mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Ökad trygghet och fler som arbetar – budgetmotion 2.1 Stark men ojämn återhämtning i omvärlden BNP-tillväxten stiger i EU och euroområdet Många länder har lång väg tillbaka 2.2 Stark återhämtning i 2.3 Fjärde högst arbetslöshet i EU och rekordhög långtidsarbetslöshet riktlinjer för den ekonomiska politiken 3.1 De offentliga finanserna och det finanspolitiska ramverket Öka självförsörjningen och tillväxten Knäck kriminaliteten och stärk demokratin Reformer för hela landet Fler som försörjs utan bidrag och högre tillväxt 4.1.1 Fler som kan försörja sig själva 4.2 Prioriterade reformer för ökad självförsörjning Sänkta kostnader för att anställa långtidsarbetslösa Stopp för nya extratjänster Sänkt skatt på pension 4.3 Prioriterade reformer för ökad tillväxt Mer generösa regler för personaloptioner Sänkt skatt på Investeringssparkonton och kapitalförsäkringar 4.4 Övriga större förslag Skärpt kvalificering för nyanlända Sjukförsäkringen och sjuk- och aktivitetsersättning Inför terrorlagstiftning mot gängen ska växa i samma takt som polisen Bred förstärkning av hela rättsväsendet samt det lokala trygghetsarbetet Folkräkning för att stoppa bidragsfusk Reformagenda för den liberala demokratin Utveckla nästa generations kärnkraft Stöd till laddstationer och tankstationer för bilar och lastbilar Insatser för internationella klimatinvesteringar Nej till regeringens förslag om den fjällnära skogen Sjukvård, äldreomsorg och socialtjänst Högre kvalitet i äldreomsorgen Insatser mot HIV/aids och andra smittsamma sjukdomar Bättre stöd för utsatta barn Fler lärare och bättre lärarutbildning Obligatorisk språkscreening på BVC Rektorer på särskilt utsatta skolor Sänkt skatt på drivmedel Ökat väg- och järnvägsunderhåll Säkra de regionala flygplatserna Avskaffa det generella strandskyddet Satsning på teknik och forskning Minskat och mer träffsäkert bistånd Övriga större förslag i budgeten Skatteförändringar i budgetpropositionen som avvisar 13.1 77 000 fler i arbete 13.2 Mest till dem med lägst inkomster Sammanställning av förslag per utgiftsområde Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utgiftsområde 8: Migration Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19: Regional utveckling: Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Bilaga A Förslag till utgiftsramar Bilaga BFörslag till utgiftsramar - 2024 Bilaga C Beräkning av statens inkomster Bilaga DBeräkning av statens inkomster - 2024 Bilaga EUtgiftstak för staten, offentliga sektorns finanser m.m. Bilaga F Sammanställning av utgiftsområden godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i bilaga A i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2022–2024 enligt förslaget i bilaga E i motionen. är ett fantastiskt land att leva i – men mycket av det vi uppskattar, som många tagit för givet, hotas nu bit för bit. med en regering som monterat ner arbetslinjen till den grad att varannan invandrare inte kan försörja sig själv, som låtit gängkriminella ta över område efter område – och som genom högst medvetna prioriteringar förstört energiförsörjningen, är behovet av reformer stort. När vaccinet nu erbjudit en ljusning på andra sidan pandemin förtjänar svenska folket att känna hoppfullhet . Då krävs en ekonomisk politik som löser samhällsproblemen. vill få ordning på . I den här budgetmotionen fokuserar på reformer som ökar självförsörjningen, som låser in gängkriminella som mördar, terroriserar och sprider skräck – och på reformer som möjliggör att det finns tillräckligt med fossilfri el för att industrin ska kunna göra den omställning som klimatet kräver. Förslagen som prioriterats är de som vi bedömer kan genomföras , via beslutsmakt, utan att sitter i regering. Den som vill få ordning på måste se till att fler försörjer sig själva istället för att leva på bidrag. Jobben var Socialdemokraternas främsta löfte – men blev deras största misslyckande. Varannan invandrad vuxen kan inte försörja sig själv. Istället för lägst arbetslöshet i EU har nu fjärde högst. Antalet långtidsarbetslösa är nu fler . Till en stor kostnad för både individ och samhälle när allt färre ska försörja allt fler. Problem förstärks av den svaga tillväxten. går därför fram med ett reformprogram som kan öka självförsörjningen och halvera långtidsarbetslösheten . De första stegen tas i denna budget. Det handlar om sänkt skatt på arbete och sänkta kostnader