, och det är utmärkt att regeringen arbetar med den frågan. Många andra yrkesgrupper inom primärvården ger också en stor trygghet, till exempel diabetessjuksköterskor, hjärtsjuksköterskor, fysioterapeuter och arbetsterapeuter. Dessa skulle också kunna utgöra en vårdtagares fasta vårdkontakt. När en region ska planera sin primärvårdsverksamhet finns många olika faktorer att ta hänsyn till för att kunna erbjuda bästa tänkbara vård till innevånarna. En sådan faktor är var en vårdcentral ska finnas. Systemet med att privata vårdgivare får etablera sig varhelst de finner det lämpligt har inte ökat valfriheten i särskilt många områden. Uppenbart är att man väljer att etablera sig där man kan göra en så stor ekonomisk vinst som möjligt, det vill säga oftast centralt, väldigt sällan på landsbygden och väldigt sällan i socioekonomiskt utsatta områden. I många stadskärnor är det tätt mellan privata vårdcentraler, medans de på landsbygden lyser med sin frånvaro. För regioner med stor geografisk yta och gles befolkning innebär detta avsevärda problem att upprätthålla en jämlik tillgång på vård. Därför är det angeläget att noggrant utvärdera, och vid behov ompröva, den lagstiftning som tillåter fri etablering av privata vårdcentraler utan att regionen som faktiskt betalar för vården har något som helst inflytande.
mot · H9023338 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att verka för en höjning av bidragsdelen i studiestödet när ekonomin medger det, och detta tillkännager för regeringen. Framtidsutsikterna på arbetsmarknaden är ljus, anställningsplanerna är på mycket höga nivåer och för att alla grupper i samhället ska kunna bli anställningsbara behöver vi ge alla människor reella möjligheter att delta i utbildning och kompetensutveckling så att man kan få in en fot på arbetsmarknaden. Det är glädjande att regeringen i BP22 satsar på utökar praktikplatserna, skjuter till pengar till introduktionsjobb mer resurser till yrkesinriktad vuxenutbildning, kombinationsutbildningar, nystartsjobb och extratjänster. I BP22 finns ett omställningsstudiestöd, men det riktar sig enbart till dom som redan jobbar. Steget att påbörja en utbildning och ta studielån kan upplevas som olika stort för olika människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund stor roll för utbildning. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. Vår utgångspunkt är att det ska vara möjligt att klara sin försörjning . För flera grupper av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller innebär så stor ansträngning att studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller till exempel studerande med barn, studenter med funktionshinder och studenter med hög andel schemalagd tid under sina studier. Att arbete vid sidan om studierna inte ska vara en förutsättning för att klara privatekonomin är närmast avgörande för att högre utbildning ska vara en möjlighet för alla. Vi Socialdemokraterna anser därför att det finns ett behov av att verka för en höjning av bidragsdelen i studiestödet när ekonomin så medger.
mot · H9023339 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta förtroendet för våra gränsregioner t.ex. genom att driva på utvecklingen för att underlätta för arbetstagare som arbetar i ett annat nordiskt land, öka arbete med regelförenkling och förbättra kommunikationen mellan ländernas regeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta på sig ledartröjan för ett ökat nordiskt samarbete inom områden som rör högre utbildning, forskning, infrastrukturprojekt, energiförsörjning och klimatinvesteringar, och detta tillkännager för regeringen. , , och utgör tillsammans en viktig ekonomisk och social gemenskap. Vår öppna och gränsöverskridande arbetsmarknad, våra välfärdsystem och vårt arbete för jämlikhet och jämställdhet är viktiga pusselbitar för att vår del av världen toppar många internationella mätningar när det gäller öppenhet, tillit, miljö och lycka. De stängda gränserna under pandemin har visat hur mycket det påverkar vanliga människor när den fria rörligheten varit starkt begränsad. ligger mitt i och har gränser mot flest nordiska länder, därför har man också en avgörande betydelse för om och hur samarbetet ska utvecklas. Kommunerna och invånarna i har alla märkt av att gränserna till varit mer eller mindre stängda under pandemin. Många människor har antingen förlorat sina jobb eller har tvingats välja mellan att vara på jobbet och träffa sin familj. Familjer har splittrats och känslan av att bo i en region där man kan röra sig fritt mellan två länder är raserad. bör därför gå i framkant och visa i ord och handling att vi vill återupprätta förtroendet för våra gränsregioner i både , och till exempel genom att bygga ut infrastruktur och driva på utvecklingen för att underlätta för arbetstagare som vill arbeta i ett annat nordiskt land. har antagit en vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region. Våra arbetsmarknader och välfärdssystem liknar varandra och vår långa tradition av samarbete är en styrka och en förebild för många länder runt om i världen. Samarbetet inom nordiska ministerrådet och omfattar flera olika politikområden med allt mer fokus på klimat och miljö. Men utöver de projekt och samarbeten som ministerrådet finansierar önskar vi se en mer offensiv politik för en ökad integrering. På områden som rör högre utbildning, forskning, infrastrukturprojekt, energiförsörjning och klimatinvesteringar bör ta ledartröjan för ett ökat nordiskt samarbete.
