mot · H9023881 · 2021-10-05 00:00:00 — kommer EU-systemets automatiska annulleringsmekanism att minska antalet utsläppsrätter kraftigt, och den del som köpt kan adderas till den delen av det annullerade antalet utsläppsrätter. Därmed kan utsläppen i EU minska med exakt samma mängd som antalet köpta utsläppsrätter. Den verkningsgraden är sällsynt för motsvarande skattehöjning eller annan statlig reform som endast träffar inhemska intressen. Ett sånt upplägg innebär också att alla aktörer, oavsett om de är svenska eller utländska, kommer påverkas på samma sätt. Samma effekt uppstår inte om utsläppsrätterna annulleras , eftersom köp av utsläppsrätter då bara skulle innebära ett färre antal som avsätts i marknadsstabilitetsreserven. prognoser har beräknat att antalet utsläppsrätter i omlopp skulle understiga 833 miljoner . Men utsläppsrätterna har fortsatt att vara på ca 1,6 miljarder, under , trots förändrat regelverk. Anledningarna till det kan vara den ekonomiska nedgången under coronapandemin, att företag ställer om i högre takt än beräknat, eller att de äger mer utsläppsrätter än de behöver. Det gör att vinsterna med att köpa upp utsläppsrätter är ännu större och åtgärden än mer angelägen. föreslår därför en kraftfull satsning på att minska utsläppen genom att avsätts , 2023 och 2024 till att köpa upp och senare annullera utsläppsrätter. innebär det i minskade koldioxidutsläpp, vilket motsvarar av vad lastbilsflottan i släpper ut och mer än dubbelt så mycket som de samlade utsläppen från inrikesflygtrafiken. kan utsläpp motsvarande totalt koldioxidekvivalenter reduceras. Förbud mot utvinning av skiffergas Utvinning av skiffergas innebär stora miljörisker och bidrar till klimatförändringen. Miljöriskerna vid utvinningen av skiffergas är stora och de kemikalier som används är mycket giftiga även i små mängder. För kringboende och allmänhet kan konsekvenserna bli förödande. Vissa länder, exempelvis och har beslutat att helt skrinlägga alla planer på utvinning av skiffergas. föreslår att utvinning av skiffergas ska vara förbjudet i . förekommer ingen utvinning av skiffergas i . Utvinningen av skiffergas i har påverkat den globala prisbilden på fossil energi. Inflödet av naturgas på en marknad som tidigare haft höga priser på både olja och naturgas har inneburit ett prisfall för fossil energi. Detta försämrar möjligheterna för förnybar och klimatneutral energi. Skiffergasen är därmed ett stickspår som cementerar fossila strukturer. Flyget är en del av det svenska kollektivtrafiksystemet och behöver på samma sätt som all annan kollektivtrafik möta behovet av resor och arbetsresor, framför allt under de reseintensiva tiderna . är ett av till ytan största länder med en stark exportindustri. Det ställer krav på en fungerande infrastruktur där både personer och gods kan transporteras snabbt inom och utanför landet. Flyget har i närtid utmanats svårt av den globala pandemin COVID 19. Parallellt med detta har införts den kostnadsdrivande flygskatten, reduktionsplikt, höjda miljöavgifter från och införandet av det globala klimatstyrmedlet CORSIA. Trots pandemin och ökande kostnader är flyget inne i en potentiell omställningsfas mot iblandning av förnybart bränsle och elektrifiering. Den svenska flygbranschen anger i sin färdplan en målsättning om ett fossilfritt inrikesflyg 2030 och ett fossilfritt flyg både in- och utrikes . De första elektrifierade inrikeslinjerna mellan och förbereds till 2026. För att lyckas med den ambitionen krävs en politisk vilja att stödja och främja snarare än den avvecklingsiver som präglar regeringen. I sin färdplan efterlyser flygbranschen allokering av forskningsmedel för effektivisering av storskalig produktion av fossilfritt bränsle. Färdplanen efterlyser också en långsiktig statlig målbild för övergången till ett fossilfritt flyg, är detta något branschen främst driver medan regeringsföreträdare på presskonferenser spår transportslagets avvecklande. vill