för företag som anställer långtidsarbetslösa. Det handlar om skärpta krav på den som invandrat att lära sig svenska och göra sig anställningsbar. Det handlar om bidragssystem som uppmuntrar till arbete. I denna budgetmotion påbörjar vi arbetet med att införa ett bidragstak. Det handlar också om en tillväxtpolitik som gör att företag kan växa och anställa. Vi föreslår sänkt skatt på sparande, mer generösa forskningsavdrag, mer förmånliga personaloptioner och minskat regelkrångel. Den som vill få ordning på måste knäcka gängen. Det brutala gängvåldet är allvarligaste samhällsproblem. budget innebär en rejäl ambitionshöjning vad gäller rättspolitiken. Vi föreslår en terrorlagstiftning mot gängen – med bland annat dubbla straff för gängkriminella och anonyma vittnen så att fler vågar vittna. vill också, till skillnad från regeringen, slopa straffrabatten för unga vuxna som begår brott. I budgetmotionen föreslås en kraftig förstärkning av hela rättsväsendet. Fler poliser genom högre löner och betald polisutbildning, 300 fler åklagare så att fler brott kan upp och pengar till nya fängelseplatser så att de som lagförs också kan låsas in. Den som vill få ordning på och klimatet måste se till att det finns fossilfri el. är gröna höger och står för miljö- och klimatpolitik som har verklig effekt på utsläppen. En förutsättning för att industrier och transporter ska kunna ställa om är att det finns tillräckligt med fossilfri el – därför satsar vi på nästa generations kärnkraft och storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas. satsar också avsevärt mer än regeringen på att fånga och binda koldioxid med CCS och bio-CCS för att minska utsläppen. Den som vill få ordning på måste se till att det går att bo och leva i hela landet. Pensionärens ekonomi ska räcka till. Vårdköerna ska vara korta. Barnfamiljen ska ha råd att ta bilen till mataffären. Företagen måste ha tillgång till el året runt. Det måste finnas bredband så att alla har samma möjligheter att koppla upp sig mot en vårdcentral eller att jobba hemifrån. Polisen ska komma när man ringer, oavsett var man bor. Skolornas undervisning ska vara lika god oavsett var den äger rum – och innebära mer undervisningstid. Tågen ska gå . Vägarna ska hålla hög kvalitet istället för låg hastighet. budget innehåller reformer för att möjliggöra allt detta. Den som vill få ordning på måste också slå vakt om demokratin. En grundförutsättning för att sammanhållningen i ska kunna vara stark är tilltron till samhället – till demokratin. Medborgarnas fri- och rättigheter ska skyddas och stärkas, liksom domstolarnas oberoende. föreslår en reformagenda för den liberala demokratin. har samhällsproblemen fått stå tillbaka när regeringen istället fokuserat på att lösa samarbetsproblem. Vårt fokus är på att lösa de stora samhällsproblemen – och vi är redo att samarbeta med alla partier för att lyckas med det. Det är skattebetalarnas förväntningar på oss. Vi är samlingspartiet i svensk politik. Fast beslutna om att få ordning på . Återhämningen i världsekonomin har fått kraftig fart efter pandemin. Hävda restriktioner till följd av att alltfler vaccinerar sig har medfört att konjunkturläget växer sig starkare som passerar. Utvecklingen väntas fortsätta. Bedömare pekar på att lågkonjunkturen är över . Krisen har dock lämnat bestående förluster genom att många inte kan försörja sig själva. 2.1 Stark men ojämn återhämtning i omvärlden Utsikterna för världsekonomin har ljusnat , men återhämtningen skiljer sig starkt mellan olika länder. Global BNP har återtagit hela raset och lite till. Enligt IMF väntas global BNP växa 2022. Den snabba återhämtningen kan förklaras av att nedgången skapades av restriktioner, inte globala obalanser i världsekonomin. När restriktionerna hävs går därför återhämtningen snabbare än vid andra lågkonjunkturer. Utfallet i BNP visar på en stark återhämtning i såväl , som Euroområdet. I och överstiger BNP nivån före pandemin. Återhämningen började tidigare i till följd av snabb vaccinationsstart, och ännu tidigare i till följd av ett tidigare pandemiförlopp. Återhämtningen har återigen tagit fart efter hävda restriktioner även för samlat viktigaste handelspartners, de s.k. KIX-länderna (se Tabell 1). BNP-tillväxten stiger i EU och euroområdet Den ekonomiska återhämtningen är starkare än väntat i EU och euroområdet. Detta trots fortsatt osäkerhet kring Coronapandemin och flaskhalsar i produktionen. BNP