mot · H9023879 · 2021-10-05 00:00:00 — För att bibehålla och öka den svenska biogasproduktionen avsätter regeringen 2022–2024 till stöd för produktion av biogas. Det pågår flera försök och applikationer med att använda vätgas som drivmedel inom fordonsflottan, flyget och industrin. Vätgas kan produceras av exempelvis solenergi, kärnkraft eller vattenkraft för att lagras och sedan användas för transporter. Vätgasen pekas ut av i sin vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . är emellertid av den vätgas som produceras i baserad på fossil gas. har i uppdrag att ta fram ett förslag på en övergripande strategi för vätgasens roll i det svenska energisystemet. Strategin ska underlätta omställningen till fossilfrihet. Uppdraget ska redovisas . EU har redan en vätgasstrategi där potentialen för vätgas föreslås omsättas i praktiken genom investeringar, reglering, marknadsuppbyggnad och forskning och innovation. Strategin innebär i sin första fas 2020-24 stöd för elektrolysanläggningar för förnybar vätgas som har en kapacitet på minst 6 GW och produktion av upp till en miljon ton förnybar vätgas. Ett robust väg- och järnvägsnät är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver stärka sin driftsäkerhet och förmåga att bära sina kostnader. I budgetpropositionen uttrycks att transportförsörjningens förmåga att vara samhällsekonomiskt effektiv bygger på att transportsköparen betalar för de kostnader som transporten orsakar. Drift och underhåll av landets järnvägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och utgör därmed viktiga förutsättningar för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minska samhällets miljö- och klimatpåverkan. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Vi vill därför säkerställa att centrala godskorridorer på ett effektivt och snabbt sätt kan utföra transporter genom . Vi vill också möjliggöra för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. har vi godståg , i har man och i andra europeiska länder har man godståg. Det är att möjliggöra godståg även i . Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bland annat skogsnäringens konkurrenskraft. Järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes för en trafik som var mindre, lättare och långsammare. behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Aldrig förr har så många människor och så mycket gods färdats på järnvägen som . är emellertid järnvägens andel av transporterna som helhet förhållandevis liten. Det är vid transportsträckor som järnvägens konkurrenskraft gentemot övriga trafikslag motiverar en överflyttning. När Transportanalys (2016:7) undersökte omfattningen av trafik på denna sträcka framgick att ungefär , eller av den inrikes transporterade godsmängden transporteras . 2020 hade denna siffra ändrats så att den långväga trafiken uppgick till (Trafikanalys). Erfarenheten ifrån och visar hur viktigt det är att man bygger järnvägsförbindelser med stationslägen vid våra större flygplatser. En stor del av de tågstopp och förseningar som inträffar sker ofta i de större regionerna där järnvägarna är som mest trafikerade. och närliggande tågstationer utgör navet av landets tåginfrastruktur och påverkar tågtrafiken i övriga landet. Det är därför viktigt att satsningar på drift- och underhåll av järnvägen i hög utsträckning inkluderar passagen genom . som vi vill bygga upp ett fungerande godsstråk genom landet är det viktigt att investeringar sker där vi får störst nytta av investeringarna. Avbryt planeringen för höghastighetståg Det förslag om nya banor för höghastighetståg som är aktuellt efter Sverigeförhandlingen har hastats fram utifrån politisk vilja med bristfällig koppling till samhällsnytta. Utgångspunkten har varit en bestämd lösning snarare än att lösa ett behov. De tänkta vinster för klimat och miljö som projektet utlovar är mycket svåra att skönja. Planeringen för höghastighetståg bör därför avbrytas. Kopplingen till Fyrstegsprincipen där investeringen prövas utifrån sin kostnadseffektivitet har också brustit. ifrågasätter det aktuella förslaget utifrån bristfälliga ekonomiska kalkyler, kontraproduktiv miljöeffekt och att det i grunden saknas ett tillräckligt befolkningsunderlag för projektet. rapporterade att kostnadsramen inte kan hållas utan betydande förändringar i utformningen av banans sträckning och omfång. Förändringarna kan förväntas ge effekter på val av stationsorter och stationslägen, eventuella bibanor och kopplingspunkter. Utformningen ger också konsekvenser för kapacitet, restid, överflyttning (flyg till tåg) samt i förutsättningarna för kommersiell trafik. Sammantaget finner goda skäl att avvisa regeringens