mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — Därefter har utvecklingen fortsatt i samma riktning, där främst utomeuropeiskt födda har stått för ökningen. Figur 7 – Andel utomeuropeiskt inskrivna på arbetsförmedlingen, 2005–2021. Pandemin medför en fortsatt ovisshet Åtgärderna för att begränsa pandemins påverkan på arbetsmarknaden har gett resultat. Möjligheten till korttidsarbete, som innebär att den anställde permitteras på av sin ordinarie arbetstid som staten betalar stöd för en del av lönen för den tid som den anställde inte arbetar, infördes och omfattade som mest cirka 270 000 personer . Därefter har antalet kontinuerligt minskat och har varit nästintill obefintligt. Därutöver har företag som till följd av pandemin fått kraftigt minskad omsättning kunnat söka särskilt stöd. Medan det har varit positivt med stöd som riktar sig till både företag och anställda har det varit problematiskt att kraven för utbetalningen av stöden har varierat kraftigt under pandemin, vilket har skapat en osäkerhet för företagen och lett till att de har fått och sämre förutsättningar att kunna behålla personal. Förutsatt att smittspridningen fortsätter att minska i samhället är det troligt att det blir en fortsatt återhämtning i de drabbade branscherna, men det går inte att utesluta ytterligare smittvågor och därmed bör det finnas en beredskap för ytterligare stödåtgärder. Vissa stödåtgärder har även inneburit att företagens kostnader har skjutits framåt för att skapa ett tillfälligt andrum. Här kan exempelvis anstånden med skatteinbetalning nämnas, som innebär att företag kan skjuta upp inbetalningar av arbetsgivaravgifter, preliminärskatt för anställdas löner och moms. Dessa företag kommer snart att få krav att betala in hela den uppskjuta skatten utan möjlighet att amortera skulden . Totalt berörs cirka 51 000 företag, med en gemensam skuld som uppgår till . Följaktligen finns det en överhängande risk för markant högre konkurstal om inte åtgärder införs för att förlänga anståndstiden. Grunden för ett fungerande välfärdssamhälle är att alla är med och bidrar efter förmåga. Den som kan jobba ska jobba. Så är dock inte fallet . har stora samhällsproblem som åtminstone delvis kan förklaras med att stora grupper står långt från arbetsmarknaden. I många fall gäller det människor som faktiskt har potential att arbeta. Regeringen har varit kreativa i att konstruera ineffektiva anställningar för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden i form nystartsjobb, etableringsanställningar och introduktionsjobb. Dessa satsningar har visat sig vara verkningslösa. För att minska arbetslösheten måste åtgärderna rikta sig mot de områden där riktiga arbetstillfällen skapas: hos företag som expanderar och nyanställer på grund av tillväxt, inte på grund av massiva subventioner från staten. Det behöver bli billigare och lättare att starta företag, mer gynnsamt att expandera verksamheten samt mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Mer i plånboken för arbetstagare och pensionärer förslag: En skattereduktion för arbetstagare och pensionärer ska införas. Medan lägre arbetsgivaravgifter vid de första anställningarna är en effektiv åtgärd för att möjliggöra för mindre företag att nyanställa i samband med att coronarestriktionerna lyfter och återhämtningen kommer igång finns det anledning att stärka ekonomin för arbetstagare och pensionärer och då särskilt bland dem med lägre inkomster. föreslår därför att det så kallade jobbskatteavdraget förstärks med en finansiering motsvarande , som innefattar både inkomst av tjänst och inkomst av pension. För en medelinkomsttagare skulle förslaget innebära 1300–mer i plånboken , som personer med lägre inkomster får en större relativ ökning av den ekonomiska standarden. Tabell 5 – Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet berörda av förslaget, . Procentuell förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet