mot · H9023802 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att granska orsakerna till den ojämställda vården mellan män och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att arbetet med kvinnorelaterade sjukdomar ska få ökad status och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning om kvinnors hälsa och kvinnorelaterade sjukdomar ska prioriteras högre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationella riktlinjer för en jämställd vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de nationella riktlinjerna för en jämställd vård ska utvärderas och följas upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan för att förbättra bemötandet av kvinnor i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt följa upp och analysera arbetet med handlingsplanen för ett bättre bemötande av kvinnor i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att verka för att öka kunskapen om kvinnors hälsa och kvinnorelaterade sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gynekologer, barnmorskor och skolsköterskor kontinuerligt ska fortbildas inom området kvinnors hälsa och kvinnosjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska säkerställa att utbildningsinsatser och utbildningsmateriel som följer den senaste kunskapen om kvinnors hälsa ska finnas tillgängligt för vårdprofessionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att information om kvinnosjukdomar som exempelvis endometrios och vestibulit ska finnas tillgängligt på ungdomsmottagningar, elevhälsan och på vårdcentraler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för utredande åtgärder som ska syfta till att säkerställa orsaker till ökad psykisk ohälsa hos kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utreda orsakerna till ökade suicidtal hos kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig strategi för att förebygga psykisk ohälsa hos gruppen kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom området kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till nya strukturer inom primärvården för att specifikt fånga upp och behandla kvinnor med psykiska symptom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för preventiva och hälsofrämjande insatser för att möta kvinnors ökade psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell målsättning med syfte att minska förekomsten av förlossningsskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidig och kontinuerlig uppföljning av komplikationer efter födsel ska standardiseras inom svensk förlossningsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur bemanning och kompetens inom förlossningsvården kan anpassas bättre utifrån kvinnors behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram tydliga nationella direktiv för en trygg och säker förlossningsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att besluta om en nationell målsättning för en säker och kvalitativ svensk förlossningsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska uppdras att genomföra utbildningsinsatser avsedda för professionen, för att öka kunskapen om förlossningsskador, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt program för att göra fritt från livmoderhalscancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att utveckla och genomföra kunskapshöjande insatser om äggstockscancer, vilka ska riktas till primärvården, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra utrymme i forskningsprogrammet för kvinnors hälsa, specifikt öronmärkt för området äggstockscancer, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska utreda orsakerna till bristen på radiologer inom mammografin och likaså kartlägga behov av särskilt riktade åtgärder för att hantera bristen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att undersöka hur sjukvården kan bli bättre på att individanpassa mammografiprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att säkerställa att sjukvården alltid ska erbjuda kvinnor med svårupptäckta tumörer en fullgod undersökningsmetod och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över hur arbetet med att motverka förekomsten av neonatal herpes simplexencefalit kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. Svensk hälso- och sjukvård ska erbjuda likvärdig och kvalitativ vård, oavsett om vårdmottagaren är en man eller en kvinna. är vården tyvärr långt ifrån jämställd. Det finns ett antal exempel som påvisar den absurditet som försiggår gällande ojämställda