mot · H8024019 · 2021-04-28 00:00:00 — föreslår därför att samtliga regioner ska införa avgiftsfri pneumokockvaccination. Kostnaden för förslaget beräknas uppgå till . Coronapandemin har påmint oss om att vi alla kan bli sjuka och om vikten av system som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom. Pandemin har också visat på de ödesdigra konsekvenser sjuknärvaro kan få och hur låga ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen är. Dessa insikter har lett till tillfälliga satsningar på en förstärkt sjukförsäkring. menar att det krävs kraftigare och mer långsiktiga insatser. 8.9.1 Höj bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen Den ekonomiska standarden är betydligt lägre för människor med sjuk- och aktivitetsersättning än för befolkningen i stort. Många människor tvingas ut i fattigdom och har svårt att klara sin ekonomi. Ett vanligt förekommande mått på ekonomisk utsatthet är låg ekonomisk standard – en inkomstnivå understigande av medianinkomsten i samhället. Omkring 130 000 av de personer som har sjuk- och aktivitetsersättning beräknas ha en så låg ekonomisk standard att de anses vara ekonomiskt utsatta. Genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer höjdes bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer från dagens till för den som är ogift och för den som är gift. Personer med sjuk- och aktivitetsersättning har också rätt till bostadstillägg. När bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer höjdes utan några justeringar inom sjuk- och aktivitetsersättningen fick de som lever på sjuk- och aktivitetsersättning jämförelsevis sämre möjligheter att efterfråga bostäder med god standard och tillgänglighet. menar att det är en olycklig utveckling och att bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen bör justeras enligt förändringarna i bostadstillägget för ålderspensionärer. Reformen uppskattas kosta staten . Vi föreslår att det höjda taket börjar tillämpas . Kostnaden uppgår därmed till . 8.9.2 Pausade bedömningar i sjukförsäkringen Bristerna i såväl sjukförsäkringen som handläggning av densamma har länge varit allmänt kända. Andelen som utförsäkras vid dag 180 har fyrdubblats och ökat från . Två offentliga utredningar som presenterades har belyst bristerna ytterligare. Problemen har dessutom blivit ännu tydligare i ljuset av den pågående pandemin. Bristerna i sjukförsäkringen grundar sig i den s.k. rehabiliteringskedjan och de fasta tidsgränserna i den. Bedömningen av normalt förekommande arbete som görs efter 180 dagars sjukskrivning har stått i fokus för debatten. Exemplen är många på hur hänvisar sjuka människor till arbeten som inte finns i verkligheten. Efter initiativ från har regeringen lättat upp bedömningen av rätt till sjukpenning efter 180 dagars sjukskrivning. Det är välkommet och nödvändigt, men mer behöver göras. kommer rapporter om att allt fler förlorar sin ersättning vid dag 365, till följd av pandemins konsekvenser. Detta gäller både långtidssjuka i covid-19 och de som fått rehabilitering eller andra insatser uppskjutna till följd av pandemin. På grund av nuvarande regelverk tvingas de söka påhittade arbeten på en arbetsmarknad som är extremt tuff till följd av pandemin. Det är inte rimligt. I väntan på att regeringen genomför långsiktiga och permanenta förändringar av sjukförsäkringen bör det tillfälliga undantag från bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid dag 180 som regeringen införde och tog bort återinföras, och ett undantag från bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid dag 365 bör även införas. Pauserna bör gälla fram till utgången av 2021, då vi förutsätter att de förslag som regeringen bereder för att förbättra sjukförsäkringen trätt i kraft. Den samlade kostnaden för dessa två förslag beräknas uppgå till . Efter påtryckningar från bl.a. har regeringen infört en karensersättning för att den som är sjuk ska stanna hemma från arbetet och därmed minska smittspridning under den pågående coronapandemin. har länge krävt att karensavdraget avskaffas helt. Till en början beskrev regeringen sitt förslag som ett slopat karensavdrag, men i själva verket innebar det en möjlighet för den enskilde att retroaktivt ansöka om ersättning för karensavdraget. Regeringen motiverade konstruktionen med ett schablonavdrag med att man inte vill öka arbetsbördan hos , som är hårt belastad till följd av pandemin. ifrågasätter att ett slopat karensavdrag skulle innebära så mycket mer arbete för än hanteringen av den schablonersättning som den enskilde kan söka. För att motivera människor att stanna hemma från arbetet när de är sjuka, och på så vis minska smittspridningen, måste den ekonomiska