Källa: SCB, FASIT, basår 2019, version 1, Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Utökat växa-stöd och lindrat sjuklöneansvar förslag: Den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för företag med upp till två anställda ska utvidgas till att omfatta upp till tre anställda. Ett avdrag i sjuklönekostnaderna som motsvarar de faktiska kostnaderna för ett småföretag med upp till nio anställda ska införas. För företag med fler anställda betalas enbart de sjuklönekostnader som överstiger schablonavdraget. Växa-stödet innebär att enmansföretag som anställer sin första medarbetare bara betalar ålderspensionsavgift (10,) på ersättning per kalendermånad som betalas till den första anställda. beslutade att tillfälligt utöka växa-stödet från en till två anställda för anställningar som påbörjas fram . När stödet först infördes omfattades enbart personer med enskild näringsverksamhet. Denna företagsform medför ett personligt betalningsansvar för eventuella skulder i företaget och är en riskabel företagsform vid den första nyanställningen – särskilt kombinerat med ett tillfälligt stöd. Detta har dock justerats till att även omfatta soloföretagare med aktiebolag och handelsbolag. Stödet har visat sig vara en effektiv åtgärd inom flertalet branscher där företaget har en efterfrågan som överstiger arbetskapaciteten för den enskilde, men där en expansion inte nödvändigtvis innebär att den förste anställde ökar företagets lönsamhet från start. Den tillfälliga utökningen innebär att ytterligare 6 000 företag kan få nedsatta arbetsgivaravgifter till en marginell offentligfinansiell effekt. är av uppfattningen att den tillfälliga utvidgningen av växa-stödet dels bör göras permanent, dels bör stödet som helhet utökas till att omfatta upp till tre anställda. Sjuklönen är den ersättning som företag betalar till en anställd personerna är sjuk och har en stor betydelse för företagare när det kommer till att anställa personer utanför familjen. Många företag drar sig för att anställa okända personer som kanske riskerar att bli sjuka. Enligt gällande regler kan företaget tvingas stå för hela sjuklönekostnaden vid sjukdom, vilket förstärker utanförskapet genom att individer med sjukdomshistorik har svårare att få anställning. Det är viktigt att på alla sätt bryta utanförskapet i – såväl ekonomiskt som socialt och kulturellt – för ökad sammanhållning och starkare ekonomi både i hushållen och i den offentliga sektorn. vill ta bort denna tröskel genom att överlåta sjuklöneansvaret för småföretag till staten. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 3,00 miljarder och minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. förslag: Ett starta eget-bidrag för yrkesverksamma ska införas. vill se fler småföretag och underlätta för människor som har företagsidéer att våga sig på att förverkliga dessa. ges denna möjlighet främst till arbetssökande. Många yrkesverksamma som bär på företagsidéer vågar av ekonomiska skäl inte säga upp sig för att pröva sin idé. Därför bör ett starta eget-bidrag införas för yrkesverksamma. Den administrativa hanteringen bör ligga på och kraven för att erhålla stödet ska vara likvärdiga med de krav som ställs av Arbetsförmedlingen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Statligt subventionerade lärlingsanställningar ska införas. I ett internationellt perspektiv finns många framgångsrika exempel på lärlingsanställningar. vill undersöka möjligheten att i samarbete med arbetsmarknadens parter skapa en svensk modell anpassad efter de förutsättningar som råder på den svenska arbetsmarknaden. Utgångspunkten ska vara att den som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erhållas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. Deltagarnas ersättning under insatsen ska bestå av en del av den av parterna överenskomna ingångslönen. Hur stor andel av ingångslönen som ersättningen ska uppgå till får bestämmas i