förväntas växa , 2022 och 2023. Ekonomin prognosticeras således att fortsätta växa snabbt , förbli stark och gradvis normaliseras därefter. Det bygger dock på fortsatt gynnsamma finansieringsvillkor, att problemen med tillgången på exempelvis halvledare till produktionen löses snabbt , samt en stark återhämtning i resten av världen. Huvudsakligen drivs tillväxten av inhemsk efterfrågan och hushållens konsumtion. Nedåtrisker i prognosen är nya utbrott av pandemin med Delta-varianten eller andra muterade versioner av coronaviruset. Tabell 1Prognos BNP och andra nyckeltal internationellt -6,4 -3,4 BNP, världen, ppp-vägd -3,3 BNP, världen KIX-vägd -4,3 -8,9 Källa: /22:1. sidan 43. I KIX ingår 32 viktigaste handelspartners. Under pandemin har finans- och penningpolitiska stimulanser varit omfattande i de allra flesta länder. formulerar många länder återhämtningsplaner som innebär en tillbakarullning av såväl de generella konjunkturstimulanserna som de tillfälliga stöden till utsatta sektorer i krisen. Tillbakarullningen kommer att vara en balansgång mellan att inte dra tillbaka stödet för tidigt, innan efterfrågan återgått till mer normala nivåer, som man inte vill dra ut på stöden för länge och motverka den nödvändiga strukturomvandling som krävs för varaktig tillväxt. Konjunkturåterhämtningen är ett gyllene tillfälle för politiken att genomföra viktiga strukturreformer för tillväxt. En mer motståndskraftig ekonomi kan byggas mot långtidsarbetslöshet, för ökad integration och för en högre och mer hållbar tillväxt. Lärdomarna från krisen behöver också användas för att stärka beredskapen mot andra kriser . Inflationen har tagit fart i flera länder de senaste kvartalen, inte minst i . Inflationen förväntas även stiga i euroområdet. Inflationen drivs till stor del av tillfälliga faktorer som förväntas avta i effekt , exempelvis energipriser. Det ska dock inte uteslutas att inflationsökningen kan bli mer långvarig, vilket skulle få återverkningar på världsekonomin. Många länder har lång väg tillbaka Den ekonomiska återhämtningen kommer, precis som under tidigare ekonomiska nedgångar, variera mellan länder beroende på bland annat näringslivsstruktur, omvärldsberoende och skuldsättning. Men återhämtningen är också ojämn mellan länder beroende på effektiviteten av vaccinationsprogram och folkhälsopolitik. är tillgången till vaccin avgörande för återhämningen. Länder med stor tillgång till vaccin, nästan alla avancerade ekonomier, kan se fram emot normalisering av ekonomin redan innevarande år eller . Länder utan tillgång kommer att möta återkommande vågor av covid-infektioner, med långsammare och sämre möjligheter till återhämtning i produktion och konsumtion. visar att vissa länder har återhämtat sig mycket snabbt, se Diagram 1. och når de inkomstnivåer per capita som de hade före pandemin . I stora delar av förväntas det ta mellan två och . I och kan det ta . Riskerna är betydande att pandemin fortsätter på olika ställen över världen. Medan vaccinationsgraden utvecklas väl i många avancerade ekonomier, lämnas fattigare länder och tillväxtländer efter i den ekonomiska återhämtningen, utan samma tillgång till vaccin. Problemet är att återhämtningen inte är säker i något land förrän viruset är under kontroll globalt. Diagram 1Hur tar det att nå samma inkomstnivå som före pandemin mätt som BNP per capita? Källa: OCED (2021), Economic Outlook No 109 (Edition 2021/1) 2.2 Stark återhämtning i Svensk ekonomi befinner sig i en stark återhämtningsfas. Enligt ökar BNP och med 3,2022. bedöms BNP vara på samma nivåer som 2019, året innan pandemin. Det är en betydligt mer optimistisk bedömning än prognoserna från bara . Rekylen sker främst till följd av att restriktionerna lättar, vilket gör att produktion och konsumtion tar fart igen. Framförallt är det ökad konsumtion bland hushållen och ökade investeringar som bidrar till den positiva utvecklingen (se Diagram 2). Återhämtningen drivs också på av en expansiv penning- och finanspolitik. Exakt hur och när regering och riksbank drar tillbaka konjunkturstöden och stimulanserna under pandemin kan komma att vara mycket betydelsefullt för återhämtningen. väntas dock ha en tillväxt som är lägre än snittet . Diagram 2BNP-tillväxten, samt importjusterat bidrag till BNP-tillväxten (procentuell förändring respektive procentenheter) Källa: SCB och är det är ännu för tidigt att helt säkert lämna riskerna för en fjärde