mot · H9023779 · 2021-10-05 00:00:00 — har tillkännagivit detta till regeringen att en sådan enhet bör inrättas hos och det är av stor vikt att arbetet med inrättandet av enheten påbörjas . Trots detta har regeringen inte återkommit och det är av stor vikt att arbetet påbörjas, senast . Utökad tid för behandlingsprogram. Enligt utgör behandlingsprogrammen av sysselsättningstiden på fängelser 2020. Det finns behandlingsprogram för våldsproblematik, sexualbrott, missbruk, relationsvåld mm. 8964 personer påbörjade fängelsestraff 2020. 6369 avslutade verkställighet . Av dessa hade deltagit i behandlingsprogram, varav fullföljde behandlingsprogrammet. Detta är alltför lågt. Det är mycket viktigt att intagna deltar i behandlingsprogram så att risken för återfall minskas. Därför bör det övervägas att utöka sysselsättningstiden för behandlingsprogrammen. Obligatoriskt deltagande i nationellt exitprogram för dömda vill införa ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar som väljer att lämna det kriminella livet. Det handlar bland annat om bättre förutsättningar för att bryta ett kriminellt mönster med ny identitet för hotade personer och att vid behov byta bostadsort. straffet avtjänas ska fortsatt brottslighet vara uteslutet. Genom övervakning och ytterligare åtgärder och myndighetssamverkan ska det vara näst intill omöjligt att fortsätta en kriminell livsstil efter avtjänat straff. Det bör övervägas att förlägga det nationella exitprogrammet under Kriminalvårdens ansvar. Myndigheten finns representerad i hela landet och har erfarenheter av att arbeta med återanpassning av kriminella individer. Medverkan i det nationella exitprogrammet bör vara obligatoriskt för dömda gängbrottslingar och yrkeskriminella. Ökad närvaro av Frivården i utsatta områden samt öka antalet yrkeskurser på fängelser Kriminalvården bör genom Frivården vara mer närvarande i de utsatta områdena genom att förlägga mer av sin verksamhet där. För att säkerställa möjligheten att nå fler intagna med utbildningsinsatser behöver utbudet på fängelser utvecklas. utgörs utbudet enligt Kriminalvården till övervägande del av teoretiska kurser som leder till högskoleförberedande gymnasieexamen. Vi vill ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen. Programverksamheten inom är av stor betydelse för att få intagna att bryta med en tidigare kriminell livsstil. För att programmen ska kunna genomföras med hög kvalitet är personalens kompetens och möjligheter till fortbildning viktig. Begränsa möjligheterna till villkorlig frigivning Den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff friges som regel villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. Vi vill begränsa möjligheten till villkorlig frigivning. För personer som avtjänar långa fängelsestraff innebär det att dras av på straffet. Villkorlig frigivning ska endast ske undantagsvis och tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden. Återfallsförbrytare ska inte omfattas av möjlighet till villkorlig frigivning. skärptes reglerna som innebar större möjligheter att skjuta upp villkorlig frigivning om den dömde inte deltar i, eller missköter, återfallsförebyggande åtgärder. Även vid annan misskötsamhet kan villkorlig frigivning skjutas upp. har tillkännagivit för regeringen att reglerna för villkorlig frigivning bör skärpas ytterligare så att presumtionen för villkorlig frigivning tas bort och ersätts med ett system där större hänsyn tas till hur den intagne skött sig under verkställigheten av fängelsestraffet. Andra begränsningar som bör övervägas är att villkorlig frigivning ska kunna ske tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden och aldrig för den som återfallit i brott. Regeringen bör återkomma med förslag . Inför förvaringsstraff för samhällsfarliga brottslingar De nuvarande påföljdsreglerna innebär att brottslingar som begått andra brott än mord, till exempel våldtäkter, och som inte lider av en allvarlig psykisk störning inte kan hållas inlåsta . Detta gäller oavsett hur samhällsfarliga de är och hur hög risken är för att de ska återfalla i allvarlig brottslighet. När det gäller mördare som dömts till livstids fängelse finns det en teoretisk möjlighet att hålla dem inlåsta så länge de är farliga för samhället, men detta sker inte i praktiken. Detta är inte tillfredsställande ur ett samhällsskyddsperspektiv. Vi anser att huvudprincipen visserligen ska vara att