mot · H9024199 · 2021-10-05 00:00:00 — Elbussar för kollektivtrafik ska omfattas av den reducerade energiskatt på el som spårvagnar och tåg redan åtnjuter. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbyggnaden av laddinfrastrukturen för vägfordon ska påskyndas genom ändrade byggregler, initiala investeringsstöd och kreditgarantier samt en leveranssäker elförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elvägars potential för elektrifieringen av den tunga vägtrafiken tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all kollektivtrafik på väg eller spår ska drivas av el eller av fossilfria bränslen och tillkännager detta för regeringen. Fossilfria bränslen och reduktionsplikt Genom reduktionsplikten, som Liberalerna står bakom, måste bensin, diesel och flygfotogen innehålla en ökande andel icke-fossila bränslen. Kravet är formulerat som utsläppsreduktion, vilket gör att livscykelutsläppen från de bränslen som blandas räknas in. Reduktionsplikten är en övergångslösning som gör det möjligt att sänka utsläppen snabbare än fordonsflottan hinner bytas ut. måste användningen av bränslen minska i transportsektorn till förmån för eldrift. Det gäller särskilt de lätta vägtransporterna. Den mängd biodrivmedel som kan produceras hållbart är begränsad. Biodrivmedlen behöver prioriteras till de sektorer som är svåra att elektrifiera. Att frigöra biodrivmedel är därmed ett starkt skäl till att driva på elektrifieringsarbetet för vägfordonen. Reduktionsplikten uppfylls uteslutande av olika former av bränslen av biologiskt ursprung. Liberalerna har dock krävt – och fått igenom [Prop. 2020/21:180] – ett teknikneutralt regelverk där även elektrobränslen producerade från infångad koldioxid och vätgas räknas in i reduktionsplikten oavsett vilket fossilfritt kraftslag elen som användes för att producera dem kom ifrån. Reduktionsplikten innebär att utsläppen från fordonens drivmedel minskar. Därmed ska koldioxidbeskattningen av de utblandade bränslena minska successivt. Koldioxidskatten ska vara styrande och den ska strikt utgå ifrån utsläppen. är det inte möjligt för att både ha ett reduktionspliktssystem och att justera koldioxidskatten så att den kopplar till de faktiska utsläppen då EU inte tillåter de dubbla styrmedel det skulle innebära. Detta måste ändras. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koldioxidskatten ska ha en direkt koppling till koldioxidutsläppen och att den därför bland annat ska minska i takt med reduktionsplikten och tillkännager detta för regeringen. Andra åtgärder för att minska vägtransporternas klimatpåverkan För den som behöver en bil har valet av fordon stor betydelse för klimatpåverkan. Det är viktigt att människor har friheten att själva avgöra vilken typ av bil som passar för deras egna behov. De styrmedel vi använder för att nå klimatmålen ska vara utformade så att de sätter ett pris på koldioxidutsläppen och på det sättet styr valet av fordon. Styrmedlen ska säkerställa att klimatgasutsläppen från driften av personbilarna upphör. Klimatomställningen av fordonsflottan ska bygga på skärpta utsläppskrav för nya fordon samt på olika ekonomiska styrmedel riktade mot bilarnas utsläpp. Individen ska fritt kunna välja det transportmedel som passar. Bilåkandet bör dock minska där kollektivtrafiken är väl utbyggd. Reseavdraget för bilåkande ska därför begränsas där det finns välfungerande kollektivtrafik. Märkningen av bilar utifrån trafiksäkerhet och energimärkningen av vitvaror har haft stor effekt på köpmönstren. Det behövs ett liknande system för personbilars klimatpåverkan som utgår från påverkan över hela livscykeln. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett system för konsumentmärkning av nya personbilar utifrån förväntade livscykelutsläpp och tillkännager detta för regeringen. Flyget är avgörande för att hålla ihop , underlätta företagsutveckling i hela samt för att som exportberoende nation, långt ifrån många av våra viktiga marknader och handelspartners, ska fungera. Flyget har också stor betydelse för människors möjlighet att studera och arbeta långt ifrån sina nära och kära samt att resa och uppleva nya miljöer och kulturer. behöver utsläppen från flyget, likt för andra transportslag, upphöra. Det kommer att ta än i andra sektorer, vilket gör att arbetet brådskar. Sammantaget står bunkringen för inrikes- och utrikesflyget i för drygt koldioxidutsläpp . Till det kommer höghöjdseffekten från framförallt utrikesflyget som ger ungefär lika stor klimatpåverkan som koldioxidutsläppen. Flygets utsläpp har i motsats till de flesta sektorer ökat kraftigt på grund av en starkt ökad efterfrågan. Flyget