förhållanden mellan män och kvinnor inom vården och även inom forskningen. Vi ser exempelvis att kvinnor löper dubbelt så hög risk att avlida efter en hjärtinfarkt, då de medicinska åtgärderna skiljer ut sig åt. Ett annat exempel är att en minoritet av läkemedelsstudier har inkluderat kvinnor eller försöksdjur av honkön. Resultatet av detta har således blivit att kunskaperna om kvinnors biologi är betydligt lägre än kunskaperna om mäns biologi. Detta gäller inte enbart reproduktiva organ utan kroppen i sin helhet. När den ojämställda vården uppmärksammas i debatten är det ofta argument som ökad valfrihet och utökade resurser som lyfts fram som lösningar. Dock krävs det mer djupa och genomtänkta åtgärder än så. Kvinnors hälsa är en fråga som är eftersatt på ett flertal områden, något som vi menar istället behöver lyftas upp till ytan och hanteras mer grundligt. Kvinnorelaterade sjukdomar och vårdkvalitet Vi kan dessvärre konstatera att fler kvinnliga patienter lämnar landet för att söka vård utomlands, eftersom förtroendet för svensk hälso- och sjukvård är extremt lågt. Kvinnor med den kroniska och smärtsamma sjukdomen endometrios söker sig exempelvis till andra europeiska länder, eller till , för avancerade ultraljud samt högspecialiserad endometrioskirurgi. Flera hundra kvinnor i har så pass lågt förtroende för endometriosvården att man väljer att själv finansiera sin vård, och i många fall skuldsätta sig själva, för att den svenska vården inte håller måttet. Trots att granskat endometriosvården och lyft fram en rad problembeskrivningar är åtgärderna svaga och otillräckliga. Endometrios är en sjukdom som drabbar av alla kvinnor, och vars vardag blir en svår kamp och ett outhärdligt lidande. vittnar många endometriosdrabbade om hur de nekas smärtlindring, och ifrågasätts när de beskriver sina smärtsamma symptom. Det förekommer likaså att kvinnor beskylls för att missbruka opioider när de söker vård för sina besvär. Vi ser tyvärr liknande mönster när det gäller förlossningsskador, som för många kvinnor innebär problem med svåra smärtor, läckage av urin och avföring. Kvinnor med förlossningsskador vittnar om svårigheter att leva ett normalt liv, där påverkan av skadan efter förlossning är så pass svår att man vare sig kan sitta, bära sitt barn eller ha sex med sin partner. Kvinnor kan också drabbas av rektusdiastas efter graviditet, - en magmuskeldelning som är bestående och som kan innebära funktionssvårigheter för den drabbade. Trots lidande och tuffa besvär bemöts många kvinnor väldigt dåligt av vården, där bristen på information, fullgott stöd och respekt dessvärre är vanligt förekommande. Det finns ett uppenbart behov av att stärka kunskapen om kvinnosjukdomar, för en mer kvalitativ vård och ett bättre bemötande. vill av den anledningen att ska uppdras att verka för att öka kunskapen om kvinnors hälsa och kvinnorelaterade sjukdomar i hela landet. Vi vill exempelvis se att gynekologer, barnmorskor och skolsköterskor löpande ska utbildas och ges möjlighet att utveckla sina kunskaper med hjälp av utbildningsinsatser och utbildningsmateriel som följer den senaste kunskapen. Lättillgänglig information om kvinnosjukdomar som exempelvis endometrios och vestibulit ska finnas tillgängligt på ungdomsmottagningar, vårdcentraler och hos elevhälsan. Eftersatt forskning om kvinnosjukdomar Vad gäller forskning om kvinnosjukdomar är det ett område som är eftersatt och det är svårt för forskare att få anslag till att bedriva sådan forskning. Att forska inom kvinnorelaterade områden, som exempelvis endometrios, är även problematiskt då utbudet av tillförlitliga testdjur är väldigt begränsat. Enligt en studie gjord vid forskning och utbildning vid kom man exempelvis fram till slutsatsen att kvinnor i hög grad påverkas negativt av sin menstruation. Dock är forskningen kring detta väldigt begränsad. Det finns således ett återkommande mönster gällande resurser för forskning inom området som är problematiskt. Att vara kvinna innebär biologiska skillnader i jämförelse med att vara man. En jämställd vård måste därför utgå från de biologiska olikheter som finns och ta hänsyn till dessa. För att uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor i vården krävs det att sjukdomar som drabbar kvinnor prioriteras lika högt och att forskningen inom området kvinnors hälsa värdesätts. Det är därför helt avgörande att forskningen stärks och att de allmänna kunskaperna om kvinnors hälsa inom vården samt i samhället i stort