förslag. Om frågan åter ska kunna aktualiseras bör ett nytt arbete utgå i enlighet med Fyrstegsprincipen och rekommendationer som lades fram i granskningsrapporten tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnväg (RiR 2019:31). Man bör utreda vad som är det faktiska behovet samt om det finns alternativa lösningar som kan ge en bättre lösning på dessa behov. Vår bedömning är att det finns några primära behov, bättre tillgänglighet för långväga persontrafik, regional persontrafik och för godstrafik. Gods- och regionaltrafiken efterfrågar främst god tillgänglighet till spåren för att kunna optimera flöden och korta restider. Den mer långväga persontrafiken gynnas av höga hastigheter men om dessa hastigheter ska uppnås bör det inte finnas annan trafik på spåret som stör fjärrtrafiken. bör få i uppdrag att utreda ett alternativ som delar upp gods- och regionaltrafik samt den långväga trafiken. En sådan lösning är att rusta upp samt bygga ut delar av nuvarande järnväg så att gods- och regionaltrafiken får bättre förutsättningar. Ta vara på ny teknik som kan leda till billigare järnväg Att bygga och rusta upp järnvägar är generellt sett väldigt dyrt vilket leder till att de flesta enskilda sträckor får ett lågt värde när man genomför en samhälsanalysstudie på sträckan. sker en teknikutveckling inom järnvägen som kan få positiva effekter avseende bättre tillgänglighet till lägre kostnad. I samband med att granskade förutsättningarna för funktion i transportsystemet (2020:121) framhölls också ett antal alternativa användningsapplikationer för trafiksträckan. Bland annat lyfte möjligheten med drift på bränsleceller där vätgas och syre omvandlas till elektricitet. Kommunerna längs med följde sedan upp detta med en studie som visar att potentiellt får en högre nyttjandegrad för både gods- och persontrafik om man rustar upp delar av banan samt går över till tåg som drivs med bränsleceller (vätgas). inleddes den första offentliga upphandlingen av vätgasdrivna tågvärmevagnar för . Även i föreslås Kinnekullebanan ställa om från diesel till vätgasdrift. I båda dessa fall hävdar aktörerna att de kan skapa en högre samhällsnytta till en lägre kostnad. Med utgångspunkten att mer än hälften av järnvägsnätet i drivs med dieseltåg ser det angeläget att elektrifiera Att driva tåg med vätgas bör då beaktas som ett tänkbart och potentiellt konkurrenskraftigt alternativ. I den mån vätgasdrivna tåg klarar att konkurrenskraftigt bedriva trafik finns anledning att omvärdera bedömningen av sträckor som tidigare dömts ut. Till dessa hör delar av men också Stångådalsbanan och Tjustbanan där behovet av att uppdatera banorna till fossilfria färdsätt är angeläget. Ett annat projekt som syftar till att förbättra persontrafik på järnväg är den partiella elektrifieringen av järnvägen i . Genom att tågen kan laddas under drift på delar av sträckan kan kostnaderna för elektrifiering minskas. Vi är positiva till denna typ av teknikutveckling som leder till bättre tillgänglighet fast till en lägre kostnad. Nordiska triangeln/Skandinaviska halvön är ett avlångt land tillsammans med på den Skandinaviska halvön. Detta gör att vi måste planera vår infrastruktur på ett sådant sätt att vi tar hänsyn till de olika ländernas förutsättningar. I norra och innebär det att vi behöver förbättra infrastrukturen i öst-västlig riktning för att bättre binda samman , och . I behöver vi förstärka järnvägen. En fortsatt upprustning av är nödvändig för att stärka . Ett fokus på sträckan – – skapar helt nya förutsättningar för handel och utveckling av denna del av och . som vi stärker de öst-västliga förbindelserna måste vi fortsätta att utveckla järnvägen längs med kusten så att norra och får en bättre koppling till bland annat . I anslutning till den lagda infrastrukturpropositionen gör utrymme för att färdigställa Nya Ostkustbanan för planperioden. I är det viktigt att vi förstärker hela den nordiska triangeln med koppling söderut mot och . Nedan listas ett antal infrastrukturprojekt som anser bör utredas eller som regeringen behöver möjliggöra genom att uppdatera den nationella trafikplaneringen. Dessa ska ses som exempel och innebär inte en prioritering av olika åtgärder, inte heller att tagit ställning för att projekten ska genomföras. En dubbelspårig järnvägsförbindelse mellan och skulle knyta samman flera starka arbetsmarknadsregioner med miljontals människor. En väl fungerande järnvägsförbindelse mellan de båda skandinaviska huvudstäderna skulle minska antalet flygresor , som uppgår till cirka 1,5 miljoner . skulle fler person- och godstransporter ske via järnväg. En stor del av export går till och handeln med ökar