är också speciellt då ett enskilt beslut om att flyga eller inte flyga ofta har en betydande påverkan på de utsläpp en enskild individ orsakar. Ensidiga styrmedel från svensk sida riskerar att enbart leda till att flyget flyttar till flygplatser utanför med negativa konsekvenser för svensk konkurrenskraft som följd. Internationella lösningar behövs därför. Internationella flygskatter är svåra att införa då de kräver ändringar i flygets . och EU ska fortsätta arbeta för att nå internationella överenskommelser som direkt prissätter flygets koldioxidutsläpp. En bränslebaserad flygskatt som tar sikte på flygets faktiska utsläpp, inte på själva flygandet, bör införas inom EU genom multilaterala avtal. Flygets klimatbeskattning behöver bli mer lik den för andra transportslag. Transportslaget med de största utsläppen per personkilometer kan inte vara det lägst beskattade. Ett effektivt utnyttjande av det europeiska luftrummet som leder till att man kan flyga kortast möjliga rutt skulle innebära stora miljö- och effektivitetsvinster. Arbetet med ett gemensamt europeiskt luftrum behöver färdigställas . Ett system med differentierade start- och landningsavgifter utifrån hur mycket fossilfritt bränsle som används vid flygningar bör införas. För att öka konsumenternas information och kunskap om flygets klimatpåverkan anser liberalerna att en obligatorisk klimatdeklaration i reklam och vid bokning av flygresor ska införas. Denna möjlighet bör också införas för andra transportslag för att underlätta jämförelser. Flygets omställning består av flera komponenter; reduktionspliktsystem, utveckling av elflyg, energieffektivisiering och vätgasdrift. Medan flygets omställning pågår, behöver utsläppen kompenseras av negativa utsläpp. Höghöjdseffekten behöver fortsatt kompenseras även efter att flyget är helt fossilfritt. Den fossila flygfotogenen behöver bytas ut. På kortare sträckor ser flyget ut att kunna elektrifieras. På längre sträckor behövs fossilfria substitut till fotogenen och möjligen andra fossilfria energibärare, till exempel vätgas. Reduktionsplikt har stor potential för flygets klimatarbete där biobränslen möjliggör ett första steg. Flygets stora energiförbrukning gör dock att biobränslen bara kan stå för en mindre del av bränslebehovet alternativt att en stor del av de biobränslen som kan produceras hållbart allokeras till flyget. Det är därför nödvändigt att även utveckla, och effektivt producera, syntetiskt framställd flygfotogen. Elektriskt flyg är intressant för kortare flygförbindelserna. Det skulle kunna skapa en ny näringsgren och skulle också minska flygets påverkan på stadsplaneringen genom minskat buller. Utvecklingen av vätgasdrivet flyg är viktig på lite . Vätgasen har fördelen att den kommer att vara billigare än syntetiskt framställd flygfotogen. En nackdel är att den inte kan användas i befintliga flygplan. Reduktionsplikten kommer att spela en avgörande roll på grund av flygplanens tekniska livslängd. Omställningstempot inom flygbranschen behöver höjas. Det är därför viktigt att det görs riktade satsningar på forskning och utveckling av elflyg, framtagning av fossilfria flygbränslen samt vidareutveckling av flygplan för vätgasdrift. Reduktionsplikten bör vidareutvecklas. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att flygningar inom EU ska beskattas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett internationellt system där flyget betalar för sina koldioxidutsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt stöd för att främja framväxten av elektriskt flyg. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans med flygplatsägarna och regionnätsägarna ska ges uppdraget att ta fram en plan för hur flygplatser ska kunna förberedas för elflyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att söka samarbeten inom för att främja framväxten av fossilfritt flyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flygets höghöjdseffekt behöver kompenseras med negativa utsläpp och tillkännager detta för regeringen. Sjöfarten är oerhört betydelsefull för världshandeln i stort och för som exportberoende land då av exporten går via sjöfart. Den behöver goda förutsättningar och möjligheter att fortsätta expandera. Godstransporter i deplacementfart till sjöss är mycket energieffektiva. När transporter flyttas från dieseldrivna lastbilar till båt görs därför generellt stora klimatvinster. Internationellt går stora flöden på sjön och avstånden är också stora. Det gör att koldioxidutsläppen från utrikessjöfarten sammantaget blir relativt stort – – trots den höga energieffektiviteten. Det behövs ett bränslebyte inom sjöfarten. En