straff ska utmätas efter hur allvarligt ett brott är. Men i vissa fall måste det finnas möjlighet att hålla brottslingar inlåsta , om det finns en överhängande risk att de återfaller i allvarlig brottslighet. Vid sidan av de existerande påföljderna fängelse och rättspsykiatrisk vård bör därför ett särskilt förvaringsstraff införas. Förvaringsstraffet ska innebära att domstolen som beslutar om förvaring ska bestämma en viss kortaste och längsta tid som den dömde ska hållas i förvar. När den längsta tiden har löpt ut ska domstol, på begäran av en åklagare, kunna besluta om förlängning av förvaringen åt gången. Så länge det finns en stor risk för att den dömde återfaller i allvarlig brottslighet mot liv och hälsa eller allvarliga sexualbrott ska som utgångspunkt ingen frigivning ske. Den dömde ska ha rätt till juridiskt biträde när frågan om förlängning av förvaringsstraffet prövas av domstol. Påföljden förvaring bör endast förekomma i relativt sällsynta fall, i första hand för vissa mycket återfallsbenägna grova sexualbrottslingar som inte kan bli föremål för rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning, eftersom de i lagens mening inte lider av en allvarlig psykisk störning. Motsvarande påföljder finns i bl.a. och , och fanns i till 1981. Den avskaffades i första hand av ideologiska skäl. Dels eftersom det ansågs att användningen av frihetsstraff borde begränsas, dels eftersom samhällsskydd och inkapacitering inte ansågs vara hållbara som grundläggande principer för påföljdssystemets utformning. anser, som framgår i denna motion att bägge dessa utgångspunkter var felaktiga och måste omprövas. har tillkännagivit att en utredning gällande detta bör tillsättas. Vi moderater anser att förvaringsstraff ska införas . Ändra lagen så att får visitera inför transport I Kriminalvårdens budgetunderlag 2021 framkommer att konstaterat att de saknar lagstöd för att inför en transport visitera en person och delvis även bostadsrummen på förvaren. Detta kan få som konsekvens att transportbeställningar till Kriminalvården kommer att öka markant. Lagen behöver ändras så att får utföra dessa visitationer. Inför en möjlighet att vägra villkorlig frigivning vid risk för återfall i brott Det är viktigt att minimera riskerna för återfall i brott. Detta för att skydda oskyldiga människor från att utsättas för brott men också samhället i stort. Brottsliga handlingar kostar mycket i mänskligt lidande och innebär också stora samhällskostnader. Om Kriminalvården bedömer, efter en individuell prövning, att det finns risk för återfall i brott ska det finnas möjlighet att vägra villkorlig frigivning. Kriminalvården ska införa nytt behandlingsprogram för personer som begått sexuella övergrepp mot barn. Pedofili är en sexuell avvikelse som innebär ett varaktigt sexuellt intresse för barn. Brotten är huvudsakligen våldtäkt mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och sexuellt övergrepp mot barn. Det finns även andra brottsrubriceringar som tar sikte på sexuella övergrepp och handlingar begångna mot barn varvid till exempel barnpornografibrott är ett sådant. När ett sexuellt övergrepp mot barn har begåtts straffas detta med fängelse eller en mindre ingripande påföljd som inte är frihetsberövande. Det kan till exempel vara skyddstillsyn med särskild föreskrift att genomgå frivårdens behandlingsprogram. När fängelse döms ut är det inte obligatoriskt för den dömde att genomgå behandlingsprogrammet, till skillnad från när skyddstillsyn med föreskrift om särskild behandlingsplan döms ut. Vid sexuella övergrepp mot barn är största gruppen förövare män med pedofili. Mot bakgrund av att pedofilins natur framstår fängelse som en åtgärd som inte är tillräckligt adekvat för att förhindra fortsatt brottslighet. Stävjandet av brottsligheten ligger snarare i att med hjälp av vård minska riskfaktorer för övergrepp. Fängelse är dock motiverat ur ett samhälls- och brottsofferperspektiv. Behandlingsprogrammet för sexualförbrytare utgår från kognitiv beteendeterapi. Den inriktas bland annat på att minska riskfaktorer som driver sexualbrottslighet, till exempel förändra en ofta förvrängd syn på sexualitet samt minska sexuell upptagenhet och lättväckt aggressivitet. Behandling med testosterondämpande läkemedel, så kallas farmakologisk behandling, används sällan i Kriminalvården. Enligt en rapport av social utvärdering räcker inte det vetenskapliga underlaget