våg av pandemin helt bakom oss. har genom ett aktivt agerande i varit pådrivande i att rädda svenska företag i krisen. Vissa stöd har fungerat väl, inte minst stöd som drev igenom, såsom omställningsstöd och omsättningsstöd. Andra stöd har varit krångliga och inte anpassade för de företag som behövde stödet mest. Stora delar av näringslivet har klarat sig igenom krisen, men stora förluster gör många företag sårbara trots återhämtningen. Det gäller särskilt i utsatta sektorer som hotell- och restaurangbranschen. Trots den starka återhämtningen generellt i ekonomin är det många företag som inte tagit sig tillbaka till produktionsnivåerna före pandemin. Osäkerheten i prognosen för svensk ekonomi och handlar framförallt om hur smittspridningen kommer att utvecklas i och i omvärlden. Brister på insatsvaror och logistikproblem har lett till produktionsstopp inom vissa delar av industrin. Om inte osäkerheten i rättsprocesser och regeringens hantering av den fortsatta kalkbrytningen på får en mer permanent lösning så riskerar det bidra till att tillgången på cement hämmar produktionen i industrin. Det kan få konsekvenser för tillväxten i svensk ekonomi. En annan nedåtrisk i prognosen är inflationen, som stiger i (och i omvärlden) . Inflationstakten steg till , vilket är högre än förväntat. Ökningen drivs av tillfälliga prishöjningar främst på el och drivmedel. Exklusive energi steg inflationen väsentligt lägre i årstakt. Ökad inflation drivs också av ändrade konsumtionsmönster under pandemin och mätproblem. Ökningen bedöms således inte vara varaktig. Om inte flaskhalsarna i produktionen avhjälps kan dock följdeffekter uppstå som bidrar till att inflationen ligger kvar på högre nivåer. Det kan i sin tur medföra tidigarelagda räntehöjningar. En annan nedåtrisk är höga offentliga skulder i omvärlden. Om fler vågor av muterat virus uppkommer och tvingar fram fler nedstängningar som följd, så har många länder i omvärlden alltmer begränsat utrymme för ytterligare stora finanspolitiska stimulanser, på grund av hög offentlig skuldsättning. Också de kraftigt höjda priserna på energi, inte minst el, kan också få återverkningar på världsekonomin om de blir bestående. Som vi har sett de senaste kvartalen kan utvecklingen också överraska på uppåtsidan. Hushållens sparande under pandemin, i kombination med ett uppdämt konsumtionsbehov samt omfattande penning- och finanspolitiska stimulanser kan elda på efterfrågan mer än väntat. I den sammantagna bedömningen av läget pekar många bedömare på att den ekonomiska krisen ligger bakom oss. Även om tillfälliga och avgränsade utbrott av kommer uppstå och kan påverka det ekonomiska läget lokalt. Omfattningen och följdeffekterna av krisen kommer behöva analyseras ytterligare. Det stora orosmomentet i svensk ekonomi är arbetslösheten och särskilt långtidsarbetslösheten som har stigit snabbt. 2.3 Fjärde högst arbetslöshet i EU och rekordhög långtidsarbetslöshet Trots det positiva konjunkturläget släpar arbetslösheten efter och riskerar att bita sig fast. Utvecklingen är avsevärt sämre än i andra länder, som också har drabbats av Coronakrisen. Socialdemokraterna lovade EU:s lägsta arbetslöshet. med extratjänster, jobbcoacher och höjda bidrag som främsta jobbsatsningar har nu EU:s fjärde högsta arbetslöshet. Enbart , och har högre arbetslöshet (se diagram 3). Jämfört med andra liknande länder är kontrasten slående. Arbetslösheten i är till exempel dubbelt så hög jämfört med både , och . Diagram 3 Andel arbetslösa i EU, Att utvecklats sämre än andra länder beror på att regeringen misslyckats med jobben, inte på krisen eller på att arbetskraftsdeltagandet har ökat. Andelen som jobbar i har utvecklats sämre än något annat EU-land sedan blev finansminister, se diagram 4. Diagram 4 Förändring sysselsättningsgrad sedan tredje kvartalet 2014 (procentenheter) Särskilt bekymmersam är den rekordhöga långtidsarbetslösheten. Nästan 200 000 personer är långtidsarbetslösa, det vill säga knappt hälften av alla arbetslösa (se Diagram 5). Diagram 5Antal långtidsarbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen, – Långtidsarbetslösheten har ökat och . Trots en bättre konjunktur väntas inte regeringen kunna få ner antalet långtidsarbetslösa under 170 000 personer de närmaste kvartalen. Ju människor befinner sig i arbetslöshet, desto svårare blir det att komma tillbaka till arbetsmarknaden i reguljär sysselsättning. Trots att många enklare