kompensationen vara högre. Att ekonomiskt straffa de som tar sitt ansvar för att stoppa spridningen av pandemin är en märklig politisk linje i dessa tider. menar att människor som är sjuka inte ska tvingas gå till arbetet för att få ihop sin ekonomi. är det enda landet i som har karensavdrag. Vi anser därför att karensavdraget bör slopas permanent. vill slopa karensavdraget. Coronakrisen har visat hur skadligt det kan vara med sjuknärvaro, dvs. att arbetstagare känner sig tvingade att gå till jobbet trots att de inte är friska, något vi egentligen vetat och som har starkt stöd i forskningen. anser att karensavdraget bör slopas från . förslag om slopat karensavdrag bör ses tillsammans med vår satsning på minskat sjuklöneansvar för mindre företag som vi menar bör införas och som beskrivs närmare i motionen Social trygghet för småföretagare (2020/21:302). Förslaget är kostnadsneutralt för staten 2021. 8.9.4 Starkare skydd för behovsanställda För att minska risken för spridning av coronaviruset uppmanas alla att stanna hemma vid minsta sjukdomssymtom. Därmed är det extra viktigt att det finns ett ekonomiskt skydd för de som av denna anledning inte kan arbeta. Detta gäller särskilt i äldreomsorgen där smittspridning får förödande konsekvenser. Var fjärde person som jobbar inom den kommunala äldreomsorgen är tillfälligt anställd och var femte är visstidsanställd med timlön. Många saknar därmed ekonomiskt skydd vid sjukfrånvaro. I den privata äldreomsorgen är andelen visstidsanställda ännu högre. Som visstidsanställd med timlön har man begränsad rätt till både sjuklön och sjukpenning. vill att heltid ska vara norm och att anställningsformen allmän visstidsanställning ska avskaffas. Det skulle lösa en stor del av de problem som tydliggjorts inom äldreomsorgen . För att snabbt åtgärda de akuta problem som råder just nu behövs dock en snabbare lösning på frågan. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum, har presenterat en lösning på problemen. Den föreslår att behovsanställda ska få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen i sjukfallet, om det kan antas att de skulle ha arbetat där om de inte var sjuka. Med nuvarande regelverk betraktas behovsanställda som arbetslösa och arbetsförmågan bedöms mot normalt förekommande arbete. Ersättningen för gruppen är därmed också lägre. menar att det vore lämpligare med en bestämmelse som fastslog att prövningen ska ske på detta sätt . Regleringen för arbetstagare skulle därmed likställas med den reglering som gäller för egenföretagare. Regleringen träffar dessutom enbart de arbetstagare som har den mest osäkra typen av anställningar. Det vore både tydligare och mer enhetligt med en reglering som träffar samtliga arbetstagare som inte har en tillsvidareanställning, där rätten till sjukpenning skulle vara avhängig möjligheten för arbetstagaren att föra i bevis att arbete skulle ha utförts om arbetstagaren inte blivit sjuk. anser att regeringen måste agera. Förslagen från utredningen presenterades för . har smittspridningen i äldreomsorgen fått extremt svåra konsekvenser. Förslaget uppskattas enligt utredningen kosta för . Om det införs bör kostnaderna uppgå till . Coronapandemin har slagit hårt mot svensk ekonomi och arbetsmarknad. varslades rekordmånga om uppsägning, arbetslösheten steg kraftigt och antalet långtidsarbetslösa ökade. är läget på arbetsmarknaden fortfarande allvarligt. var drygt 440 000 personer inskrivna som arbetslösa på Arbetsförmedlingen. Det motsvarar en arbetslöshet på . Antalet inskrivna har visserligen minskat , men de som varit utan jobb har fortsatt att öka. var 187 000 personer långtidsarbetslösa. beräknas antalet långtidsarbetslösa överstiga 200 000 personer. Politiken för fler jobb handlar i första hand om finanspolitik och investeringar. Vi beskriver i denna motion behovet av stora satsningar. Men det behövs även samlade och effektiva statliga insatser för att samordna arbetsmarknadspolitiken. Trycket på Arbetsförmedlingen är alltjämt mycket högt och behoven av åtgärder är stora. Fler arbetslösa är i behov av stöd för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. är Arbetsförmedlingen under stark press till följd av nedskärningar, uppsägningar och pågående reformering. Mer än var tredje medarbetare har lämnat myndigheten och hälften av lokalkontoren är nedlagda. Regeringens insisterande på att fortsätta forcera en katastrofal omstöpning av Arbetsförmedlingen framstår som djupt oansvarigt och byggt på misslyckade nyliberala föreställningar. kräver ett nödstopp för processen och en radikalt annorlunda styrning av Arbetsförmedlingen. ska kunna hantera den höga arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa vägledning, stöd och utbildning krävs mer resurser. Det är i synnerhet viktigt för att motverka att långtidsarbetslösheten biter sig fast. De satsningar på som regeringen presentat i vårändringsbudgeten är otillräckliga. Dessutom anser vi inte att upphandlade matchningstjänster bör vara med i prioriteringarna. föreslår därför att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökar med och att tillförs anslaget för arbetsmarknadspolitiska program och insatser, utöver det som regeringen presenterat i samband med denna budget. Totalt tillförs innevarande år. 8.11 Krisstöd till kultur, idrott och fritid Pandemin har slagit hårt mot kultur‑, idrotts- och fritidsområdet. Verksamhet har behövt ställas om snabbt och nya områden har behövt täckas upp för att möta krisen. Många av områdets inkomster har också försvunnit då restriktioner gjort att en stor del av verksamheten har tvingats ställas in. Många olika stödpaket har satts in men många instanser har inte nåtts av dessa paket, ibland på grund av regelverk, ibland på grund av att det helt enkelt riktat sig till annan verksamhet. vill att de som inte fått stöd nu får hjälp att hantera pandemins effekter. Folkhögskolan har en viktig roll att spela i det svenska utbildningssystemet. Med sin särskilda pedagogik och friare uppdrag har man under gett människor en chans till utbildning, bildning och större makt över sitt eget liv. Många som misslyckats med tidigare skolgång har genom studier på folkhögskolan fått en möjlighet till vidare studier eller jobb. Pandemin har inneburit högre arbetslöshet och fler ungdomar som har svårt att klara gymnasiet. Folkhögskolan behövs mer och då är det extra oroande att så många skolor har drabbats hårt ekonomiskt. Uteblivna kortkurser, inställda konferenser och tomma internat har inneburit stora intäktstapp. Regeringens tillskott täcker inte upp för de behov som finns efter uteblivna intäkter för internat och konferenser. Om inget görs riskerar vi att uppsägningar av personal och försäljningar av fastigheter blir följden. föreslår ett krisstöd på riktat till de folkhögskolor som har störst behov med anledning av av pandemin uppkomna ekonomiska problem. Under pandemin har människors möjligheter till friluftsliv varit mycket betydelsefulla för att motverka psykisk och fysisk ohälsa. Att kunna gå ut i skogen och naturen när ens andra möjligheter till motion har försvunnit uppger många som en viktig friskhetsfaktor. Att kunna semestra hemma genom att vara ute och tälta, vandra eller bo i stuga har fungerat som en viktig ersättning när de vanliga semesterplanerna har ställts in. Trots detta har många av friluftsorganisationerna drabbats av stora intäktsbortfall i spåren av pandemin. Friluftsorganisationerna har heller inte fått något riktat stöd för att möta krisen. vill se att de organisationer som drabbats ska kunna få ett särskilt stöd. Vi behöver se till att de klarar sig genom pandemin och klarar att upprätthålla sin verksamhet under krisen. Stödet ska gå till att täcka fasta kostnader, såsom hyreskostnader och personalkostnader, för de som drabbats hårt av krisen. Utöver detta föreslår även en särskild satsning på aktiviteter för barn och ungdomar. Detta skulle ge friluftsorganisationerna chans att t.ex. anordna aktiviteter som annars inte hade varit möjliga för att nå fler, öppna dörrar för att utbilda fler ledare osv. föreslår att sammanlagt ska gå till friluftslivet för att fylla dessa två syften. För är det centralt att det finns goda möjligheter till idrottande för människor i alla åldrar, oavsett bakgrund och ekonomiska förhållanden. Det handlar om en bred palett av insatser som behövs för att skapa de bästa förutsättningarna för människor att leva ett aktivt liv. Pandemin och dess restriktioner har däremot tydligt förändrat idrottens förutsättningar. Vi kan se att idrottsföreningar med deras styrelser och ledare har gjort stora ansträngningar för att kunna erbjuda en trygg verksamhet utifrån rekommendationer. När världen förändras och känns osäker har idrottsträningen kunnat ge barn och unga en känsla av normalitet och vardagsrutin. Det är tydligt att förutom minskade sponsorintäkter och uteblivna biljettintäkter är nu också minskade medlemsavgifter en effekt av pandemin. Det har kommit rapporter om en minskning av deltagande i alla ålderskategorier, men särskilt alarmerande är den stora minskningen hos äldre tonåringar. Regeringen annonserade i sin senaste ändringsbudget ett ytterligare stöd till idrotten. kommer att bevaka hur läget utvecklar sig och kommer att återkomma under höstbudgeten med ytterligare förslag. Kulturlivet är hårt drabbat av coronakrisen. Det gäller såväl de stora institutionerna som den enskilda