ökar. Vi behöver mer aktuella kunskaper kring orsakerna till sjukdomar och hälsotillstånd som kvinnor drabbas av. Genom ökad kunskap kan hela vårdupplevelsen förbättras och effektiva behandlingsmetoder kan implementeras inom hälso- och sjukvården. Vårdens bemötande av kvinnor Vi kan konstatera att det finns en rad olyckliga samtida exempel på hur kvinnor tolkas till sin nackdel av den svenska vården. I en studie som genomfördes , på ett sjukhus i , intervjuade man 700 patienter, där de bland annat fick redogöra för sina smärtupplevelser. I studien framkom det att kvinnor måste rapportera svårare smärta, kraftigare illamående och ett större psykiskt lidande än män för att detta skulle skrivas in i patientjournalen. Av studien kunde man också utläsa att kvinnor behövde skatta sin upplevda psykiska ohälsa över sex på en tiogradig skala för att det skulle bli dokumenterat i journalen. När det gällde män var drygt tre tillräckligt för dokumentation. I en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen som presenterades 2016 påvisade man, med ett underlag på 700 000 läkarintyg, att män fick längre sjukskrivningar än kvinnor för liknande åkommor. kom Kommuner och Regioner (SKR) med en rapport som visade att kvinnor missgynnas inom ett flertal vårdområden. Kvinnor behandlas exempelvis i lägre grad än män, enligt de nationella riktlinjerna för hjärt- och kärlsjukvård, och får i lägre grad läkemedelsbehandling med påvisad nytta för sina besvär. Trots att behovet är lika stort får exempelvis inte kvinnor, i samma utsträckning som män, implanterbar hjärtstimulerare tillsammans med pacemaker för hjärtsvikt. I får kvinnor med en typ av rubbningar i hjärtrytmen vänta på rätt diagnos och tillhörande behandling. Män får vänta mindre. Detta sker trots det faktum att kvinnor ofta har mer symptom, som bland annat hjärtrusning, extra hjärtslag, andningssvårigheter och trötthet. Ett återkommande mönster är att kvinnor med medicinska besvär inte tas på lika stort allvar. Besvären blir istället tolkade som psykiska problem. Av den anledningen menar vi att det i ett första steg bör tillsättas en utredning för att granska orsakerna till den ojämnställda vården mellan män och kvinnor i . Vi behöver likaså ta fram nationella riktlinjer för en jämställd vård och implementera dessa i vården. Vi anser även att en nationell handlingsplan för at t stärka och förbättra bemötandet av kvinnor inom hälso- och sjukvården behöver arbetas fram. Efter det att riktlinjer och handlingsplan implementerats ska kontinuerlig uppföljning ske för att analysera och säkerställa att dessa ger önskvärd effekt. Endometrios är en mycket plågsam sjukdom som drabbar en av tio kvinnor. Trots att sjukdomen är vanlig kan den allmänna kunskapen om endometrios betraktas som väldigt låg. Kvinnor som drabbas av endometrios kan därför få vänta innan en diagnos fastställs. Orsaken till endometrios är att celler som liknar själva endometriet, det vill säga livmoderslemhinnan, fastnar på andra ställen i kroppen. I de flesta fall drabbar det organ som sitter i buken. Endometrioscellerna växer sedan, vilket leder till inflammationer i buken som kan innebära väldigt kraftiga smärtor. Det kan även leda till sammanväxningar och ärrvävnad. Kroppens försvarssystem gör att endometrioscellerna kapslas in, vilket leder till att det bildas cystor eller endometrioshärdar. Sjukdomen resulterar ofta i sjukskrivningar som pågår , upprepade kirurgiska ingrepp och medicinsk behandling. Det kan även innefatta fertilitetsbehandlingar. Det är en svårbehandlad sjukdom och det finns inget botemedel. Sjukdomstillståndet är komplext och påverkar hälsan på flera olika sätt. De vanligaste symptomen är kraftiga smärtor som uppkommer före och under menstruation. Dessa smärtor är i många fall så pass svåra att det resulterar i att den endometriosdrabbade svimmar, kräks och blir helt utslagen . Symptomen är många och individuella, de kan också förändras . Smärtor som till en början pågår kan bli månadslånga och besvären kan likaså bli kroniska. Svåra smärtor och rikliga blödningar påverkar den drabbades sociala liv och kringskär arbete. Det innebär således en svår sjukdomsbörda som i många fall påverkar den psykiska hälsan. saknas grundläggande kunskaper om hur endometrios uppstår och det är ännu oklart vilka faktorer som påverkar sjukdomens vidareutveckling och dess spridning i kroppen. Det är också okänt varför kvinnor med endometrios uppvisar ett brett spektrum när det gäller