mot · H9022613 · 2021-10-04 00:00:00 — 3.1Avtrappning när bidrag upphör 4En jämställd föräldraförsäkring med barnen i centrum 4.1Föräldraförsäkringen i familjer med fler än två föräldrar 4.4Utredningen om en modern föräldraförsäkring 4.4.1Ny modell för föräldrapenning 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en strategi för att säkerställa att den ekonomiska familjepolitiken bättre når sitt mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att trappa ned vissa ersättningar inom den ekonomiska familjepolitiken i syfte att möjliggöra en omställning när ersättningarna upphör och tillkännager detta för regeringen. beslutar att det barnrelaterade bostadsbidraget ska höjas med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om en individualiserad föräldraförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en lagstadgad rätt till ledighet och ersättning för föräldrar att närvara vid vårdrelaterade besök och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag baserat på modellen i slutbetänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten kan stärkas och hur den kan anpassas bättre för studenter och företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ytterligare åtgärder för att förkorta handläggningstiderna för omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ett förtydligande av synen på föräldraansvaret enligt lagstiftarens intentioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa kompensation för de som drabbats och riskerar att drabbas av bristerna i införandet av omvårdnadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. 3 Utvecklingen av familjepolitiken Målen för den ekonomiska familjepolitiken är att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer, att bidra till minskade skillnader i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn samt att bidra till ett jämställt föräldraskap. Mycket tyder på att politiken har blivit allt sämre på att uppfylla dessa mål . Även om många barnfamiljer har fått det ekonomiskt bättre , ökade andelen barnfamiljer som lever med låg ekonomisk standard från till . Utan familjepolitiska insatser skulle det ha handlat om en fjärdedel av de svenska barnfamiljerna. Denna siffra har varit mer eller mindre . Den omfördelande och fattigdomsreducerande effekt inom familjepolitiken har alltså minskat avsevärt . Vid en jämförelse av inkomstfattigdom mellan EU-länder syns kraftiga variationer såväl före som efter transfereringar. har gått från femte plats till trettonde plats avseende familjepolitikens betydelse på nivån av inkomstfattigdom. har den omfördelande effekten av samtliga socialförsäkringar till barnfamiljer nästan halverats. Störst är förändringen inom de behovsprövade bidragen. Av totalt i den ekonomiska familjepolitiken 2017, fungerar ca som omfördelande mellan barnhushållen, vilket motsvarar av ekonomiska familjepolitik. 2018 höjdes både barnbidraget och bostadsbidraget, vilket skulle kunnat bidra till att vända den utveckling som skett . konstaterar dock i en analys att den ekonomiska familjepolitikens omfördelande effekt i stort sett har varit densamma . Däremot har den minskat betydligt . En del av förklaringen är att nivån på flertalet ersättningar inte höjdes lika mycket som de gjorde tillsammans med att reallöneökningarna varit olika stora i olika grupper av hushåll. Vidare slår fast att andelen ekonomiskt utsatta barnhushåll minskar , som den relativa skillnaden i ekonomisk standard ökar mellan barn som bor med en ensamstående förälder och barn som bor med sammanboende föräldrar. Förekomsten av ekonomisk utsatthet har enligt flera mått minskat svagt . Mätt som andelen hushåll med låg inkomststandard (hushåll som skulle vara aktuella för försörjningsstöd om de ansökte om det) har den ökat dramatiskt . Ökningen gäller alla hushållstyper, men är störst bland ensamstående med barn. Nästan var femte ensamstående med barn hade låg inkomststandard. En mild ökning kunde ses för vissa hushållstyper , men den dramatiska ökningen beror sannolikt på coronapandemin och dess effekter. har andelen hushåll med relativ låg ekonomisk standard (hushåll som har en ekonomisk standard som är lägre än av medianen i befolkningen) ökat i alla grupper av barnhushåll. stod ensamstående med barn för den största ökningen. ökade andelen med låg ekonomisk standard i denna grupp från till . var ökningen störst bland sammanboende med flera barn. I motsvarande hushåll utan barn har förändringarna varit betydligt mindre. Sammantaget kan det tolkas som att skillnaderna i ekonomisk standard har ökat