successivt. Båda länderna har mycket att tjäna på en snabb järnvägsförbindelse. bildades det offentligägda bolaget 2.55 AB med syftet att påskynda utbyggnaden av bättre tågtrafik mellan och . har också den avgående norske kristdemokratiske transportministern visat starkt intresse för att gemensamt med utreda förutsättningarna för en ny stambana mellan huvudstäderna. Det är därför angeläget att möjligheterna för en dubbelspårjärnväg på sträckan utreds. Även vägförbindelsen i form av behöver stärkas och återkomma som ett prioriterat projekt inom TEN-T. Vägen har en bra standard förutom de i västra som saknar mittseparering, stigningsfält och omkörningssträckor. Sträckan är hårt olycksdrabbad med många viltolyckor. Delar av vägen är byggd och vägtrummor och vägkropp har stora renoveringsbehov. Dessutom finns ett antal farliga korsningar. Sträckan till utgör helt enkelt E18:s största flaskhals och åtgärder på denna del blir mycket positivt för hela sträckan mellan och . – – – – (8 million city) Bygget av och den nya järnvägsförbindelsen genom har förbättrat järnvägskommunikationerna mellan och . Arbetet med Västlänken samt en framtida ny förbindelse mellan och kommer också leda till förbättrade kommunikationer vilket avlastar . ökar trycket på norr om . Med de nya järnvägssatsningar som sker i kommer kapaciteten att hantera tåg att öka. har inte förbindelsen mellan och prioriterats på samma sätt som den södra förbindelsen mellan och . Genom att exempelvis bygga ut och förbinda den svenska järnvägen med vid kan man lyfta över gods från till järnväg. En sådan ny förbindelse kommer också att korta ner restiden för persontrafik som det möjliggör en koppling mellan järnväg och flyg vid Rygge i . Dessutom kan en utbyggnad av samt en upprustning av Lysekilsbanan möjliggöra för hamn att ta emot mer gods vilket avlastar den södra delen av . har enbart tittat på en ny sträckning mellan – – . Men det finns ingen fullgod jämförande studie som tittar på vilken sträckning som på bästa sätt tillgodoser behovet av en förbättrad förbindelse mellan – – . anser därför att skall få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att på bästa sätt ur ett samhällsnyttoperspektiv rusta upp samt bygga ett dubbelspår mellan och . En ny förbindelse mellan och har bidragit till ökad tillväxt i både och . Handeln har ökat, arbetsmarknadsregionerna vuxit, resandet för turister har underlättats och invånare har fått möjlighet att bo i det ena landet och arbeta i det andra. Broförbindelsen har varit ekonomiskt fördelaktig för och som äger och finansierat bron gemensamt. Vi kan konstatera att de tidigare ekonomiska kalkylerna har blivit överträffade och att bron tidigare än beräknat finansierat sina kostnader via broavgifter. har nått kapacitetsgränsen vilket gör att det finns stort behov av en ny broförbindelse mellan och resterande . Den utredning som på uppdrag av och dess danska motsvarighet presenterade förutsättningarna för en kombinerad väg- och järnvägsförbindelse mellan och framhöll hur väg-delen finansierar sig själv med hjälp av en broavgift men att järnvägsförbindelsen persontrafik kräver medfinansiering. En förutsättning för en ny fast förbindelse ska vara att en hållbar finansiering kan säkras. Med förutsättning om en hållbar finansiering är nästa steg för upprättande av en förbindelse mellan och att en lokaliseringsutredning tar vid. En svaghet med den ovan nämnda förbindelsen är bristen på förbindelse för godstrafik. Det stora djup som föreligger medger inte godstrafik. Detta gör att förbindelsen och , Europaspåret, bör skyndsamt utredas som alternativ till HH-förbindelsen. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse, från Ropsten i norr till i söder med Tvärförbindelse , byggs för att skapa en komplett ringled runt . En östlig förbindelse kommer att minska fordonstrafiken genom och det är nu hög tid att påskynda denna infrastruktursatsning. Tyvärr finns en östlig förbindelse fortfarande inte med i den nationella planen, vilket är beklagligt. Därför bör den nationella planen kompletteras med en tydlig beskrivning av byggandet av en komplett ringled kring . En Riksintresseprecisering förväntas presenteras av , denna får inte dröja mer än den gjort eftersom väntan på preciseringen förhindrar flera bostadsprojekt att igångsättas på grund av osäkerheten om vilken mark som ska reserveras för projektet. En låsning för den östliga förbindelsen har varit diskussionen om medfinansiering. Möjligheten att använda ”bompeng” skulle kunna underlätta finansieringen av detta projekt. Utbyggnationen av Norvikshamn gör att vi måste få till ytterligare väg- och järnvägsförbindelse mellan Norvik i och