därför att regeringen presenterar för , en offentlig målbild för övergången till fossilfritt flyg med hållpunkterna 2030 och 2045 inkluderande ett långsiktigt mål om elflyg. Som vi tidigare föreslagit utvidgas främjandeuppdrag gentemot hållbara biobränslen för flyg till en satsning som omfattar forskning och utveckling av elflyg. Regeringen avsätter till detta 2021 och 2022 under UO 21 anslag 1:4. fördubblar anslaget till 2021 och 2022. Den flygskatt som infördes har haft som sin främsta effekt att flyglinjer flyttats utanför gränser. Flyglinjer till mål som har flyttats till närliggande nordiska huvudstäder. Om målet är att minska svenska flygplatsers konkurrenskraft har skatten varit effektiv, för att minska flygets miljöpåverkan är dock andra styrmedel mer effektiva. föreslog i föregående budgetår att flygskatten pausas. Även för föreslår att flygskatten uteblir. Arbetet med att fasa ut processutsläppen inom industrin har en avgörande potential att hjälpa att nå sina klimatmål, men också förändra liknande processer i andra länder på ett sätt som kan spela en stor roll för globala utsläppsminskningar. Introduktionen av nya tekniker som fossilfri produktion av järnsvamp genom användning av vätgas och utvecklingen av bio-CCS behöver främjas och underlättas genom att fossilfri energiproduktion säkras och tillståndsprocesser effektiviseras. Infångning och lagring av koldioxid Genom att fånga in och lagra koldioxid elimineras utsläpp som annars skulle nå atmosfären. Fossil koldioxid som lagras (CCS) minskar utsläppen men ger inte minusutsläpp. När koldioxidavskiljningen görs från biomassa (Bio-CCS) etableras emellertid en kolsänka utsläppen aktivt reduceras från atmosfären. Enbart genom att ta vara på utsläppen i finns en potential att skapa en kolsänka på , motsvarande utsläppen av koldioxid från samlade biltrafik. I finns inga bergsformationer eller havsdjup som är lämpliga för koldioxidlagring. I och i finns däremot lämpliga områden. De identifierade 18 bäst lämpade lagringsplatserna för koldioxid inom har tillsammans en teoretisk lagringskapacitet som uppgår till mer än 86 gigaton. Med dagens utsläppstakt motsvarar denna lagringskapacitet av de nuvarande årliga koldioxidutsläpp som sker inom den nordiska regionen. släpper svenska biokraftverk ut cirka 30 megaton CO2 . Detta innebär en stor potential för att dra ut koldioxid ur atmosfären. Växande träd och andra grödor binder kol. När dessa förbränns i biokraftverk bildas CO2 som då kan fångas in och lagras. Nettoeffekten blir att koldioxid tas bort ur atmosfären. Att har en så stor andel energi från biobränslen talar för att ska prioritera i teknik för infångning och lagring av CO2. Därigenom kan vi nyttja detta förnybara bränsle och bidra till nettoupptag ur atmosfären. har i en delrapportering av ett uppdrag om att lämna förslag på utformning av ett system för driftsstöd föreslagit omvända auktioner som stöd för bio-CCS. Regeringen föreslår i budgetpropositionen inrättandet av ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning av koldioxidavskiljning. stödjer detta initiativ men menar att det finns anledning att till 2026 då satsningen inleds överväga en omfattning motsvarande vad utredning föreslagit. Därtill behöver också regeringen arbeta för upprättandet av EU-gemensamma styrmedel. Som jämförelse satsade den norska regeringen drygt 16 miljarder på koldioxidinfångning . I satsningarna finns i förlängningen möjlighet till en integrerad nordisk utveckling som bör bejaka och främja med investeringar i nätkapacitet. satsar drygt 3 miljarder på Norcems cementfabrik i norska Brevik. Norcem anläggning ingår i samma koncern som cementfabriken i på vilket tillgängliggör tekniken även där. Detta under förutsättning att nätkapaciteten på stärks. Vätgas har flera applikationer, bland annat som energibärare för att lagra energi, råvara i industriella processer, och som drivmedel inom fordonsflottan, flyget och industrin. En fördel