något både mellan hushåll med och utan barn och mellan ensamstående barnhushåll och sammanboende barnhushåll. Avslutningsvis konstaterar att ekonomisk utsatthet, oavsett vilket mått som används, förekommer mer i vissa grupper av barnhushåll, t.ex. ensamstående med barn, ensamstående kvinnor med barn och barnhushåll med utrikesfödda föräldrar. Och att familjeersättningarna har en stor betydelse för att minska förekomsten av ekonomisk utsatthet i barnhushållen. Över tid har dock familjeersättningars betydelse i någon mening minskat. Andelen barnhushåll som familjeersättningarna lyfter över gränsen för ekonomisk utsatthet är oförändrad, som andelen barnhushåll som lyfts över gränsen för relativ låg ekonomisk standard minskat. menar att denna trend måste vändas och att det är en av de viktigaste frågorna i socialförsäkringspolitiken. Fler ersättningar inom socialförsäkringen bör indexeras, i första hand inkomstindexeras, för att motverka att klyftorna fortsätter att växa. Regeringen bör också ta fram en strategi för att se till att den ekonomiska familjepolitiken bättre når sitt mål. Regeringen bör återkomma med en strategi för att säkerställa att den ekonomiska familjepolitiken bättre når sitt mål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nedan presenterar två reformer för en starkare familjepolitik. Vi avser återkomma med ytterligare förslag inom det familjepolitiska området. 3.1 Avtrappning när bidrag upphör Ersättningarna i den ekonomiska familjepolitiken är av naturliga skäl knutna till olika åldersgränser. Att dessa ersättningar (exempelvis bostadsbidrag och studiebidrag) upphör, till följd av ett barn passerar en åldersgräns eller avslutar sina gymnasiestudier, men ändå bor kvar i hushållet kan få stora effekter på en familjs ekonomi. I de flesta fall är denna effekt sannolikt tillfällig, men den kan ge mer långsiktiga konsekvenser för vissa. Även om behov av försörjningsstöd som kan uppstå i dessa fall ofta är tillfälliga, är försörjningsstödets krav sådana att de kan vara svåra att uppfylla. Om ersättningarna trappades ned stegvis i stället för att avslutas abrupt skulle omställningen, t.ex. tills det att den som avslutat sina gymnasiestudier påbörjat högskolestudier, fått arbete eller skrivits in i arbetsmarknadspolitiskt program kunna underlättas. Exakt vilka ersättningar som bör trappas ned på detta sätt, och hur en nedtrappning ska formuleras bör utredas. Regeringen bör utreda möjligheten att trappa ned vissa ersättningar inom den ekonomiska familjepolitiken i syfte att möjliggöra en omställning när ersättningarna upphör. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Bostadsbidraget är inkomstprövat, det uppbärs av människor med små resurser. Det är därför ett mycket träffsäkert instrument för att höja inkomsterna för de som har det sämst ställt. Under pandemin har regeringen infört tillfälliga höjningar av bostadsbidraget efter påtryckningar från bl.a. Den nu gällande tillfälliga höjningen upphör vid slut. vill höja det barnrelaterade bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. På så vis ökar inkomsterna för barnfamiljer med små resurser. Det barnrelaterade bostadsbidraget ska höjas med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Det bör besluta. avsätter mer än regeringen för att finansiera förslaget. minskar kommunernas kostnader för försörjningsstöd med . Se vår motion på Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (2021/22:V257) för ytterligare information. 4 En jämställd föräldraförsäkring med barnen i centrum Hur föräldrar ska förmås fördela ansvar för hem och barn lika är en av de mest centrala jämställdhetsfrågorna. Det är väl belagt att det ojämna uttaget av föräldraledigheten har negativa effekter på kvinnors löneutveckling och anställnings- och arbetsvillkor samt sjukfrånvaro. tar kvinnor ut av föräldradagarna under barnets två första år, och av alla föräldradagar. Detta vet arbetsgivarna. Därmed kan de se en ”risk” för framtida föräldraledighet när det gäller kvinnor i fertil ålder, vilket spelar in vid såväl rekrytering som lönesättning och beslut om befordran eller fortbildning. På motsvarande sätt räknar arbetsgivare med att män som blir föräldrar ska jobba på i oförändrad takt och inte vara frånvarande för att ta hand om sina barn. Arbetsvillkoren på manligt dominerade arbetsplatser är därmed inte alls anpassade till att de anställda också ska kunna ta föräldraansvar. Undersökningar från bl.a. har också visat att många arbetsgivare är direkt negativt inställda till att män tar ut föräldraledighet. Dessa