samråd med parterna. Arbetsgivarna ska erhålla ett handledarstöd individen deltar i insatsen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Utbildning för riktiga jobb förslag: Studiebidrag för utbildningar med arbetskraftsbrist ska höjas. Det statliga stödet till yrkeshögskoleutbildningen ska höjas. För att råda bot på rådande arbetskraftsbrist vill uppmuntra studenter att gå de utbildningar där det finns ett stort arbetsmarknadsmässigt behov och som är viktiga för ekonomi och framtida utveckling. Studenter som läser någon av de tio utbildningar som har störst arbetskraftsbrist ska därför ges högre månatligt studiebidrag. Vidare ska yrkeshögskoleutbildningen förstärkas med fokus på kvalitet och examensgrad. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras av staten och administreras på myndighetsnivå i stället för av fackförbunden. Det är uppenbart att alla löntagare behöver ha tillgång till grundläggande trygghet vid sjukdom och arbetslöshet. har sedan riksdagsinträdet framfört att arbetslöshetsförsäkringen bör ses som en del av statens välfärdsåtagande. För att skapa förutsättningar för detta bör arbetslöshetsförsäkringen bli helt statligt finansierad och rent administrativt övertas av . är arbetslöshetsförsäkringen i hög grad skattefinansierad. Därför är det inte mer än rätt att alla löntagare ges möjlighet att ta del av denna trygghet vid arbetslöshet. Kraven för att få ersättning ska kvarstå i nuvarande form men kravet på medlemskap i en a-kassa ska avvecklas. Maxbeloppen i a-kassan bör vidare uppgå till per dag och därefter till per dag Tabell 6 – Ökade kostnader för staten av statligt finansierad a-kassa med höjt tak, miljarder kronor. Centraliserad A-kassa med höjt tak Ökad trygghet på jobbet förslag: Arbetsplatsinspektionerna ska bli fler. Myndigheten för arbetsmiljökunskap ska få i uppdrag att utreda pandemins arbetsmiljöeffekter. har 26 personer mist livet på sin arbetsplats. Dagens arbetsmiljöarbete behöver organiseras på ett nytt sätt för att uppnå nollvisionen. Ingen ska behöva avlida på sin arbetsplats eller på grund av sitt arbete. Ingen ska heller utsättas för hot och våld på sin arbetsplats, något som är vanligt för bland annat blåljuspersonal och myndighetspersonal. vill se en avpolitisering av arbetsmiljöarbetet då dagens modell är exkluderande och leder till olika utfall för den enskilde löntagaren beroende på dennes politiska och fackliga tillhörighet. Arbetslivet ska vara tryggt för alla. Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör få i uppdrag att utreda pandemins konsekvenser för vårdpersonal, men också för löntagarna som arbetat hemma . tillsynsarbete är vitalt för arbetsmiljöarbetet och myndigheten bör genomföra ett ökat antal arbetsplatsinspektioner. Båda dessa myndigheter är viktiga aktörer i att utreda och informera om hur globalisering, digitalisering, demografiska förutsättningar och migration kan komma att påverka framtidens arbetsliv. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Kommunsektorns överskott uppgick till . För regionerna var 2020 det bästa ekonomiska året . Inom ett antal verksamheter har trycket varit mindre än normalt, såsom inom viss hälso- och sjukvård, dagverksamheter, förskola, kultur- och fritidsverksamheter och äldreomsorg i en del kommuner, med en långsammare kostnadsökning som följd. Den stora anledningen till kommunsektorns överskott är dock de statliga pandemiåtgärderna med både riktade och generella statsbidrag som överstigit minskningen av skatteintäkterna samt statlig finansiering av kommunsektorns sjuklönekostnader under delar av året. Även 2021 beräknas kommunsektorn ha en förhållandevis stark ekonomi med ett beräknat resultat på med anledning av att de generella statsbidragen kvarstår på en hög nivå, även om prognosen är behäftad med stor osäkerhet. Med en minskad smittspridning står kommunsektorn dock dels inför utmaningen att hantera vård och annan verksamhet