del fartyg har gått över från olja till flytande fossil gas. Ett logiskt nästa steg är flytande biogas men den tillgängliga biogasvolymen är för liten för sjöfartens hela behov. Både batterier och vätgas begränsas av energibärarnas energitäthet som kräver utrymme och adderar vikt och lämpar sig endast för korta sträckor t ex kustnära trafik. Eldrift av fartyg är mer utvecklad än vätgasdrift. Ammoniak har ungefär dubbelt så hög energitäthet som flytande vätgas och kan användas i en förbränningsmotor eller en bränslecell. Produktionen är mer energikrävande än för vätgasen och blir därför dyrare. Ammoniak ser lovande ut som energibärare för längre sjötransporter. Syntetiskt framställda kolväten är också ett alternativ. Slutligen är atomdrift ett intressant alternativ då det skulle medge betydligt snabbare fartyg på långa sträckor. har inlett ett arbete med att modernisera sitt regelverk för atomdrivna fartyg, men EU och halkar efter. Det behövs ett politiskt tryck gentemot sjöfarten för att snabba på teknikskiftet. Dels behöver och EU trycka på genom , men mer effektivt är att EU ensidigt inför klimatkrav för fartyg som anländer till hamnar inom EU. behöver följa den utveckling som sker internationellt för att ersätta bränslet i den internationella sjöfarten. Vi behöver ha beredskap för att våra hamnar ska kunna distribuera de bränslen som blir aktuella. Omställningen av den kustnära sjöfarten och inlandssjöfarten måste samordnas. Framförallt krävs en samordning av infrastrukturen för fossilfri drift med resten av energisystemet. Olika lösningar kommer att vara optimala på olika håll i landet beroende på vilken produktion av fossilfria energibärare som finns i närområdet. Utöver framdrivningen är fartygens energiförsörjning i hamn en viktig fråga. När fartygen försörjs med el från land de ligger i hamn kan motorerna stängas av. Det minskar klimatutsläppen då svensk elmix ersätter fartygsdieslar för elproduktion, men det är också en viktig åtgärd för att förbättra den lokala luftmiljön kring hamnarna som ofta ligger i eller nära tätbefolkade områden. Våra hamnar ska vara utrustade med anslutningar för . På sina håll innebär det att elnäten behöver anpassas för ett större effektuttag i hamnarna. Liberalerna välkomnar kommissionens förslag på området [COM(2021) 559] som ställer krav på att hamnarna i ska tillhanda hålla olika former av fossilfri energi. bör dock finnas i långt fler hamnar än i de som ingår i och finnas tillgängligt även för små fartyg. Däremot anser vi att kravet på att tillhandahålla flytande gas i de stora hamnarna borde preciseras till att gälla fossilfri gas. Ett sätt att styra över mot mer elanvändning i hamn är att införa differentierade hamnavgifter och/eller att endast de fartyg som ansluter till får besöka de citynära hamnarna. Det skulle ge tydliga incitament för fartygen att investera i anslutningsutrustning. ställer sig bakom det som anförs i motionen om överflyttning av gods till inrikes sjöfart och närsjöfart genom översyn av regelverk och avgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgifter bör få en miljöstyrande effekt i relation till fartygens klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på inom eliminera den internationella sjöfartens koldioxidutsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska driva på för att EU ska införa klimatkrav på fartyg som anländer till hamnar inom unionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för de svenska hamnarna att tillhandahålla fossilfria fartygsbränslen och el och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att stora hamnar inom EU ska tillhandahålla flytande fossilfri gas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt initiativ för att samordna infrastrukturen för fossilfri drift av den lokala sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. Transporter på den svenska järnvägen ger en mycket liten klimatpåverkan. En mycket stor del av transportarbetet sker på elektrifierade sträckor och elen är i det närmaste fossilfri. Ur ett klimatperspektiv bör därmed de transporter som kan flyttas över till järnväg göra det. För att underlätta överflyttningen behövs kapacitetsförstärkningar och infrastruktur för omlastning mellan olika transportslag. attraktivitet som transportslag behöver förbättras till exempel genom förbättrad punktlighet och nya industrispår. De järnvägstransporter som drivs av fossila bränslen, till exempel , ska bli fossilfria. Utmaningen i att ställa om den fossildrivna järnvägstrafiken liknar den i resten av transportsektorn. Alternativen är att antingen elektrifiera banan eller att driva tågen med någon fossilfri energibärare som tas med ombord. infrastruktur kan ha stor klimatpåverkan, särskilt för nya banor. Denna påverkan kommer att minska mot noll i takt med att utsläppen i andra sektorer, i första hand stål och betong, elimineras. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta överflyttning av godstransporter från väg till fartyg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga nya industrispår och tillkännager detta för regeringen. Arbetsmaskiner som används för underhåll av vägar, bostäder, lokaler, i servicesektorn och för arbete inom industrin, jordbruket och skogsbruket och fisket står för av de svenska utsläppen av klimatgaser. Vi liberaler har länge arbetat för att avskaffa de skattesubventioner som en del av de här maskinerna omfattas av. Det kan finnas goda skäl att stödja till exempel jordbruket och fisket, men det är orimligt att stödet baseras på hur mycket diesel man använder i sin verksamhet. Vi vill se att skatterabatterna till fossila bränslen avskaffas successivt så att beskattningen blir likvärdig oavsett användningsområde. Användningen av fossila bränslen i arbetsmaskiner behöver fasas ut. Det kommer dock att kvarstå nischer där fossila bränslen används långt efter det att fått nettonegativa utsläpp. Vissa grupper av arbetsmaskiner utgör typexempel på nischer där det är rationellt att använda den begränsade tillgången på biobränslen. För andra grupper är en elektrifiering mer rationell, till exempel där maskinerna rör sig inom en begränsad yta. Industrin i genomförde en omfattande elektrifiering under 1970 och 1980-talen. I kombination med vår i princip klimatneutrala elproduktion är det ett av skälen till att klimatprestanda i svenska varor och tjänster är mycket bra i en internationell jämförelse. Trots det omfattande arbete som har gjorts står dock industrin fortfarande för en tredjedel av de territoriella svenska klimatgasutsläppen, koldioxid . Industrins utsläpp måste snabbt minska för att nå noll. Alla processer behöver ses över för att hitta fossilfria lösningar. Möjligheterna till negativa utsläpp ska utnyttjas där det är rimligt. Klimatneutrala produkter kommer att ha en konkurrensfördel på de internationella marknaderna som kan väga upp det faktum att produkterna inledningsvis är dyrare att framställa än de klimatbelastande motsvarigheterna. Nyckeln till att få bort utsläppen från industrin ligger i att elektrifiera processerna, att förse fabrikerna med fossilfri råvara och i att samla in de utsläpp som är oundvikliga. En mycket positiv utveckling är på gång. Företagen och branscherna tar ett stort ansvar och planerar konkret för hur de fossila bränslena ska ersättas och för hur utsläppen ska elimineras. Det är precis så här industrins omställning ska gå till. Aktörerna ansvarar för sina utsläpp. Politikens uppgift är att formulera tydliga mål och att skapa de förutsättningar som krävs för att planerna ska gå att realisera. Industrins omställning är helt beroende av att energisystemet, och särskilt då kraftsystemet, förmår möta de nya behov industrin har. Även negativa utsläpp är avgörande för att nå målen. Våra konkreta förslag som rör industrins omställning ligger därmed under energiavsnittet och under avsnittet om negativa utsläpp. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att industrin behöver upphöra med att använda fossila bränslen och fossila råvaror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten genom tidiga stöd ska öka takten i omställningen och att marknaden sedan bäst organiserar omställningen utan statens inblandning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en leveranssäker tillgång på el över hela landet är den stora utmaningen i klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. Industrin ska tillåtas expandera kraftigt Vi liberaler ser en möjlighet för en kraftig expansion av industrin i . Här finns genom vår innovationskraft, vårt tekniska kunnande, närheten till viktiga råvaror och vår goda tillgång på fossilfri energi utmärkta möjligheter för den som vill bedriva klimatneutral industriproduktion. Det är bättre för klimatet att industrin finns i än snart sagt någon annanstans i världen. Liberalerna ser tillväxt som en nyckel i klimatomställningen. Det gäller i synnerhet industrin. För att industrin ska kunna växa krävs effektiva tillståndsprocesser, tillförlitlig tillgång på fossilfri energi till en konkurrenskraftig kostnad, god tillgång på kompetens och goda möjligheter till utbyte med andra delar av världen genom handel, goda villkor för kvalificerad personal och genom goda möjligheter att resa och frakta gods till och från . Utsläppshandelssystemet