förväntningar och strukturer återskapar det förlegade mönstret att hem och barn är kvinnors ansvar, medan mäns huvuduppgift är att arbeta och försörja familjen. Ska detta mönster ändras, krävs en radikal förändring av det faktiska uttaget av föräldraledigheten och det dagliga ansvaret för barn och hemarbete. De enda större förändringarna i fördelningen av mäns och kvinnors uttag av föräldraledighet som åstadkommits sedan försäkringen infördes har skett som följd av ökad kvotering. Tillsammans med regeringen drev igenom den tredje reserverade månaden i föräldraförsäkringen 2016. En analys från visar att den har lett till ett mer jämställt uttag av föräldradagar. Analysen visar att det är långt kvar till ett jämställt uttag och att ett mer styrande regelverk är nödvändigt. Informationskampanjer och skarpare skrivningar i diskrimineringslagstiftningen har inte lett till några mätbara effekter. Inte heller har den jämställdhetsbonus alliansregeringen införde resulterat i någon större ökning av mäns uttag av föräldraledighet. Ett vanligt argument för att män inte kan vara föräldralediga är att de och deras familjer då förlorar pengar eftersom män oftast har högre lön. I ett kort perspektiv kan det stämma, men ser man på de framtida inkomsterna kan en familj göra en rejäl förlust om de låter traditionella normer styra sitt handlande. Dessutom har många anställda rätt till föräldralön genom sina kollektivavtal som gör att det lönar sig att dela lika. Löner och andra inkomster påverkas också specifikt av hur uttaget av föräldrapenningen fördelas mellan män och kvinnor. Den som är föräldraledig får en lägre framtida lön och det gäller för både män och kvinnor. För kvinnor kan löneutvecklingen dessutom påverkas positivt om pappan ökar sitt uttag. som pappan är hemma ökar den framtida lönen för mamman. Att kvinnor dessutom har en högre sjukfrånvaro tycks också bero på deras större ansvar för familj och barn. På grund av sjukfrånvaron sjunker kvinnors inkomster och framtida pension ytterligare. anser att det är dags att ta konsekvenserna av dessa erfarenheter och göra om föräldraförsäkringen så att den delas lika mellan föräldrarna, utan möjlighet att överlåta dagar. I de familjer som består av en förälder ska naturligtvis kunna tas ut av den föräldern. En individualisering ska givetvis också ta hänsyn till att familjer kan se ut på olika sätt. Regeringen bör återkomma med förslag om en individualiserad föräldraförsäkring. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1 Föräldraförsäkringen i familjer med fler än två föräldrar Allt fler barn lever i andra familjekonstellationer än den traditionella kärnfamiljen. Det blir allt vanligare att samkönade par väljer att skaffa barn i konstellationer om två mammor och en pappa, två pappor och en mamma eller två av varje. Barn med fler än två föräldrar finns i såväl heterosexuella familjer som regnbågsfamiljer där föräldrarna separerat och träffat nya partners som tar föräldraansvar. De finns i regnbågsfamiljer där fler än två vuxna från början har valt att skaffa barn ihop. De finns i familjer där mor- och farföräldrar spelar en avgörande roll i barnets uppfostran och uppväxt. De finns i familjehem som har haft hand om ett barn sedan späda år. kan endast två personer vara vårdnadshavare, vilket är problematiskt för framför allt barnen i dessa familjer. Vid eventuella separationer riskerar barn exempelvis att gå miste om rätten till umgänge med en eller flera av sina föräldrar. anser att familjelagstiftningen bör moderniseras så att fler än två personer kan vara vårdnadshavare för ett barn. En sådan modernisering bör ta utgångspunkt i barnets rätt till sina föräldrar. tillsatte regeringen en utredning för att se över utformningen av regler om föräldraskap och de familjerättsliga reglerna (dir. 2020:132). Regeringen valde tyvärr att inte låta utreda frågan om att göra det möjligt för fler än två personer att vara vårdnadshavare åt ett barn. I stället nöjde den sig med att utreda förutsättningarna för ett barn att upprätthålla sin relation med en social förälder efter separation eller dödsfall, och om det i övrigt behöver vidtas åtgärder för att underlätta för familjer där fler än två vuxna tar föräldraansvar. Det kan vara ett bra steg i rätt riktning, men menar att utredningen även bör utreda att göra det möjligt för fler än två personer att vara vårdnadshavare åt ett barn. I vår motion En familjepolitik med barnet i centrum (2021/22:V511) ställer vi därför krav på att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att ändra reglerna i (FB) så att det blir möjligt för ett barn att ha flera vårdnadshavare. 