som har skjutits upp, dels inför demografiska utmaningar med en åldrande befolkning och ett ökat vårdbehov som följd. Andelen av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen har sjunkit. sjönk täckningsgraden i arbetslöshetsförsäkringen från till . [2] Anledningen till att många står utanför arbetslöshetsförsäkringen kan dels förklaras av att ett större antal in uppfyller de villkor som krävs för att kvalificera sig till arbetslösheten. De har ej arbetat tillräckligt mycket eller i de former som krävs. En ytterligare faktor är att en stor andel av de nytillkomna i arbetskraften saknar de kvalifikationer som företagen efterfrågar. Gruppen nyanlända, som utgör en stor andel av dessa, har en lång etableringstid rent generellt, vilket resulterar i att de i mindre utsträckning uppfyller villkoren för ersättning. Att täckningsgraden minskar betyder att en ökad börda läggs på kommunerna då de behöver betala ut försörjningsstöd. ökade andelen biståndsmottagare som är i behov av kommunalt försörjningsstöd på grund av arbetslöshet. utgjorde vuxna biståndsmottagare med arbetslöshet som försörjningshinder av biståndsmottagarna. Motsvarande siffra var . Fler ska försörja färre Det finns olika sätt att bedöma försörjningsbörda. presenterar kvartalsvisa rapporter inom området arbetskraftsundersökningar () vilka visar på skillnaden mellan anställda, arbetslösa och de som överhuvudtaget inte befinner sig på arbetsmarknaden såsom pensionärer, sjukpensionärer m.fl. Den ekonomiska försörjningskvoten, det vill säga kvoten mellan den befolkning som inte är ekonomisk aktiv och den ekonomiskt aktiva befolkningen, är det vedertagna sättet för att beskriva den demografiska utmaningen. För kommuner och regioner är kvoten särskilt relevant då den sätter utgifter för skola, vård och omsorg i förhållande till storleken på skattebasen. Kvoten beräknas genom summan av antalet personer som inte är sysselsatta dividerat med antalet personer som är sysselsatta. Ju högre försörjningskvoten är, desto tyngre är försörjningsbördan. Tabell 7 – Folkmängd efter ålder och demografisk försörjningskvot 1960–2015 samt prognos 2020–2060, tusental. Källa: framtida befolkning, SCB, 2020. För att motverka ökningen i försörjningsbördan behöver sysselsättningen öka med cirka 500 000 personer. [4] Det kan antingen ske genom en höjd pensionsålder, en tidigare debut på arbetsmarknaden eller en ökad sysselsättningsgrad. Risken finns dock att sysselsättningsgraden framöver minskar, vilket kan leda till en ökad försörjningskvot. En långsiktig förstärkning av kommunsektorn förslag: De generella statsbidragen till kommunsektorn ska öka med . Pandemin har inte bara inneburit ökade kostnader för kommuner och regioner i form av extrapersonal, skyddsmaterial, läkemedel och fler intensivvårdsplatser. Den har även inneburit att intäkterna har minskat samt att delar av verksamheten avstannat. Även efter pandemin kommer kommuner och regioner ha ett stort personalbehov för att exempelvis hantera det stora antalet operationer som skjutits upp. Kommunsektorn påverkas vidare av en minskad skattebas och ökade kostnader för ekonomiskt bistånd. Därutöver har kommuner och regioner drabbats av intäktstapp från den egna verksamheten, exempelvis inom tandvård. Sammantaget innebär detta att de ekonomiska effekterna av covid-19 behöver ses i ett större sammanhang och inte enbart med utgångspunkt från de direkta kostnaderna, vilket även gäller förstärkningen av statsbidragen. Medan kommuner och regioner har fått kortsiktiga stöd är det svårt att nyttja dessa för att hantera strukturella problem. Anställning av vårdpersonal, som innebär en löpande kostnad, kan inte finansieras med kortsiktiga stöd eller för året därefter – det behövs långsiktiga stöd. föreslår därför att det kommunala utjämningssystemet tillförs en långsiktig förstärkning som bör uppgå i storleksklassen för att ge kommunsektorn rimliga förutsättningar att upprätthålla god välfärd, fungerande kärnverksamheter parallellt med ett rimligt skattetryck, utan att ytterligare behöva öka skuldbördan. Därmed förbättras även förutsättningarna avsevärt att upprätthålla krisberedskap, som i många avseenden är just ett lokalt ansvar. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Skatteintäkterna från den statliga fastighetsskatten på industrienheter och elproduktionsenheter ska tillfalla regionerna i stället för staten. Sjukvårdens finansiering faller väsentligen tillbaka på regionerna, vars finanser var ansträngda redan före coronakrisen. Behoven är avsevärda, som höjningar av regionalskatten riskerar att ytterligare förvärra situationen genom att familjer och företag flyttar. Lägg därtill att regionerna kan ha svårt att behålla sin personal om löner och arbetsförhållanden blir för dåliga. Orsakerna är många och komplexa, men bristen på resurser går inte att bortse från. Regionerna skulle dra nytta av satsningen på det kommunala (och regionala) utjämningssystemet enligt ovan. Därutöver vill stärka regionernas ekonomi genom att flytta över skatteinkomster från industrifastigheter samt elproduktionsenheter så att dessa medel kommer regionerna till del i stället för att gå direkt till statskassan, vilket är fallet . skulle detta innebära en förstärkning av regionernas ekonomi med . Detta sker utan så kallad öronmärkning och innebär därmed en generell budgetförstärkning för regionerna, vilket skulle förbättra förutsättningarna att tillhandahålla god sjukvård och upprätthålla och utveckla infrastruktur i enlighet med lokala behov. Förslaget gagnar samtliga regioner. finns en nord-sydlig dimension och en skillnad mellan stad och landsbygd. och storstadsregionerna får ett tillskott på per person och år, medan exempelvis får per person och år. Tabell 8 – Regionalisering av statlig fastighetsskatt avseende industri- och elproduktionsenheter, utfall totalt samt per capita. Skatteintäkter totalt, 2020, tkr Skatteintäkter per capita, tkr Källa: , Dnr. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. Indirekta effekter och minskade utgifter Diskussionen handlar i hög utsträckning om att på olika sätt överföra medel från staten till kommuner och regioner. Detta är helt motiverat, givet att har relativt goda statsfinanser, medan behoven i kommuner och regioner är betydande. Det är minst lika viktigt att se över utgifterna. Svensk politik har en olycklig tradition som i korthet går ut på att omfattande offentliga åtaganden uppstår genom beslut på riksnivå, som sedan måste hanteras och finansieras av kommuner och regioner. behöver framöver en bred och djupgående diskussion om vad som är och vad som inte är ett offentligt ansvar samt rollfördelningen mellan stat, regioner och kommuner. Slopat krav på modersmålsundervisning (undantaget de nationella minoritetsspråken) skulle exempelvis innebära en besparing på . Att slopa det tredje året på praktiska gymnasier innebär, då reformen slagit igenom (vilket blir fallet först om reformen genomförs ), en besparing på . Sammantagen varaktig förstärkning av kommunsektorn Sammantaget innebär inriktning för den ekonomiska politiken att kommunsektorns finanser förstärks kraftigt, både genom ökade intäkter och minskade utgifter. Därutöver har ett antal förslag som innebär ökade riktade statsbidrag, men då dessa är öronmärkta för åtgärden förstärker de inte kommunsektorns disponibla resurser och ingår därför inte nedanstående sammanställning. Tabell 9 – Åtgärder som förstärker kommunsektorns finanser, miljarder kronor. Varaktig effekt för kommunsektorn Höjda avsättningar till pensionssystemet Ökade tillskott i utjämningssystemet Höjt tak i A-kassan Tvååriga yrkesprogram i gymnasieskolan Slopat lagkrav på modersmålsundervisning -2,6 Svensk vård håller hög internationell standard vad gäller medicinska resultat, men det finns enorma problem vad gäller vårdens kapacitet och tillgänglighet. hamnar