kulturarbetaren. föreslår en rad insatser för kulturlivet. Genom ändringsbudgetar och höstbudgeten har kulturlivet fått en del stöd för att försöka täcka upp mycket av de förluster och ekonomiska problem som drabbat kulturlivet i pandemin. tycker att det är viktigt att stötta kulturlivet genom pandemin och kommer att bevaka effekten av de senaste förslagen och den återstartsutredning som arbetar. Vi hoppas att restriktionerna snart kan börja lätta men ser att det kan finnas anledning att återkomma i höstbudgeten med ytterligare förslag. En viktig aspekt av stödet till kulturlivet i pandemin är att se till att de stödsystem som finns för egen- och småföretag faktiskt når fram till kulturföretagarna. Villkoren för a‑kassa och socialförsäkringar måste också fungera för kombinatörer och frilansare. De förbättringar regeringen har genomfört har inte varit tillräckliga och vi har därför tagit ett flertal initiativ i för att anpassa regelverken. Pandemin har påverkat många på olika sätt. Många föreningar har tappat delar av eller hela sin inkomst då pandemin och restriktionerna har gjort det omöjligt att genomföra verksamheten. Många föreningar som hyr en lokal har fått hjälp med sänkta hyror och subventioner för att klara den ekonomiska påfrestning som pandemin har inneburit. Det har däremot varit svårt för många som hyr av privata värdar att få hyresreduktion under pandemin och de riskerar att behöva säga upp sina lokaler när de tappat medlemmar, sponsorer, biljettintäkter eller andra intäkter kopplade till evenemang. Det stöd som regeringen genomfört har inte fungerat tillräckligt bra för föreningar. vill se ett stöd som administreras av kommunerna och som syftar till att ge hyresstöd till föreningar som drabbats av pandemin. För oss är det viktigt att vi även efter pandemin har platser för att mötas och utvecklas genom kultur, idrott och andra föreningsaktiviteter. föreslår att ska gå till ändamålet. Även om pandemin på många sätt har ökat intresset för hantverk har yrkesverksamma inom slöjd och konsthantverk tappat stora delar av sina inkomster. Många är egenföretagare och många av de försäljningstillfällen som man har haft har under pandemin ställts in. Ofta ligger företagen också i omsättning, vilket gör att man inte nås av de företagsstöd som betalats ut. Inte heller de kulturstöd som kanaliserats via och har nått den här målgruppen. Hemslöjden är en del av vårt kulturarv och är en lättillgänglig kulturform som dessutom är mindre koncentrerad till storstäderna än andra konstområden. Det här är ett område som behöver stöd för att klara pandemin. har tvingats omfördela medel från föreningslivet för att skapa ett krisstöd. menar därför att regeringens i stöd är för lite och föreslår att ytterligare fördelas till nämnden. 8.12 Bostäder och byggande Rådande bostadspolitik måste ersättas av en politik som kan möta de olika utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning – en bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Det kräver en bostadspolitik med högre ambitioner där staten och kommunerna tar ett större ansvar än . Det råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. Enligt behöver det byggas omkring 67 000 bostäder . sjunker nu bostadsbyggandet. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen ska byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. vill åstadkomma detta genom att bl.a. införa statliga topplån, höja investeringsstödet för att stimulera byggandet av hyresbostäder samt stärka stödet till renovering och energieffektivisering. vill även se ett investerings- och renoveringsstöd för idrottsanläggningar, detta för att skapa förutsättningar för att alla barn och ungdomar ska ha en jämlik tillgång till idrottsanläggningar över hela landet. Under coronakrisen har tusentals löntagare förlorat sina jobb. Redan tidigt under pandemin varnade för att hyresgäster som en följd av arbetslöshet inte skulle komma att ha råd att betala sin hyra. Lika tidigt krävde vi att alla vräkningar av hyresgäster skulle stoppas tillfälligt och att en krisfond skulle inrättas, så att även hyresgäster som på grund av coronakrisen inte kunde betala sin hyra skulle kunna få hjälp. Så blev det inte, eftersom inga andra partier ställde sig bakom förslaget, och i stället blev det tyvärr som vi varnade för. I spåren av har tusentals hyresgäster vräkts. senaste årsrapport bekräftar att covid-19 i har slagit hårt mot hyresgäster och myndigheterna har fortsatt att utföra vräkningar trots pandemin. Enligt genomfördes 2 106 vräkningar . av 2021 har antalet vräkningar ökat jämfört med . meddelade 2020 att bankerna får ge bostadsägare undantag från amorteringskraven om de drabbas av inkomstbortfall