för att bedöma vilken behandling som kan minska antalet återfall i brottslighet. publicerades dock en studie från där ett 50-tal pedofiler deltagit i en behandlingsmetod med ny medicinering. Studien visade att de som medicinerades löpte en lägre risk att begå övergrepp eftersom riskfaktorerna minskade. Behandlingsprogrammet som erbjuds vid fängelsevistelse är alltså frivilligt att delta i. Dessutom är det sällan farmakologisk behandling används inom ramen för Kriminalvårdens behandling. menar att det finns skäl att utreda en förändring av dagens påföljdsbestämning vid sexualbrott mot barn, Möjligheterna att införa vård som påföljd vid sida av fängelse bör därför införas. tillkännagav att behandlingsprogrammen för sexualförbrytare behöver utvecklas och intensifieras. När den farmakologiska behandlingen är tillräckligt evidensbaserad bör den införas som behandlingsform. Regeringen bör ge Kriminalvården detta uppdrag . Inför skyddstillsyn med elektronisk övervakning. Inför en särskild påföljd, skyddstillsyn med elektronisk övervakning, för att överbrygga klyftan mellan rent icke-frihetsberövande påföljder och fängelse. Därmed skulle fotboja som verkställighetsform av fängelse utgå. Detta skulle i första hand komma i fråga för brott med ett straffvärde . Sänka kraven för att undanröja skyddstillsyn och att skyddstillsyn bara kan fås en gång Kriminalvården kan begära att en åklagare vid domstol för talan om att skyddstillsyn ska undanröjas. Vi anser en strängare syn på den dömdes skötsamhet vid verkställighet av skyddstillsyn är påkallad. Skyddstillsyn döms ut som alternativ till fängelse, dvs. som påföljd för gärningar vars straffmätningsvärde egentligen motsvarar ett fängelsestraff. Ur rättssystematisk synpunkt kan skyddstillsyn alltså sägas vara en extra chans att undvika fängelse som rättssystemet ger till den dömde. Detta talar för att i princip ingen misskötsamhet alls bör tolereras för den som vill ha förmånen av en frivårdspåföljd snarare än att avtjäna ett fängelsestraff. Enligt vår uppfattning bör det inte krävas att den dömde ”på ett allvarligt sätt” brutit mot vad som gäller för honom för att skyddstillsynen ska undanröjas. I stället ska det räcka med att den dömde har brutit mot vad som gäller. Möjligheten för Kriminalvården att besluta om t.ex. särskilda föreskrifter eller att meddela varning bör behållas, men det bör framgå direkt av lagtexten att dessa möjligheter är förbehållna de fall då den dömdes misskötsamhet är ringa eller annars av mindre betydelse. Skyddstillsyn ska bara kunna fås en gång, aldrig för återfallsförbytare. Ge Kriminalvården möjlighet till interimistiska beslut gällande skyddstillsyn. har gjort en granskning, ”Effektiviteten vid anstalter”. I sitt remissyttrande har Kriminalvården anfört att myndigheten måste få möjlighet att besluta om omhändertagande, alternativt att måste finnas tillgänglig dygnet runt för att kunna fatta beslut vid misskötsamhet. Kriminalvården anser att den har ytterst begränsade möjligheter att agera skyndsamt och på ett verkningsfullt sätt exempelvis vid en överträdelse av vistelseförbud . Om Kriminalvården upptäcker en överträdelse kan handräckning begäras av polis. Dock saknar Kriminalvården möjligheter att kvarhålla den dömde, denne måste släppas och först kan kontakt tas med . Detta kan innebära stor fara för brottsoffer och vi delar Kriminalvårdens uppfattning att det är mycket angeläget att det finns förutsättningar för en snabb och tydlig reaktion när den dömde bryter mot villkoren för sin frivårdspåföljd. Att reaktionen är snabb är dessutom ofta viktigt ur ett brottsoffer- och samhällsskyddsperspektiv. Vi anser därför att Kriminalvården bör ges möjligheter att fatta interimistiska beslut om omhändertagande. Kriminalvårdens beslut om omhändertagande bör, inom en viss lagstadgad kortare tidsfrist (exempelvis ), underställas prövning. Närhetsprincipen ska beaktas i mindre utsträckning . I en granskningen noterar att Kriminalvården har inriktningen att placera klienterna nära hemorten inför frigivningen. I dessa lägen går närhetsprincipen före fördelarna med stordriftsprincipen. Detta anser vi moderater är fel då granskningen visar att större och färre anstalter påverkar både effektiviteten och kostnaderna. Enligt beräkningar är det möjligt att spara om verksamheterna samlas i större enheter. Detta måste göras då svensk kriminalvård är bland de dyraste i . Därför