med vätgas är att den kan produceras av exempelvis fossilfri energi, även intermittent sådan som vind- eller solenergi för att lagras i form av vätgas som sedan används för transporter. Vätgasen förutsätts av i sin vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . har länge efterlyst en övergripande strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin i . Regeringen har gett i uppdrag att presentera en sådan . fördröjs viktiga strategiska investeringar i ny klimatvänlig produktion på grund av de långa tillståndsprocesserna. Ett tillståndsärende kan gå genom , Mark- och miljödomstolen, Mark- och och . Detta kan ta , år som kan vara oerhört kostsamma för verksamheter där investeringar möjliggör att vi kan ligga i den globala framkanten i strävan efter hållbara lösningar på exempelvis våra energi- och transportbehov. Strategiska miljöprojekt, liksom hela innovations- och utvecklingskedjan, hos svenska industrier hämmas av våra tillståndsprocesser. I takt med att industrier flyttas från ökar också utsläppen globalt. har ett uttalat syfte att främja hållbar utveckling och är mycket omfattande med 33 kapitel och runt 500 paragrafer. Men Miljölagstiftningen behöver förändras där ett bredare samhällsintresse och möjligheterna att uppfylla klimatmål ges en starkare roll. Det måste också finnas en ambitiös målsättning att en ny miljölagstiftning signifikant kan reducera kostnaderna och tidsåtgången för miljötillståndsprocesser. Företag har då bättre förutsättningar att ställa om och bidra till både såväl som globala klimatmål. I samband med prövning utgår från begreppet bästa möjliga teknik, talar istället om bästa tillgängliga teknik. Myndigheters skiftande omvärldsuppfattning medför med utgångspunkten ”bästa möjliga teknik” ökade kostnader, oförutsägbarhet och konkurrensnackdelar gentemot våra europeiska grannar. Många företag som önskar göra en investering som kan förändra deras klimatavtryck tvekar eftersom de då kan behöva pröva hela sin anläggning eller verksamhet. Ett större fokus på tillsyn motverkar att hela verksamheten tvingas till omprövning löpande. För förändringar i specifik del av en verksamhet bör prövningen koncentreras till den berörda delen och motsvara ett ändringstillstånd. Istället för att prövningar tar ställning till teknikslag bör också prövningar sträva efter att ta ställning till kvantifierbara begränsningsvärden. Tillståndsprocesser bör präglas av transparens och ge demokratiskt inflytande, men är sakägarkretsen för vid och bör begränsas till de som är direkt berörda av prövningen. Utöver rena sakägare har även miljöorganisationer som uppfyller vissa villkor rätt att överklaga, även denna krets bör begränsas till de som har direkt koppling till prövningen. Något som också efterlystes i Århuskonventionen. Begränsa också antalet berörda myndigheter restriktivt och kräv tydliga ramar för deras medverkan i prövningen. Istället för att enskilda länsstyrelser gör bedömningar bör prövningar göras av nationella expertmyndigheter. Handläggningen i samband med tillståndsprocesser måste ges tidsramar och gränser för när i processen olika aktörer kan kräva- och ge uppgifter. En prövningsmyndighet ska i samband med en handläggning arbeta efter en kommunicerad tidsplan. Om tidsplanen ska överskridas måste skäl motiveras. Även domstolsmålet ska vara belagt med en tidsplan för när ett avgörande ska vara fält, tidsplanen för målet utgår från ingivandet och bör inte vara längre än . Domstolar införskaffar sitt underlag till en ansökan utifrån en kompletteringsrunda som bygger på praxis där remissmyndigheter avgör när tillräcklig information inhämtats. Processen är mycket tentativ och tidskrävande. Genom ett krav på domstolen som utredningsskyldig ska domstolen istället bedöma om det föreligger någon brist i ansökan och i så fall begära in upplysning som kan krävas och av vem. När regeringen övertog prövningen av den planerade ombyggnaden av Preem skadades anseende