behöver kompletteras med nationella styrmedel Industrins utsläpp ingår i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter. Därmed är industrin undantagen annan lagstiftning som syftar till att begränsa klimatgasutsläppen. Detta regleras av industriutsläppsdirektivet, 2010/75/EU. Kostnaden för utsläppsrätter ger industrin incitament att sänka sina utsläpp, men det finns inga tvingande krav. Industrins klimatarbete drivs av en vilja att ställa om och ett tryck på förändring från marknaden. Vi liberaler stödjer den ordningen. Det är alltid bättre när människor agerar frivilligt än under tvång. kan vi konstatera att mål är att nå nettonollutsläpp i hela ekonomin 2045. EU har samma mål, men årtalet är satt till 2050. Denna diskrepans motiverar två åtgärder. Dels behöver klimatfrågan på ett tydligt sätt lyftas in i . En negativ lokal miljöpåverkan behöver tydligare kunna ställas mot klimatnytta i tillståndsprövningar även när klimatnyttan är indirekt som för de investeringar som är förutsättningar för klimatomställningen. Dels bör utarbeta nationell lagstiftning som kan användas för att begränsa industrins utsläpp i en situation där det frivilliga arbetet och styrningen genom priset på utsläppsrätterna inte räcker för att de nationella klimatmålen ska nås. har infört sådan lagstiftning. politiska beslut att stänga kolkraften till 2038 är ett exempel på att det är accepterat att medlemsstaterna inför den här sortens bestämmelser utanpå EU-ETS. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverken bör återspegla att en större lokal miljöpåverkan kan accepteras för verksamheter med stor klimatnytta än för andra verksamheter och tillkännager detta för regeringen. De största utsläppen från i industrisektorn kommer från järn- och stålindustrin. Reduktionen av järnoxid till järn i masugnar genererar stora mängder koldioxid. Industrin är på god väg att lösa detta genom att istället för att reducera järnoxiden med kol reducera den med vätgas. är ett gott exempel på hur branscher själva, på frivillig väg, genom statligt uppbackad innovation kan åstadkomma viktiga förändringar. Det finns en mycket stor potential i att utvidga klimatnyttan av vätgasreduktions-tekniken. exporterar stora mängder järnmalm. Om även den fossilfritt skulle reduceras till järn innan export skulle klimatnyttan bli större än vad som kan åstadkommas genom att byta ut de svenska masugnarna. Fossilfri reduktion i ska ersätta masugnar över hela världen, varvid koldioxidutsläppen minskar. Förädlingsvärdet i den svenska stålindustrin skulle öka markant om hela den svenska järnmalmsbrytningen reducerades till järn i . Att reducera hela järnmalmsproduktion kräver att elanvändningen ökar med . Ökningen motsvarar hela industrins elanvändning , eller produktionen från de sex återstående reaktorerna. Det här illustrerar väl hur viktigt det är att kraftsystemet byggs ut i takt med omställningen av industrin. Cement är en viktig råvara som ett modernt samhälle inte kan vara utan. Framställning av cement från kalksten innebär att koldioxid avgår. Tre olika saker kan göras för att komma tillrätta med utsläppen. Användning av cement kan minskas, till exempel genom att teknik för att bygga i trä utvecklas vidare och att träbyggande på olika sätt uppmuntras. Träbyggande har förutom att ersätta cement och betong också den fördelen att byggnaden i sig blir en kolsänka den står kvar. Den andra möjligheten är att fånga in och permanent lagra den koldioxid som uppstår vid cementtillverkningen. Den tredje är att byta ut kalksten som råvara mot kalcium från andra källor som till exempel flygaska. Liberalerna menar att alla tre metoderna bör kombineras. Cementindustrin står inför stora förändringar. Branschen själv måste genomföra dem på eget initiativ. Staten har en roll i att, genom , stödja den nya tekniken på ett tidigt stadium, men också genom att via klimatdeklarationer för byggande och arbetet inom EU öka efterfrågan på koldioxidneutral cement. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten fortsatt ska stödja forskning och demonstrationsanläggningar kring träbyggande och alternativa bindemedel för betong och tillkännager detta för regeringen. De stora klimatgasutsläppen från raffinaderierna kommer från de fossila bränslen som verksamheten producerar. Men även den industriella processen i sig medför stora utsläpp. Raffinaderierna kommer att behöva övergå till att raffinera biobränslen och producera syntetiskt framställda bränslen från koldioxid och vätgas, men det kommer att dröja. Mindre volymer råolja kommer sannolikt att raffineras även efter det att de svenska utsläppen blivit nettonegativa.