utbredning och symptom. För att kunna behandla endometrios på ett ändamålsenligt sätt krävs det att man samlar flera vårddiscipliner. I vissa regioner finns det endometriosteam, som innebär samarbete mellan flera olika regionala vårddiscipliner. Endometriosteamen kan i sin tur remittera till endometrioscentrum. är endometriosvården väldigt ojämlik och ser väldigt olik ut i landets regioner, det är inte försvarbart. För att alla endometriosdrabbade i ska kunna erbjudas en god och jämlik kvalitet på vården krävs i första hand ett nationellt vårdprogram. Endometrios är en sjukdom som kräver multiprofessionellt stöd, vilket innefattar flera viktiga vårdåtgärder. Organiseringen av endometriosvården har avgörande betydelse och kan göra mycket stor skillnad för att optimera den drabbades hälsa och öka den allmänna livskvaliteten. För bästa tänkbara stöd kan tillgången till en kontaktperson, i form av en sjuksköterska eller barnmorska som har goda kunskaper om endometrios, vara mycket viktigt för den sjukdomsdrabbade. Eftersom det är en kronisk sjukdom är insatser för att stärka livskvaliteten grundläggande och helt avgörande. Förutom att fungera som stödjande och rådgivande funktion kan sjuksköterskan eller barnmorskan vara en länk mellan olika professioner i endometriosteamet och bör också ansvara för planering, uppföljning och patientens fortsatta vårdkontakter. Det finns därmed goda möjligheter att öka kunskapen om endometrios och förbättra vården för de kvinnor som drabbas. Det kräver dock tydliga insatser som prioriterar och lyfter ett åsidosatt område. Under har den psykiska ohälsan i samhället ökat och kvinnor drabbas väldigt hårt, - framför allt unga kvinnor. Ökningen av kvinnors psykiska ohälsa kopplas bland annat ihop med förändrade livsvillkor i samhället. Dock saknas helt säkerställda orsaker. Psykisk ohälsa hos kvinnor är som vanligast under de barnafödande åren. Det får i sin tur konsekvenser för den reproduktiva hälsan hos kvinnor. Förlossningsdepression, som är en depression som sker i anslutning till förlossningen och som drabbar en av tio kvinnor, är ett annat exempel på det. Problemet med kvinnors psykiska hälsa är komplext och måste belysas ur flera olika perspektiv, inte enbart de medicinska. Det är betydligt vanligare att kvinnor blir utsatta för tvångsåtgärden fastspänning inom psykiatrin. Enligt data visar det sig att var tredje fastspänning inom psykiatrin gjordes på kvinnor mellan . När det gäller gruppen unga kvinnor är det också vanligt att samma patient blir fastspänd upprepade gånger, vilket skiljer sig från situationen för motsvarande grupp hos män. När slumpmässigt utvalda journaler inom psykiatrin granskats för skador som patienter fått inom vården, har det visat sig att kvinnor har en signifikant högre andel skador. Antalet kvinnor som begår självmord i ökar, enligt statistik från . har trenden fortsatt i samma negativa riktning. har antalet kvinnor som begår självmord i vårt land ökat med så mycket som . Det län som är värst drabbat är , där antalet självmord hos kvinnor ökat betydligt mer än i övriga riket. Självmorden har ökat med i regionen. Evidensbaserade fakta vad gäller orsakerna till den här utvecklingen, och varför kvinnor drabbas extra hårt, är helt avgörande. Därför måste orsakerna till den ökade psykiska ohälsan, och de höga suicidtalen hos kvinnor, utredas noga. Utöver det krävs en tydlig och långsiktig strategi för att förebygga psykisk ohälsa hos kvinnor. Sjukfrånvaron mäts oftast i sjukpenningtal, det vill säga det genomsnittliga antalet dagar en viss befolkningsgrupp har fått ersättning av med anledning av sjukskrivning. Vad gäller kvinnors sjukpenningtal är dessa nästan dubbelt så höga som mäns. För kvinnor är det och för män . Det finns inga uppenbara orsaker till att kvinnors sjukfrånvaro är så pass mycket högre. Det finns dock vissa förklaringar, som exempelvis att kvinnor tar ett avsevärt större ansvar i hushållet, både sitt egna eller någon nära anhörigs hushåll. () pekar på att innebörden av dubbelarbete kombinerat med förvärvsarbete, ansvar för hushåll och föräldraskap för kvinnor, bidrar till de könsskillnader vi ser i sjukfrånvaron. Villkor i arbetslivet har också en viktig roll. Psykiska orsaker och värk i rörelseorganen är de vanligaste skälen till sjukskrivning. Vad gäller psykiska besvär har andelen ökat för både kvinnor och män. Den största ökningen har skett i kontaktyrken, där den anställda har kontakt med kunder, patienter, vårdtagare