övriga . Om inget görs inom detta område finns en stor risk att den nya hamnen kommer att förorsaka stora trafikproblem i det övriga trafiksystemet . Under midsommarhelgen 2016 inträffade en allvarlig olycka på motorvägsbron i som ledde till att bron fick stängas av , i princip . Det ledde till mycket höga kostnader. Dels kostade själva reparationen , men de samhällsekonomiska kostnaderna för stängningen har beräknats vara , räknat i bland annat utebliven arbetstid och försenade godstransporter. är den enda förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. närmar sig 100 000 invånare, är ett nav för godstransporter i med hamn, järnväg och lastbil och är säte för några av största företag i och . Det är bra att det, som en del av projektet , ligger ett förslag på en kapacitetshöjning på (motorvägsbron) på tre filer i vardera riktningen i den nationella planen. Möjligheterna till en ny långsiktigt säker förbindelse söderut över , antingen bro eller tunnel, bör införas i den nationella planen. Dags för en Arlandaförhandling är tillsammans starkaste tillväxtregion och ett ökat resande är bra för svensk tillväxt. Infrastrukturprojekt likt Stockholmsförhandlingen och Sverigeförhandlingen har genererat en samverkan mellan stat, landsting och kommuner för gemensamma och gränsöverskridande infrastruktursatsningar. tycker att det är dags att ta nästa steg genom en Arlandaförhandling. Med framtidens planering av arbetsplatser och infrastruktur i och omkring Arlandaområdet behövs goda möjligheter för att bland annat kunna bosätta sig på ett lämpligt pendlingsavstånd till . Detta område sträcker sig runt hela Arlandaregionen där vi ser att den spårbundna trafiken behöver dras in till på ett lämpligt och klokt sätt. Det handlar om allt ifrån att kunna nå kommunerna i nordöstra via en utbyggnad av till infrastrukturlösningar som ökar tillgängligheten från bl a , och till Arlandaregionen. E22:an och en ny Ölandsförbindelse Även om stora delar av har goda förbindelser så finns det områden som brottas med dålig infrastruktur vilket hämmar deras förutsättningar att utvecklas. En väg som behöver högre prioritet är bl a E22:an. Denna väg binder samman flera viktiga städer och hamnar vilket gör att den ofta är tungt trafikerad. Ändå har den långa sträckor där det saknas viltstängsel och där vägen är underdimensionerad. anser att skall få i uppdrag att se hur man kan påskynda en upprustning av . Det är också uppenbart att vi inom en snar framtida behöver en ny förbindelse till . Norrbotniabanan är en ny kustnära järnväg mellan som förväntas stärka möjligheterna att resa och transportera gods i hela landet. Längs den aktuella kuststräckan bor av befolkningen i Norr- och i en befolkningstäthet som motsvarar den i . Med uppförandet av banan halveras restiden mellan och och arbetsmarknadsregionen förstoras. I bryts av EU:s järnmalm som under sin vidareförädling i uppnår ett värde av 550 miljarder. När vidareförädlingen fortsätter i tiodubblas detta värde. Utöver malm-produkter har Norr- och en tredjedel av skogsareal. är världens tredje största exportör av pappersmassa, papper och sågade trävaror. Med Norrbotniabanans uppförande knyts också norra med järnvägsnät mot och – och i förlängningen den kinesiska marknaden. Besked gavs att förbereda Norrbotniabanan för sträckan till byggstart –2025, det saknas dock ett nationellt beslut för banans fulla sträckning . Bristen på besked om ett fullgörande av sträckan aktualiserar behovet av den försenade uppdateringen av den nationella transportplanen. Nuvarande Ostkustbana mellan och är enkelspårig och kapaciteten är mycket ansträngd. har svårt att komma fram och Ostkustbanan utgör då ett hinder för att knyta ihop norra och . har en stor industriproduktion och mycket gods som behöver transporteras söderut. Att bygga banan till dubbelspår har potential att halvera restiderna och fyrdubbla kapaciteten. Hela sträckan är färdigt utredd, Den första sträckningen Gävle-Kringlan är planlagd mellan 2026–2029. Nästa sträckning saknar finansiering och ingår inte i den nationella transportplanen. gör utrymme för nya Ostkustbanan i det alternativ till infrastrukturpropositionen som vi presenterade . I likhet med Norrbotniabanan behöver den kvarvarande sträckan ingå i en uppdaterad nationell transportplan. är en viktig trafiklänk som binder samman norra med bl a hamnarna i södra och . anser därför att 45:an skall prioriteras avseende upprustning till bärighetsklass 4 (BK4) samt att man skall göra en studie över vad som kan göras för att i övrigt förbättra denna väg i syfte att underlätta för turism samt person- och godstrafik. bör mellan och rustas upp till fyrfilsväg