4.2 Deltagande under graviditeten Föräldrarnas delaktighet redan under graviditeten kan spela en stor roll för hur föräldraskapet utvecklas och vilket ansvar de tar för barnet och barnets uppfostran. En aktiv delaktighet förbättrar också förutsättningarna för föräldrarna att vara stöd för varandra i vad som kan innebära svåra och utsatta situationer. anser därför att möjligheterna för föräldrarna att delta under vårdrelaterade besök, mödravården inkluderat, bör stärkas genom en lagstadgad rätt till ledighet och ersättning. Regeringen bör återkomma med förslag om att införa en lagstadgad rätt till ledighet och ersättning för föräldrar att närvara vid vårdrelaterade besök. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser att ersättningsnivåerna i föräldraförsäkringen behöver ses över. Inkomstbortfallsprincipen är central i föräldraförsäkringen. Den innebär att försäkringen ska ge ersättning för förlorad arbetsinkomst. Även om denna princip efterlevs bättre inom föräldraförsäkringen än övriga delar av socialförsäkringen finns det behov av en översyn även inom föräldraförsäkringen. Föräldrar som inte har arbetat närmast före förlossningen och därför saknar sjukpenninggrundande inkomst (SIG) får föräldrapenning på grundnivå om per dag. De flesta av dem som får föräldrapenning på grundnivå är troligtvis unga och arbetslösa eller studerande eller har invandrat och inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. 4.3.1 Se över grundnivån Ingen förälder borde behöva välja mellan att betala elräkningen eller köpa vinterskor till barnen, och inget barn borde behöva växa upp i fattigdom i . Tyvärr ser det inte ut så , barnfattigdomen är ett stort problem i dagens . Därför har under den förra mandatperioden sett till att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs. Föräldrar som studerar eller har låg inkomst har fått en höjning . Det är en viktig omfördelande och feministisk reform eftersom nio av tio av de som bara har grundnivån i föräldraförsäkringen är kvinnor. Det handlar i praktiken om att förflytta pengar till en grupp kvinnor som inte har stora marginaler. Den som har föräldrapenning på grundnivå och tar ut den för hela månaden får nu mer . Det innebär en stor skillnad i både föräldrars och barns vardag. Den höjning som drev igenom innebär en ersättning på före skatt, för den som tar ut . Det motsvarar ca efter skatt. Det är fortsätt en väldigt låg ersättningsnivå. 2013 höjdes grundnivån per dag. I stället för med jämna mellanrum ska höja grundnivån när den upplevs ha blivit för låg borde den inkomstindexeras. 4.4 Utredningen om en modern föräldraförsäkring presenterades slutbetänkande Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) från Utredningen om en modern föräldraförsäkring. Utredningen kom till efter en överenskommelse mellan och regeringen. Flera av utredningens förslag skulle utveckla föräldraförsäkringen i rätt riktning, och leda till ett mer jämställt och jämlikt uttag av föräldrapenning. Tyvärr har regeringen endast valt att gå vidare med ett fåtal av utredningens förslag och inte de som skulle ha störst effekt på familjepolitiken. Ett av förslagen som regeringen gick vidare med som hade lett till en mer jämställd familjepolitik röstades ned av M, KD, SD och C. Förslaget innebar att skulle reserveras för vardera föräldern även för föräldrapenning på grundnivå. Därmed skulle regelverket föräldrapenning på grundnivå harmoniseras med föräldrapenning som är inkomstbaserad. Att dessa fyra partier röstade emot detta förslag visar tydligt på deras engagemang för jämställdhet. Regeringen har också lagt fram förslag om att minska antalet föräldradagar för barn som är födda utanför , med motiveringen att minska risken att utrikes födda kvinnor fastnar i hemmet och får svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa förslag har bifallit. Att reservera fler dagar på grundnivå hade fått en liknande effekt och dessutom skapat incitament för fäder, såväl inrikes som utrikes födda, att ta ett större ansvar för sina barn. anser att föräldraförsäkringen, precis som övriga välfärdsförmåner, bör vara utformade så att de ger så jämlika förutsättningar som möjligt för de som uppfyller grundkraven på bosättning och inkomstprövning. Vi är också övertygade om att etablering på arbetsmarknaden främjas genom att skapa goda möjligheter och förutsättning för just etablering på arbetsmarknaden, inte genom att undandra olika typer av rättigheter. Att dessa fyra partier är mer intresserade av att utmåla nyanlända som problem än att stärka jämställdheten är uppenbart. 