mot · H9023340 · 2021-10-04 00:00:00 — Förbud mot omvandlingsterapi mot hbtq-plus-personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda omvandlingsterapi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ingripa när barn riskerar att utsättas för omvandlingsterapi, även i de fall de skickas utomlands för en sådan behandling, och detta tillkännager för regeringen. Sedan inleddes har homosexuella, bisexuella, transpersoner och queerpersoner stridit för sin rätt att vara sig själva. Det har inte varit en enkel kamp, den har mött starkt motstånd från alla politiska läger. En av de segrar som vunnits i land efter land i västvärlden är friheten från det som kallas “omvandlingsterapi”. Omvandlingsterapi är enkelt förklarat en metod som används för att göra hbtq+personer till att inte vara det. består terapin av samtal syftade att få individer att ändra på sig. En persons sexuella läggning eller könsidentitet anses av bland annat FN vara en inneboende egenskap som inte kan förändras och som en människa inte kan eller ska göra avkall på. kan omvandlingsterapi även innebära fysiskt våld och kroppsliga ingrepp. Omvandlingsterapin skapar och späder på psykisk ohälsa, vilket leder till en ökad risk för självmord. Det är ännu inte känt hur utbrett problemet med omvandlingsterapi är i då den nationella utredning som inletts inte publicerats. För att skydda hbtq+personer, och framförallt unga hbtq+ personer är det nödvändigt att motverka omvandlingsterapi. Ett förbud behöver såväl ta formen av ett direkt förbud mot utförandet av omvandlingsterapi och att agera när unga riskerar att utsättas. Psykisk ohälsa bland unga ökar och det ökar särskilt bland hbtq+personer. Därför har vi i satsat stora medel för att motverka psykisk ohälsa bland unga och på att införa lagstiftning för att säkerställa trygghet för barn och unga. Det som framförs i motionen går i linje med de satsningar som gjorts.
mot · H9023341 · 2021-10-04 00:00:00 — Förbud mot införsel av kärnvapen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av ett tillägg i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, likt den finska lagstiftningen, och tillkännager detta för regeringen. Kärnvapen är det enskilt största hotet mot mänskligheten. Kärnvapenfrågan står nu återigen i centrum för internationell debatt. Tack vare stora ansträngningar har omfattande kärnvapenarsenal rustats ned från rekordnivåerna på upp emot 70 000 kärnvapen till dagens cirka 13 000. Men dagens kärnvapen har mångdubbelt starkare sprängkraft än de atombomber som 1945 fälldes över och . Dagens kärnvapen skulle kunna ödelägga städer med miljoner invånare. En kärnvapenexplosion skulle ha fruktansvärda humanitära konsekvenser. Det skulle också starta en kedjereaktion som kan resultera i ett kärnvapenkrig med oöverskådliga humanitära konsekvenser. Kärnvapen är och förblir därför ett ständigt hot mot hela mänskligheten. Parallellt med att fortsätter arbetet för internationell nedrustning och ett förbud av kärnvapen är det av största vikt att vi bidrar till avspänning i vår del av världen och att vårt territorium fredas från kärnvapen. Frågan om kärnvapen i aktualiseras med jämna mellanrum, inte minst vid amerikanska flottbesök och i samband med ryska flygningar över . alla partier är överens om att kärnvapen inte ska få föras in i vårt land. Kärnvapen har ingen plats här! har i sin kärnenergilag en tydlig formulering som förbjuder införsel av kärnvapen till landet: Det är förbjudet att till införa kärnladdningar samt att här framställa, inneha och spränga sådana. (4 §). Med hjälp av denna lag har tydliggjort vad som gäller i landet. Detta har bidragit till avspänning i regionen, något som också har gagnats av. bör liksom ha en sådan lagstiftning för att klargöra vår syn på kärnvapen inom vårt lands gränser och på så vis sända tydliga signaler vad gäller detta både till våra medborgare och till omvärlden. En sådan lag har en naturlig plats i svensk lagstiftning. Därför bör behovet av ett tillägg i lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, beaktas.