numera långt ner i internationella jämförelser över antal vårdplatser per invånare och har enligt aktuella siffror lägst antal vårdplatser per 1 000 invånare i hela EU. För vårdpersonalen är detta i sig ett arbetsmiljöproblem. Figur 8 – Vårdplatser per 1000 invånare, 2018. Källa: , . Därutöver har , delvis till följd av coronapandemin, byggt upp en kraftig vårdskuld, där hundratusentals svenskar väntar på operation. Siffran präglas av stor osäkerhet då exempelvis de som avstått från att söka vård inte finns med i statistiken. Arbetsbelastningen har därutöver varit hög och personalbehovet kommer att vara stort även framgent. Vårdgarantin är en lagstadgad rättighet som innebär att du ska få vård inom . Vårdgarantin anger inom vilka tidsgränser olika vårdinsatser ska erbjudas, efter att beslut om vård har fattats: Medicinsk bedömning i primärvården Besök inom den planerade specialiserade vården Behandling/operation påbörjad Figur 9 – Vårdgarantins måluppfyllelse, , andel i procent. Källa: SKR. Många regioner befinner sig i en ond spiral med uppsägningar och ökande kostnader till följd av en ökande andel inhyrd personal. Problematiken bottnar delvis i rent demografiska orsaker och delvis i det faktum att medicinska landvinningar kan innebära större bördor för vårdkedjan. Jämförelser med exempelvis visar dock att nordiska länder har goda möjligheter att hålla jämna steg med utvecklingen och att svensk vård kan förbättras. sjukvårdspolitik genomsyras av ett bevarande av offentligfinansierad vård av högsta kvalitet, höjda ambitionsnivåer vad gäller tillgänglighet, stärkt statlig finansiering i kombination med ett större övergripande statligt ansvar samt bättre samordning mellan olika regioner. I dagens globaliserade samhälle måste också en seriös diskussion föras kring vem som ska ha tillgång till skattefinansierad vård. Skattefinansierad sjukvård har endast legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det innebär att tillgängligheten måste förbättras inom många verksamheter över hela landet. Kortare väntetider skulle bidra till ett stärkt förtroende för vården och skulle öka den offentliga hälso- och sjukvårdens legitimitet. förslag: ska tilldelas ett särskilt samordningsansvar för vårdköerna och en nationell väntelista ska införas. I stort sett samtliga regioner brottades med långa vårdköer och stora ekonomiska underskott redan innan covid-19-pandemin. Hundratals operationer ställs in med anledning av den rådande pandemin och situationen med de långa vårdköerna i , som redan innan hört till de längsta i , kommer att påverkas mycket negativt. Källa: Svenskt Perioperativt Register och . kommer att behöva hantera en enorm vårdskuld när den pågående krisen har lagt sig och därför krävs det ett kraftfullt krisberedskapspaket för att möta hälso- och sjukvårdens behov efter pandemin. För att möta vårdskulden på ett effektivt och jämlikt sätt behöver staten gå in och ta ett tydligt ansvar. För att kunna klara vårdskulden krävs det ytterligare resurser till regionernas hälso- och sjukvård, som ska bidra till ökad kapacitet och tillgänglighet, där regionerna självständigt hanterar och fördelar resurserna utifrån varje regions särskilda behov och förutsättningar. Regionerna står vidare inför en stor utmaning när de tiotusentals operationer som skjutits upp under pandemin ska genomföras. En del av utmaningen är att köerna för olika åtgärder inte är jämnt fördelade i regionerna. Detta medför att vissa patienter kan vänta orimligt länge för en åtgärd som finns tillgänglig i en närliggande region. Landets sjukvård behöver ses som en helhet, med ett samlat grepp om köerna, där staten tar ett större ansvar för att på ett effektivt sätt samordna regionernas verksamheter i syfte att minska köerna. föreslår därför att det inrättas ett vårdgarantikansli för vårdköer under regi samt att en nationell väntelista införs för behandlingar och operationer med längst vårdköer.