kopplat till coronakrisen – välkommet och behövligt. Men för hyresgäster som drabbas av inkomstbortfall på grund av coronakrisen finns alltså inget stöd. vill därför att staten inrättar en hyresförlustgarantifond. Medlen i fonden lämnas till den hyresvärd som drabbas av hyresförluster på grund av att hyresgäster inte har råd att betala hyran i coronakrisens spår (, med möjlighet till förlängning). Staten ska stå för av hyresnedsättningen och värden för resterande . Fonden ska administreras och betalas ut av . Den enskilda hyresvärden ansöker om medel. Till ansökan bifogar hyresvärden uppgifter som styrker att denne har drabbats av hyresförluster. För att få ta del av hyresförlustgarantin ska hyresvärden först göra en överenskommelse med som innebär följande: (i) hyresgäster som inte kan betala hyran på grund av inkomstbortfall i coronakrisens spår ska få bo kvar (moratorium på uppsägningar) och (ii) inga förfallna betalningar ska gå till inkasso. För hyresgästen innebär förslaget en nedsättning av hyran med maximalt (utfallet avgörs av förhandling och storlek på inkomstbortfallet). För att få ta del av nedsättningen behöver hyresgästen styrka att hen har för låg inkomst (jfr inkomstprövning för att få hyreskontrakt). Vi föreslår att avsätts . 8.12.2 Stimulans för fler hyresrätter nu råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. För att motverka ett kraftigt fall i bostadsbyggandet i då byggtakten i stället behöver öka bör staten investera mer i bostadsbyggande. föreslår därför att investeringsstödet för byggande av hyresrätter utökas med för att ge en extra stimulans för att redan tänkta byggen kommer igång tidigare, men även för att få igång ett ökat byggande av bostäder. 8.13 Omställning för klimat och miljö Utsläppen inom transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. har som målsättning att utsläppen från inrikes transporter ska minska med . Målet nås dock inte med dagens beslutade åtgärder och kommer att kräva omfattande åtgärder i form av nya styrmedel och investeringar för att uppnås. I den klimatomställning som måste till är utbyggd järnvägstrafik en central komponent. Godstrafiken behöver i ökad omfattning flyttas från väg till räls och vatten. För att nå nödvändiga utsläppsminskningar måste även transporteffektiviteten öka genom att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra städer och tätorter. För att öka andelen resande med kollektivtrafik och järnväg måste staten ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten i hela landet och göra de klimateffektiva färdsätten billigare än de klimatbelastande. Staten måste med åtgärder och styrmedel stärka järnvägens och kollektivtrafikens konkurrenskraft. Resor med kollektivtrafik kan inte vara ett färdalternativ för alla i glesbygden, men genom stärkt stöd för anpassad kollektivtrafik kan tillgängligheten stärkas för många grupper som saknar möjlighet att färdas med bil eller som saknar hållbara alternativ till bilresor. En utbyggd kollektivtrafik på landsbygden och i glesbygd skapar förutsättningar för minskade klimatutsläpp och stärkta förutsättningar att bo och leva även i glesbygd, men detta kräver även satsningar på upprustning av vägnätet i stället för nybyggda motorvägar och att vi värnar våra regionala järnvägar. anser att minkuppfödningen bör avvecklas samt att den storskaliga animalieindustrin i högre utsträckning, och i enlighet med principen att förorenaren betalar, bör bära kostnaden för risker gällande spridning av pandemier och sjukdomar. Vi anser därför att de som tillförs minknäringen i stället borde nyttjas för att bära kostnaden för att avveckla densamma. Vi anser även att bekämpning av fågelinfluensan i ökad utsträckning bör bäras av verksamhetsutövarna. 8.13.1 Öka takten för utbyggnad av laddinfrastruktur för elbilar når inte klimatmålet för transportsektorn till 2030 med nuvarande åtgärder. En ökad elektrifiering av vår fordonsflotta är enligt en nödvändighet för att målet ska nås. Trots detta finns fortfarande stora brister i laddinfrastrukturen och behovet är stort av att skyndsamt åtgärda dessa luckor. Tillgången till publika laddstationer, både med snabbladdare och med supersnabbladdare, för elbilar behöver kraftigt förbättras, inte minst i de norra delarna av . Efterfrågan på statlig finansiering för att möjliggöra detta är fortsatt hög. Vi föreslår därför att tillförs i tilläggsbudget till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 från för detta ändamål. 8.13.2 Verkställ planer för ett fossilfritt Coronakrisen kräver ekonomiska stimulansåtgärder som främjar sysselsättningen. Det ger oss goda förutsättningar att främja hållbara investeringar för att även möta klimatkrisen.