mot · H9023342 · 2021-10-04 00:00:00 — Ny enhet för utredning av brott mot välfärdssystemen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en ny enhet för utredning av brott enligt bidragsbrottslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enheten bör placeras hos som en särskild enhet enligt den modell som finns hos och tillkännager detta för regeringen. Vi brukar anta att den organiserade brottsligheten i finansieras av narkotikahandeln. Dock är narkotikahandeln inte den enda intäktskällan. Som bottenplatta används ofta ekonomisk brottslighet kopplat till våra välfärdssystem. I den myndighetsgemensamma lägesbilden om den organiserade brottsligheten beskriver flera myndigheter att omfattningen av brott riktade mot de utbetalande delarna av välfärdssystemet är fortsatt stor och den uppvisar ingen tendens till avmattning. Flera av de samverkande myndigheterna svarade att deras bedömning är att brott mot välfärdssystemen är den allvarligaste brottsligheten just . Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen studier visade att betalas ut felaktigt från välfärdssystemen (med ett osäkerhetsintervall på 11–27 miljarder). Flera rapporter och utredningar visar på en samstämmig bild av de företeelser som utvecklats kring fusk och bedrägeri. Det finns anledning att misstänka att det finns en generell naivitet inom offentlig verksamhet när det gäller insikten att det offentliga systemet är en marknad för kriminella. Ofta handlar det om att organisationer och anställda som är satta att hjälpa människor inte är rustade, eller ser det som sin roll, att hantera handläggning som innebär att man måste vara ”polis” i vissa situationer. Utmaningarna som finns för att bekämpa brott mot välfärdsystemen är så stora att enbart en ökad samverkan mellan brottsbekämpande och utbetalande myndigheter inte är tillräcklig och inte heller ändamålsenlig. Därför behöver vi inrätta en ny enhet för utredning av brott enligt bidragsbrottslagen. Enligt vår mening bör den placeras som en särskild enhet hos . Det är inte längre främmande för svensk rättstradition med polisiära befogenheter inom en förvaltningsmyndighet. Intryck och erfarenheter kan tas tillvara av myndigheter som har blandade uppdrag där verksamhetsgrenar inom myndigheten har brottsbekämpande uppgifter, t.ex. och . Genom att inrätta en särskild enhet som koncentrerar sina insatser mot välfärdsbrottslighet menar vi att det skapas bättre förutsättningar för att bygga upp och bibehålla den specialiserade kompetens som är nödvändig. Brott mot välfärdssystemen måste beivras, inte minst för att upprätthålla allmänhetens förtroende för välfärdssamhället, och det är ett berättigat krav på skattefinansierade försäkringar och bidrag att de endast utbetalas till de som uppfyller kraven.
mot · H9023344 · 2021-10-04 00:00:00 — Alla barns rätt till förskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga alla barns rätt till förskola oavsett deras föräldrars situation och tillkännager detta för regeringen. Utbyggnaden av barnomsorg i bidrog kraftigt till att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och var en viktig och banbrytande reform när det begav sig. Men mycket har hänt och dagens förskola är så mycket mer än enbart barnomsorg. Där finns också ett pedagogiskt uppdrag. Eftersom förskolan inte enbart är en förutsättning för vuxnas förvärvsarbetande utan också tillför mycket för barnen och deras utveckling bör det övervägas om inte alla barn ska ha rätt till förskola oavsett deras föräldrars tillfälliga situation. Även barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar har behov och nytta av förskolan. kan det då vara ännu viktigare för barnet att få delta i förskolans pedagogiska verksamhet. Därför är det rimligt att ta hänsyn till alla barns behov och rätt till förskolan oavsett om deras vårdnadshavare är förvärvsarbetare, arbetslösa eller föräldralediga. Barn är olika och behoven kan se olika ut. En utökad rätt ska således inte misstas för plikt. vittnar många kommuner om att barn som generellt tenderar att ha störst behov av att delta i förskolans pedagogiska verksamhet inte nyttjar den i samma utsträckning. Det handlar inte minst om barn till föräldrar i utsatta områden som inte talar svenska eller har ett arbete att gå till. Därför behöver det övervägas om inte även staten och kommunerna tillsammans ska hitta former för att aktivt söka upp och uppmuntra dessa barn att delta i förskoleverksamheten.