och elever. För att anledningarna till kvinnors höga sjukfrånvaro ska kunna säkerställas krävs det mer forskning på området. Genom att prioritera kvinnors hälsa som forskningsområde kan också hälsa och arbetsliv inkluderas, vilket kan leda till att kunskaperna inom området förbättras. Det ökar i sin tur möjligheterna att få fram verkningsfulla åtgärder . Fokus måste lyftas från sjukintygen och istället handla om varje enskild individs hälsa. Psykisk ohälsa, som är den vanligaste orsaken till sjukskrivningar, hanteras oftast reaktivt snarare än proaktivt. Därför behöver vi se över strukturerna inom hälso- och sjukvården så att den ökade förekomsten av kvinnliga patienter med psykiska symptom tidigt kan fångas upp av vården. Förebyggande och hälsofrämjande insatser är också avgörande när det gäller psykisk ohälsa. Dessa kan effektivt motverka förekomsten av sjukskrivningar och ha god effekt på förekomsten av psykisk ohälsa. Trots att förlossningsvården i i många fall är säker och har goda medicinska resultat, drabbas kvinnor av vårdskador som sker i samband med förlossning. Inspektionen för vård och omsorg () har gått igenom samtliga ärenden som innefattar skador i samband med förlossning för . IVO:s granskning visar på att färre kvinnor skulle behöva få långtgående eller permanenta skador om verksamheterna arbetade målinriktat med att minimera riskerna för förlossningsskador genom att utveckla sina arbetssätt och metoder. Kvinnor har lidit av sina förlossningsskador i tystnad i generationer. En öppen debatt har till stor del förhindrats av skuld- och skamkänslor, vilket i sin tur har resulterat i de faktiska systemfel som finns inom hälso- och sjukvården när det kommer till att hantera skador som orsakats av en förlossning. av alla förstföderskor får skador i muskelfästen, som måste sys. får allvarliga bristningar som i värsta fall kan leda till att ändtarmens slutmuskel skadas, vilket kräver operation för att förhindra inkontinens. I ska alla kvinnor känna sig trygga i att föda barn. är det inte så. Många kvinnor väljer exempelvis att föda med hjälp av kejsarsnitt på grund av sin rädsla för förlossningsskador. Det är vare sig hållbart eller riskfritt som alternativ. Kejsarsnitt kan leda till försämrat immunförsvar hos barnet, sammanväxningar i buken och amningsbesvär. Kommande graviditeter kan även försvåras efter ett sådant ingrepp. Verksamheterna behöver bli bättre på att följa upp komplikationer hos kvinnor och detta måste ske efter förlossning. I annat fall finns ökad risk för att vissa förlossningsskador inte upptäcks, eller att skadan är större än vad som bedömdes vid själva förlossningen. Därför måste uppföljning, i ett tidigt skede efter förlossning, standardiseras som arbetssätt inom den svenska förlossningsvården. Det är likaså viktigt att bemanning och kompetens inom förlossningsvården anpassas efter de faktiska behov som finns. Vi behöver således utreda hur bemanning och kompetens inom förlossningsvården bättre kan anpassas utifrån kvinnors faktiska önskemål och behov. Den svenska förlossningsvården måste utformas utifrån tydliga nationella direktiv för att säkra en jämlik, trygg och tillgänglig vård i hela landet. Enligt går det att uppnå stora förändringar när verksamheterna utvecklar sina arbetssätt och metoder. Det finns även utarbetade arbetssätt , som vi kan lära av och som underlättar en säker förlossning och minskar risken för skador. Både preventiva insatser och en seriös eftervård måste säkerställas för att alla kvinnor ska kunna känna tilltro till förlossningsvården i vårt land. Med anledning av detta vill vi se att en tydlig strategi för en trygg nationell förlossningsvård arbetas fram och därefter implementeras i den ordinarie verksamheten i samtliga regioner. Förekomsten av förlossningsskador måste likaså minska radikalt och måste besluta om en nationell målsättning för det ändamålet. Vi behöver också öka den allmänna kunskapen om förlossningsskador. Av den anledningen anser vi att ska uppdras att utbilda och sprida kunskap om förlossningsskador. Det var som cancerformen humant papillomvirus (HPV) upptäcktes. Den tillhör en av de vanligaste och mest allvarliga cancerformerna, som drabbar både kvinnor och män. Vid cancer i livmoderhalsen är utvecklingen långsam och sker . En HPV-baserad screening kan dock innebära tidig upptäckt av cellförändringar. Vid regelbundna cellprovskontroller kan cancerceller upptäckas och tas bort . har ett omfattande screeningprogram.