som industrination. Det är dock inte det enda profilerade fallet, regeringens plötsliga infall att göra Ojnareskogen på till Natura 2000-område avbröt företaget mångåriga och dyra process för att kunna bryta kalk i området. Bristen på transparens och rättssäkerhet påverkar företagens vilja att göra viktiga investeringar som kan göra skillnad för möjligheter att reducera sina utsläpp. Kritik mot regeringens klimatkliv Regeringen föreslår en kraftig ökning av det ekonomiska anslaget till utgiftsområde 20. Nyttan av de olika satsningarna varierar emellertid och har som helhet kunnat ifrågasättas. Redan då dessa förslag lanserades i budgetpropositionen mötte de kraftig kritik. () och tillhör de som instämt i kritiken. I flera fall harmoniserar förslagen dåligt med EU:s politik på respektive område, inte sällan motverkas de effekter som uppstår i av effekter i övriga medlemsstater. har påkallat allvarliga brister i utformningen av tidigare investeringsstöd, inte minst på grund av bristande kostnadseffektivitet och additionalitet. Visserligen konstaterar KI att Klimatklivet kan tidigarelägga verksamma åtgärder, men kan även innebära kostsamma satsningar på åtgärder vilka sannolikt ändå skulle genomföras. motsatte sig formernas för Klimatklivet vid dess införande. har klimatklivet upprepande gånger kritiserats för bristande beslutsunderlag, konsekvensanalyser men också mognat som instrument. projekt har inte innefattat ”informationsåtgärder” och ”klimatterapi” vilka figurerade . En uttalad målsättning som förtjänar att understrykas, är att Klimatklivets beviljade projekt måste innehålla konkreta reduktioner av koldioxidutsläpp som inte får självskattas utan måste bedömas av extern part. avstår delar av regeringens utökning av Klimatklivet till förmån för andra klimatinsatser. Miljömålssystemet behöver förändras för att det ska vara möjligt att nås. Systemet står i ständig avvägning mot andra samhällsmål. När den nya miljömålsstrukturen togs fram angavs i propositionen (prop 2009/10:155): ”En förändrad bedömningsgrund för miljökvalitetsmålen föreslås som innebär att målen fortsatt är mycket ambitiösa - men inte formulerade på ett sätt som gör dem omöjliga att nå”. Vidare att ”Bedömningar av möjligheterna att nå miljömålen bör göras utifrån ett helhetsperspektiv”. När måluppfyllelsen nu utvärderas av myndigheterna konstateras att målen i praktiken är omöjliga att nå, trots att oavsett regering fört en mycket ambitiös miljöpolitik. I senaste miljömålsuppföljningen ansågs endast 1 av 16 miljömål vara möjliga att nå med beslutade styrmedel. bedöms måluppfyllelsen oberoende av andra samhällsmål. Ett ouppnått mål leder ofelbart till förslag på nya styrmedel. Detta ofta trots att sådana styrmedel går stick i stäv med andra samhällsmål, som inte preciserats på samma detaljnivå. Miljömålens preciseringar blir därmed överordnade andra samhällsmål - inte sällan på kollisionskurs med dem. Som exempel kan nämnas livsmedelsstrategi där en ökad livsmedelsproduktion står i fokus. När miljömål krockar med denna målsättning tar det sig uttryck att förutsättningarna för livsmedelsproducenter undergrävs. De myndigheter som beslutar i och arbetar med de frågor som avgör miljömålens uppfyllnad är desamma som utvärderar miljömålen. Ett mål som inte är uppfyllt leder till att de arbetsuppgifter man arbetar med upplevs som viktigare. Det är olämpligt att myndigheterna i praktiken utvärderar sin egen verksamhet, särskilt när det får så stora samhällskonsekvenser. En fristående organisation, oberoende från övriga miljömyndigheter, bör uppdras att utvärdera hur miljömålen nås. Ett annat problem är att miljömålens preciseringar är utformade på ett sätt så att de i praktiken inte kan nås. Exempelvis tolkas preciseringarna som att inga arter ska vara hotade. Det är av olika skäl omöjligt att uppnå med Artdatabankens definitioner av hotade arter. Många arter är hotade för att de är sällsynta, och sällsynta arter är