behöver en utredning tillsättas med inriktning att komma med förslag om att närhetsprincipen ska beaktas i mindre utsträckning Utredningen bör svara på frågan om närhetsprincipen har en effekt på återfall i brott, samt fördelarna med stordrift. Se över effektiviteten inom . granskning omfattar inte häkten, frivården eller Kriminalvårdens transportverksamhet. Med tanke på att svensk kriminalvård är bland de dyraste i måste även effektiviteten granskas inom dessa områden. En granskning om detta behöver tillsättas. Övervakning ska ske även utan villkorlig frigivning Det påpekas ibland att ett av syftena med dagens regler om villkorlig frigivning är att de möjliggör att den dömde ställs under övervakning efter att han eller hon släppts från fängelse, vilket underlättar hans eller hennes återanpassning till samhället. Det är en god synpunkt, men behovet av detta bör tillgodoses genom att det införs regler om att den dömde ska stå under övervakning av Kriminalvården under ett visst tidsintervall även efter det att straffet är till fullo verkställt. En utredning bör tillsättas med inriktningen att frivårds-och övervakningsåtgärder kan användas även utan villkorlig frigivning. Ingen villkorlig frigivning om den dömde vägra villkor Villkorlig frigivning ska endast ske om det finns särskilda skäl för det, dvs. om den intagne har uppvisat gott beteende. Bland annat ska krävas att den dömde genomgått de program som erbjuds, utfört de arbetsuppgifter som krävs, inte ägnat sig åt brottslighet eller stökigt beteende och naturligtvis inte rymt eller försökt rymma. Öka användningen av narkotikahundar på anstalter. På fängelser används narkotikahundar för att lättare upptäcka om det finns narkotika på olika platser i fängelset. Detta används i mindre omfattning än vad som krävs för att hålla fängelserna narkotikafria och detta behöver utökas. Mer inflytande för brottsoffer. Det är viktigt att när en målsägande önskat information om när gärningsmannen får permission, att målsägande verkligen får informationen från Kriminalvården. Brottsoffer måste kunna känna trygghet gärningsmannen sitter i fängelse och inte överraskas med att möta gärningsmannen under permission. Målsäganden måste få mer inflytande om när permissioner ska tillåtas eller ej. Regeringen måste se över hur informationsöverföringen till brottsoffret kan förbättras. Total översyn över systemet av biträdande övervakare. Biträdande övervakare är människor ute i samhället som engagerar sig frivilligt för att vara en förebild och ett stöd för en dömd person. De kompletterar frivårdens personal och ska göra olika aktiviteter med den dömde . har 2021 presenterat en granskning som visar att många biträdande övervakare är dömda för brott och många har kopplingar till organiserad brottslighet och extremism. Granskningen visade att övervakare och den dömde i vissa fall begått brott ihop. I ett fall våldtog en familjehemspappa en 16 årig flicka, tillsammans med en kompis som också åtalades för våldtäkten. Kompisen erkände att han haft sex med flickan men frikändes från våldtäkt. utsågs kompisen till familjehemspappans biträdande övervakare. Detta ska inte kunna ske och därför behövs en total översyn av systemet. Öka antalet överföringar av fångar med utländskt medborgarskap Det fanns 1466 utländska medborgare inskrivna i fängelse . utgjorde de utländska medborgarna av det totala antalet inskrivna i anstalt. av dessa personer var från länder utanför /. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår att det endast överfördes 79 personer från till annat land för verkställande av fängelsestraff. överfördes 144 personer till från annat land för verkställande av fängelsestraff. Från gäller en ny lag med krav på skyndsam handläggning hos och allmänna domstolarna som ska leda till att fler brottslingar ska avtjäna straffet i sina hemländer. Detta gäller dock endast andra EU-länder. Kriminalvården bör ges i uppdrag att påtagligt öka antalet överföringar av fångar även till länder utanför /EU. Kriminalvården ska bland annat alltid initiera ett ärende om överföring när en utländsk medborgare ska verkställa ett fängelsestraff eller längre. Kriminalvården i bör fördjupa samarbetet med kriminalvården i de länder vars medborgare är överrepresenterade i de svenska anstalterna, i syfte att möjliggöra överföring i fler fall. har tillkännagivit detta för regeringen som inte har återkommit med förslag.