mot · H9024211 · 2021-10-05 00:00:00 — Vi vill att det ska bli lättare att följa upp och jämföra olika länders sätt att redovisa skatter och göra det svårare att fuska. Vi vill att svenskt bistånd fortsätter att stärka fattiga länders förmåga att ta upp skatt. Företag behöver ta större ansvar och kunna ställas till svars Det rapporteras ofta om företag som bryter mot de mänskliga rättigheterna, som inte tar miljöhänsyn eller hänsyn till arbetstagarnas rättigheter. Det sker överallt i världen. För att sätta stopp för företag som agerar fel eller som missköter sig behövs det ett bindande globalt regelverk. Ett sådant skulle leda till en hållbar konkurrens och innebära att ”goda” bolag premieras. Det behövs ett minimiregelverk, med sanktioner, ett golv som inget företag i världen får lov att gå under. Utan ett bindande regelverk, kopplat till någon form av sanktioner, kan vi aldrig ställa företagen till ansvar för att de inte har upprätthållit respekten för miljö och de mänskliga rättigheterna. anser att ska gå i bräschen för ett globalt bindande regelverk för företags ansvar, både vad gäller miljö samt mänskliga och fackliga rättigheter. Utöver detta vill vi också att det ska vara möjligt att ställa företag till ansvar med hjälp av skadeståndsrätten. Ett sådant exempel är den amerikanska lagstiftningen Alien Tort Claims Act (ATCT) som möjliggör skadeståndstalan för människorättsbrott som amerikanska företag och medborgare begått utanför landets gränser. har en skyldighet att utreda misstankar om svenska företags delaktighet i brott. Fri och rättvis handel Alla handelsrelationer ska ta hänsyn till miljö och mänskliga rättigheter. ska vara ett föregångsland för fri, rättvis och hållbar handel. Vi vill ta ansvar på hemmaplan genom att de inköp vi gör i kommuner och regioner är etiska och miljömärkta. Vi vill också stärka fattiga länders förutsättningar för rättvis handel. EU-länderna har avskaffat många tidigare handelshinder. kvarstår subventioner till jordbruk, tullar och kvoter som bidrar till en orättvis världshandel och försämrade möjligheter till omställning. Det visar inte minst EU:s strafftullar på import av solpaneler. för handel har inte utformats med hänsyn till utvecklingsländernas intressen eller miljöhänsyn, industritullarna är en av de stora stötestenarna. Förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen, EPA, mellan EU och AVS-länderna i , och har fått kritik för att skapa ännu mer ojämlika konkurrensvillkor. Utvecklingsländerna ges inte möjlighet att skydda känsliga sektorer och begynnande industri. måste verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal också ska vara förenliga med gällande internationell rätt om mänskliga, sociala och arbetsmässiga rättigheter och säkerställer att miljöhänsyn tas. och EU har ett ansvar att bidra till att regelverk för handel inte förvärrar situationen för fattiga, eller minskar det politiska handlingsutrymmet för utvecklingsländernas regeringar att självständigt utforma och driva sina utvecklingsstrategier. Vi ska också verka för att gynna utvecklingsländernas situation på vår egen marknad och på världsmarknaden. Att ha långsiktiga spelregler som gör svenska företag till föregångare inom områden som miljö och mänskliga rättigheter skapar möjligheter för både människor och miljö. Hög tid att klimatanpassa internationella finansiella institutioner och att stärka social hållbarhet och () har stort inflytande över utvecklingen i världen. Institutionernas lösningar på ekonomiska problem har historiskt varit omfattande besparingsprogram i kombination med hårdare budgetregler, vilket har fått svåra sociala konsekvenser. IMF och , liksom andra liknande internationella institutioner, behöver uppdatera regelverk och praxis rörande lån till utvecklingsländer för att stärka fokus på hållbarhet utifrån ett ekonomiskt, klimat-, och samhällsperspektiv. Reformeringen behöver omfatta både styrning och innehåll i den förändringsagenda som institutionerna driver. Kritiken mot IMF:s politiska inriktning gentemot utvecklingsländerna har varit omfattande, inte minst bland många låg- och medelinkomstländer. Såväl folkrörelser som FN har påpekat att IMF:s åtstramningskrav förvärrat krisens effekter i ett flertal länder, och krav på mer flexibla villkor har också rests. I IMF:s program behöver större social hänsyn tas och större fokus behöver läggas vid jämställdhet. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Det är viktigt att det finns en institution av IMF:s karaktär, men först när IMF:s maktstruktur demokratiseras och återspeglar dagens ekonomiska maktförhållanden kan en global finansiell arkitektur skapas. Små, kraftigt överrepresenterade länder behöver acceptera att minska sin röstmakt eller avstå representation i de beslutande organen. Länder som är underrepresenterade, dvs. oftast de länder som mottager lån, behöver få ökat inflytande i beslut. Ett första steg är att begränsa antalet ”europeiska” stolar i styrelsen till två: en för EU som helhet och en för . anser att ska driva på för att de multilaterala utvecklingsbankernas utlåning till fossil energi ska upphöra. I stället bör energiutlåningen fokuseras på tillgång till förnybar energi för de 1–2 miljarder människor som saknar grundläggande energitjänster, elektrifiering samt energieffektivisering. Oberoende utvärdering och uppföljning En grön politik för global utveckling tydliggör för myndigheter, statliga bolag och andra aktörer vilket uppdrag de har inom ramen för PGU. Det krävs också oberoende och regelbundna utvärderingar i syfte att följa upp målen om en samstämmig politik. DAC gör en översyn över länders bistånd. har i de senaste rapporterna fått beröm och beskrivs som en global ledare som presterar ett ambitiöst, omfattande och målinriktat bistånd som också ger mätbara effekter. fortsätter vara ett av de mest generösa givarländerna i världen med det biståndsmål på av BNI, något som har varit med att driva igenom. Mer specifikt visar statistik för biståndsgivare att toppar ligan med vårt av BNI. är de rika länderna generellt långt ifrån att uppfylla åtagandet från FN om av BNI och bör därför verka både inom EU och internationellt för att övriga givarländer ska följa exempel och åtminstone uppfylla FN-åtagandet. inrättade regeringen även ett tilläggsdirektiv till expertgruppen för biståndsanalys (), som tillsattes 2013 för att kontinuerligt utvärdera och analysera internationella bistånd. Tilläggsdirektivet ger bättre förutsättningar att bidra till ny kunskap, säkerställa att svenska biståndsmedel kommer till god nytta, samt stärka utvecklingssamarbetet. En grön politik för global utveckling behöver påverka EU:s politik inom en rad olika områden. Vi lever i ett akut klimatnödläge med en accelererande minskning av biologisk mångfald, som mänskliga rättigheter och demokratin utmanas och hotas av korruption, förtryck, våld och krig. Effekterna av klimatförändringarna kommer med all sannolikhet fortsätta att slå hårdast mot de länder och de grupper i samhället som redan är mest utsatta. En hårdnande kamp om resurser i klimatförändringarnas spår kommer öka spänningarna mellan redan konkurrerande grupper och länder. bör, med sin erfarenhet av PGU, driva på EU för att nå i en riktning mot en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, rättigheter och en hållbar utveckling. grund är solidariteten med både människor och med planeten. Genom biståndet spelar en viktig roll globalt för minskad fattigdom, barns och kvinnors rättigheter, fred och en rättvis klimatomställning. [1] Handlingsplan Agenda 2030, sid 12–13