jobb i tjänstesektorn ökar snabbt, står inte de långtidsarbetslösa först i kön att få jobben. Många är inte rustade med tillräcklig utbildning eller andra kvalifikationer för att kunna ta jobben. Statistiken från Arbetsförmedlingen visar emellertid att ökningen startade före Coronakrisen, . Det är ett tecken på att långtidsarbetslösheten beror på andra, strukturella orsaker och inte enbart på konjunkturen. Diagram 6Antal långtidsarbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen, – Långtidsarbetslöshetens sammansättning visar att två tredjedelar är utrikes födda (se Diagram 6). Skillnaderna är stora jämfört med under finanskrisen. Då var två tredjedelar av de långtidsarbetslösa inrikes födda. I den starka konjunkturen går det nu förhållandevis snabbt att hitta tillbaka till arbete för arbetslösa med korta arbetslöshetsperioder. Antalet varsel minskar och antalet lediga jobb fortsätter att öka. Återhämtningen är emellertid ojämn mellan sektorerna och mellan grupper av arbetslösa. Efterfrågan på arbetskraft ökar i vissa sektorer med risk för brist på arbetskraft. Redan före pandemin fanns ett gap mellan kompentensen hos långtidsarbetslösa och vad arbetsgivarna efterfrågade. Krisen har förstärkt utvecklingen. Många långtidsarbetslösa är inte rustade att kunna ta jobben då exempelvis fyra av tio saknar gymnasieutbildning. Behovet är därför stort av en effektiv jobbpolitik med sänkta kostnader för företag att anställa. Även behovet av stärkta drivkrafter till arbete genom bidragstak och sänkta skatter på låga inkomster är fortsatt stort. ökar risken för arbetskraftsbrist. Ökade obalanser kan göra att arbetsgivare har än svårare att hitta rätt kompetens framöver, som den stora andelen långtidsarbetslösa riskerar att bestå. riktlinjer för den ekonomiska politiken politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Både tryggheten och sammanhållningen är satta under hård press. Kriminella gäng tar över område efter område och sprider skräck som bara varannan invandrad vuxen kan försörja sig själv. Till detta kommer en elkris, till stor del skapad av regeringen, som hindrar företagsetableringar, försvårar klimatomställningen, och driver upp elpriset för svenska folket. I den här budgeten fokuserar på att få ordning på de mest akuta samhällsproblemen. Vi tar bort regeringens familjevecka och satsar istället på reformer för ökad trygghet och för att fler ska försörja sig själva istället för att leva av bidrag. Det är kärnan i ekonomiska politik; med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete kan vi säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. De reformer som föreslås i budgetmotionen är de som vi bedömer kan genomföras , trots att inte sitter i regering, för att få ordning på . För att på allvar vända utvecklingen krävs dock en regering som är beredd att göra jobbet och genomföra de åtgärder som krävs. 3.1 De offentliga finanserna och det finanspolitiska ramverket Det finanspolitiska ramverket syftar till att kunna bedriva en långsiktigt hållbar finanspolitik. innehåller bland annat de budgetpolitiska målen som består av ett överskottsmål, ett skuldankare för den offentliga sektorn, ett utgiftstak för statens utgifter samt av det kommunala balanskravet. Överskottsmålet är ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, som ska uppgå till en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. delar regeringens syn att det är motiverat att avvika från målet då det fortfarande finns kvarvarande effekter av Coronakrisen och ett finansiellt sparande på - av BNP kan således vara motiverat. Att har högre arbetslöshet än nästan alla andra EU-länder beror en illa utformad arbetsmarknadspolitik och misslyckad integration, men det finns också en strukturell komponent där en expansiv budget kan underlätta återgången. Det finns också en risk med att avveckla Coronastöden för snabbt. är det dock avgörande att föra tillbaka ekonomin till balans och överskott, och att förtroendet för det finanspolitiska ramverket upprätthålls. Från flera håll framförs förslag på att överskottsmålet ska avskaffas för att målet kan bli svårt att nå. säger bestämt nej till detta, ingen förändring är aktuell innan den översyn som enligt plan ska göras mot slutet av nästa mandatperiod är genomförd. Med budget skulle det strukturella sparandet nå av BNP 2023, vilket skulle innebära att överskottsmålet nås när konjunkturen har normaliserats.