något som naturligt förekommer i alla ekosystem. Med tolkningen av denna och andra preciseringar kan målen inte nås, ens i teorin. Det finns till exempel inga åtgärder som skulle kunna vidtas som leder till att miljömålet Levande skogar kan anses nått. Under nuvarande förutsättningar tappar systemet sin trovärdighet. Det är därför angeläget att miljömålens preciseringar ses över för att säkerställa att målen är möjliga att nå. Miljömålen behöver också relatera till andra samhällsmål och ta hänsyn till helhetsbilden i samband med utvärdering av målen. Särskild hänsyn till barnen Våra barn är extra känsliga för kemikalier och därför ska de politiska besluten ta hänsyn till detta och syfta till att skydda barn och unga. Det är möjligt för en fristående huvudman att driva förskola eller skola med giftfri profil. Detta bör vara möjligt även för en offentlig huvudman. föreslår därför att när en offentlig aktör, som bedriver verksamhet för barn, gör en upphandling ska den ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. Detta skulle gälla allt ifrån leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. Förslaget möjliggör för offentliga aktörer att vara drivande i miljöutvecklingen. Det påpekas ibland att inte skulle ha kunnat vara pådrivande i miljöutvecklingen om staten varit medlem i EU i stället för i . Med detta förslag ökar möjligheterna även för EU-medlemsländernas offentliga aktörer att vara pådrivande. Nanopartiklar har många användningsområden men vi vet fortfarande för lite om hur människa och miljö utsätts för materialet vars risk, spridning och exponering inte är tillräckligt känd. Den lagstiftning som finns är undermålig. I REACH-lagstiftningen finns en gräns som säger att all import eller tillverkning av kemiska ämnen över ett ton och tillverkare måste registreras. Eftersom nanomaterial ofta används eller importeras i mycket små mängder riskerar de att falla under strecket för detta krav, vilket gör att den nuvarande lagstiftningen inte helt kan generera den information som behövs för att bedöma risker och vid behov vidta åtgärder. delar regeringens bedömning att det finns ett stort behov av att anpassa lagstiftningen inom EU och säkerställa att etappmålet om nanopartiklar och nanomaterial uppnås. Det är därför bekymmersamt att Kommissionen inte föreslagit några ändringar i den riktningen. anser att REACH är rätt forum för att hantera risker med nano och att det räcker med att ändra i bilagor och vägledningsdokument för att REACH fullt ut ska vara bli tillämpligt på nanomaterial. anser att Kommissionen även ska utreda andra sätt att garantera en säker hantering av nanomaterial, exempelvis en kompletterande lagstiftning för nano. Regeringen bör verka för detta inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Bisfenol A är ett ämne med omfattande användning i samhället. Ämnet har flera hälso- och miljöfarliga egenskaper. Ämnet misstänks kunna ge skadliga effekter på fortplantningsförmågan. Studier har visat att bisfenol A är hormonstörande vid låga doser. råder inom EU förbud mot bisfenol A i nappflaskor och barnmatsförpackningar. Även andra typer av bisfenoler är dock skadliga. Debatten om bisfenol A har medfört att varianter av fenol, kallade bisfenol B, bisfenol F och bisfenol S har dykt upp på marknaden för kassakvitton. Den enda tillverkaren av kassakvitton i har i ett yttrande till regeringen framhållit att om ett förbud mot bisfenol A införs så bör detta omfatta alla typer av bisfenoler. Dessa uppges ha samma verkan som bisfenol A men kan vara svårare att bryta ner. I den så kallade Selmastudien undersöktes exponeringen för hormonstörande ämnen och dess betydelse för utvecklingen av kroniska sjukdomar. Selmastudien kunde påvisa hur exponering för Bisfenol F under tidig graviditet kunde kopplas till sämre kognitiv förmåga hos barn . har , med stöd av EU:s leksaksdirektiv, infört haltgränser för bisfenol A i leksaker för barn och leksaker som är avsedda