vilket innebär att när trafikverket nu bygger ut delar av 45:an till 2+1 väg så bör det ske på ett sådant sätt att man förbereda för en framtida förbättring av standarden. Det är av yttersta vikt att detta går snabbare då BK4-vägar förstärker den svenska konkurrenskraften genom att tyngre och längre lastbilar får möjlighet att använda dessa vägar. infrastruktur går i första hand ifrån norr till söder. Detta behöver på flera sätt kompletteras. till är ett bra exempel på en bana som binder samman vårt land på tvären. En annan sträcka är – – som binder samman och och möjliggör för studier, arbete och boende i hela denna region. Ett annat stråk utöver den nordiska triangeln är /som går via /till . Detta stråk binder inte samman två länder på den skandinaviska halvön men via hamn är det en förbindelse som binder samman skandinaviska halvön med . anser att dessa stråk som går i öst-västlig riktning är viktiga och att de kommer att bli viktigare . Goda förbindelser mellan de nordiska länderna och övriga gynnar näringslivet samt alla som bor i . har en särställning då det är en ö utan fast förbindelse med övriga . placering gör också att ön har ett stort säkerhetspolitiskt intresse. Detta får konsekvenser för hur vi bör se på infrastruktur. hamnar rätt långt ner när prioriterar utifrån ett ”normalt” trafikflöde men om skall vara enkelt att försvara bör vi ha en god infrastruktur på ön. På samma sätt som nedprioriteras av för dess ”normala” trafikflöde drabbas andra delar av . Ett annat län som får väldigt låg tilldelning vid fördelningen av regionala medel är . Även är ett län med relativt liten befolkning som missgynnas när man inte räknar med den trafikbelastning som uppstår då länet besöks av tusentals turister. bör se över hur man fördelar resurser så att även trafikflöden som existerar under visa perioder blir en del av beslutsunderlagen. Upphandling av järnvägsunderhållet i konkurrens Regeringen vill principiellt sett att järnvägsunderhållet ska förstatligas och har mottagit en utredning, Framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18) med förslag för hur delar av underhållet kan utföras i egen regi. Samma utredning konstaterar emellertid att egen regi inte innebär någon automatisk förbättring av de utmaningar som föreligger. Ett förstatligande av järnvägsunderhållet vore främst ett ideologiskt motiverat beslut av regeringen. I stället föreslår att järnvägsunderhållet även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas. Det finns dock ett behov av att stärker sin funktion för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning. vill öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet för hela landet. I samband med att presenterade inriktningsunderlaget för var underhållet av våra vägar något man underströk lider stora behov. generaldirektör kommunicerade att både det lågtrafikerade och det högtrafikerade underhållet genomgår en försämring för vägsidan. Hon tillade att det också börjar gälla järnvägen. Enligt generaldirektören tappar vi funktioner som vi en gång byggt upp. Parallellt med inriktningsunderlag släppte Transportföretagen en rapport där de pekade på att av landets statliga vägar är i dåligt skick. En välskött infrastruktur är en central åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. De pengar som regeringen avsatt för väg i sin infrastrukturproposition (2020/21:151) är otillräckliga för att klara de beting som enligt krävs för att klara att upprätthålla underhållet av vägnätet. Inte heller finns det pengar i regeringens proposition för att avhjälpa det eftersatta underhållet. föreslår att de behov som identifieras i inriktningsunderlag för vägsystemets vidmakthållande kompletteras så att upphämtningstakten i vägnätet tillstånd säkras och den framtida underhållsskulden minimeras. Till den ekonomiska planeringsramen för åtgärder i transportinfrastrukturen för föreslår till underhåll för väg. De som inriktningsunderlaget identifierar för att uppgradera till BK4 ingår i åtagandet för underhåll. har uppdrag att upprätta ett förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen för . För budgetåret avsätter utöver regeringen och till en ökad nivå för underhållet. anser att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . På landsbygden är det av den allra största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. Det måste finnas regelverk som skapar möjlighet för tillräckliga resurser för investeringar och underhåll i enskilda vägar. Staten bör utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna. Väghållningen av de enskilda vägarna fungerar oftast bra och är ett viktigt komplement till de statliga vägarna.