4.4.1 Ny modell för föräldrapenning I slutbetänkande Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) föreslås en ny modell för föräldrapenningen. Modellen innebär att föräldrapenning med anledning av barns födelse ska lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. Förmånen ska lämnas som längst till dess att barnet har fyllt och ska fördelas enligt en särskild modell. Enligt denna modell är reserverade till perioden till beräknad födelse tills barnet är . 130 av är reserverade till vardera föräldern. Mellan barnets 3-årsdag och 10-årsdag får föräldrarna förfoga över . 3 av dem är reserverade åt vardera föräldern. Nytt är även att kan överlåtas till annan försäkrad. Syftet med konstruktionen är att styra uttaget av föräldradagar till barnens första levnadsår då behoven av omsorg är som störst, men också att undvika att personer som kan spara många föräldradagar, exempelvis p.g.a. höga inkomster, gör det och använder dem för att dryga ut sin semester i stället för att ta hand om sina barn. De reserverade dagarna för perioden mellan att barnet är 3 och syftar till att kunna förlänga semestern något för barnfamiljer med barn i dessa åldrar, samt att underlätta vid skollov, läkarbesök och liknande. Denna del av utredningen är inspirationskällan bakom regeringens föreslagna familjevecka. Genom att bryta ut denna del av reformen underlättar man förvisso situationen för många låginkomsttagare, som generellt sett har svårare att ta ut denna typ av ledighet och styra över sina arbetstider, men man åtgärdar inte problemet med att föräldraförsäkringen används för att dryga ut semestern i en orimlig omfattning bland medel- och höginkomsttagare. Eftersom en arbetsgivare inte kan neka föräldraledighet om den anmäls i tillräckligt god tid i förväg kan dessa föräldradagar användas för att ta långa semestrar vilket kan sätta arbetsgivare i svåra situationer. anser att regeringen borde ha tagit ett helhetsgrepp om föräldraförsäkringen med utgångspunkt i utredningen i stället för att bryta ut vissa delar, så som den har gjort. anser att tanken bakom den modell som föreslås i betänkandet är god och att regeringen borde ha gått vidare med förslag baserat på den. Den exakta utformning med åldersgränser och vilket antal dagar som reserveras för vilka perioder kan diskuteras och justeras. Vi välkomnar också att fler dagar reserveras för vardera föräldern, och anser att ett ökat antal dagar bör ses som steg mot en individualiserad föräldraförsäkring. Regeringen bör återkomma med förslag baserat på modellen i slutbetänkande Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101). Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4.2 Utredningens övriga förslag Betänkandet innehåller ytterligare några förslag. betalas föräldrapenning ut för ett barn. I 390 av baseras ersättningen på förälderns inkomst (Sjukpenningsgrundande inkomst, SGI). Den som inte har någon SGI, exempelvis för att hen inte arbetat tillräckligt mycket får föräldrapenning på grundnivå. De övriga är ersättningen per dag. kallas dagar på lägstanivå. Utredningen föreslår att de tas bort. anser att det är ett bra förslag, eftersom de inte används i så stor utsträckning och de ger en väldigt låg ersättning. Eftersom de delvis ersätts med föräldradagar med högre ersättning kan förslaget leda till en förbättrad ekonomi för många föräldrar. Ett avskaffande av dagarna på lägstanivå bör ske som en del av en ändrad modell i föräldraförsäkringen enligt förslaget ovan. Utredningen föreslår också utökade möjligheter för en vårdnadshavare att lämna dagar med föräldrapenning till en annan person. Det finns en god tanke bakom förslaget, men också vissa risker att det utnyttjas i fel syfte, något även LO varnar för. anser precis som LO att förslaget kan öppna för en användning av föräldraförsäkringen som ett omsorgsbidrag eller omsorgscheck där föräldrar har möjlighet att via försäkringen betala företag eller privatpersoner för att ta hand om deras små barn. Vilket vore att frångå principerna bakom och målsättningarna i socialförsäkringssystemen. Marknadselement inte hör hemma inom föräldraförsäkringen. Enligt betänkandets föreslag måste den som ska få del av ersättningen vara försäkrad för föräldrapenning, vilket ger ett visst skydd mot den utveckling som beskrivs ovan. menar dock att det är viktigt att ett sådant förslag utformas för at undvika just en sådan utveckling. Vidare förslår utredningen att den s.k. snabbbhetspremien tas bort.