att stoppas i munnen. Detta är ett steg i rätt riktning men det är dags att gå vidare och förbjuda att alla former av bisfenoler. Detta bör ges regeringen till känna. Många dricksvattentäkter i är förorenade med långlivade och giftiga per- och polyfluorerade kemikalier som går under samlingsnamnet PFAS. Dricksvattentäkterna för så mycket som 3,5 miljoner invånare i vårt land kan vara förorenade av PFAS. I pågår en långdragen rättsprocess där Tingsrätten funnit att det kommunala vattenbolaget ska kompensera innevånarna i byn eftersom förhöjda halter av PFAS i blodet bör klassas som personskada. Tingsrättens dom är överklagad till hovrätten. Olika PFAS-föreningar förekommer i ett antal tillämpningar, däribland brandsläckningsskum samt inom olika industriella processer. Textil- och läderimpregnering är ett annat stort användningsområde med applikation för till exempel vattenavvisande friluftskläder. är endast en av PFAS-föreningarna förbjuden, nämligen PFOS. Men även många av de andra PFAS-föreningarna har liknande miljö- och hälsoegenskaper. Därför är det angeläget med ett helhetsgrepp på denna kemikaliegrupp. föreslår att ett förbud mot alla PFAS-ämnen, förutom de ämnen där det kan visas att ämnets miljö- och hälsoegenskaper är acceptabla. infördes kemikalieskatten, en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror som kan uppgå till per produkt exklusive moms. Syftet med skatten är att minska konsumtionen av elektronikvaror som innehåller skadliga flamskyddsmedel. Man förväntade sig att staten skulle öka sina skatteintäkter med . Utvärderingar som gjorts av visar på att intäkterna blev betydligt lägre som antalet arbetstillfällen minskade med ungefär 1000 st. Totaleffekten av försäljningsbortfallet till följd av kemikalieskatten beräknades till . Till detta ska läggas att de administrativa kostnaderna ökade med . Skatten påverkar också återbruket av elektroniska varor negativt. köper begagnad elektronik, renoverar och säljer bidrar till ett minskat klimatavtryck för en cirkulär ekonomi. De återbrukande företagen har mycket svårt att utan omfattande administration påvisa det undantag för skattskyldighet de har rätt till och drabbas därför av skatten. Utredningen /04008/S2 av som presenterades påvisade kemikalieskattens begränsade effekt att reducera förekomsten av de farliga kemikalierna. utredning bekräftade också skattens betungande administrativa börda. I en andra uppföljande utvärdering av tillsammans med Kemikalieinspektionen bekräftades hur skattens utformning leder till att vissa farliga ämnen ersätts av andra farliga ämnen. Utvärderingen föreslår förändringar så att varor som innehåller farligare ämnen beskattas mer än andra i förhållande till skatten. I utvärderingen föreslås också ändrade definitioner som ska underlätta tydligheten med skatten. De administrativa lättnader som föreslås hjälper emellertid inte återbruksaktörerna. För att underlätta möjligheten till återbruk bör därför utredas möjligheterna till att införa en presumtion om att kemikalieskatt är betald på en vara som återbrukas. Utöver den förenkling detta skulle innebära skulle det också innebära att fler elektronikvaror kunde återvinnas och användas fler gånger. I syfte att bespara elektronikbranschen den kostnadshöjning som regeringens indexering av elektronikskatten innebär, anslår 2023 och 2024. finns ett producentansvar för läkemedel, som innebär att en producent utan ersättning ska ta hand om avfall som består av bl.a. överblivna läkemedel. Läkemedelslagstiftningen kräver att läkemedelsföretagen dokumenterar potentiella miljöeffekter från läkemedelsprodukter i samband med godkännandet av nya läkemedel. Detta har gällt inom EU . 2004 togs i samarbete mellan (), , , och Kommuner och Landsting (SKL) ett klassificeringssystem för läkemedelsubstanser fram som finns tillgängligt på . Dokumenten uppdateras och dokument för nya substanser och substanser som tidigare saknat miljödokument tillkommer.