ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021940 · 2021-10-01 00:00:00 — Möjligheten för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över direktiven till så att samarbetet och dialogen ökar och gör det möjligt för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda delar av försvarsmark för träning och tävling och tillkännager detta för regeringen. Att idrottsrörelsen med dess över tre miljoner medlemmar i cirka 20 000 föreningar är viktig för landet och därför är värd ett starkt samhällsstöd råder det politisk enighet om. Just nu pågår också ett omfattande utvecklingsarbete inom rörelsen för att skapa en verksamhet som i än större utsträckning kan välkomna alla, oberoende av ålder och ambitionsnivå. För att kunna utvecklas behöver föreningarna någonstans att vara. I många fall rör det sig om idrottsanläggningar och hallar. Men flera idrotter bedriver sin verksamhet i naturen. Det gäller exempelvis motorcykel, bilsport (rally), längdskidåkning och orientering. För dem har försvarets mark historiskt varit en viktig idrottsplats. Samarbetet mellan idrottsföreningar och regementen har ofta varit nära och gott. har det dock blivit allt svårare för föreningar att få tillgång till mark. , som har ansvaret för all mark, har i ökande utsträckning avslagit ansökningar från idrottsföreningar eller ställt ekonomiska krav och andra krav som varit omöjliga för föreningarna att acceptera. Motsvarande tendens tycker sig också brukshundsklubbar och scouter se. hänvisar i diskussioner med föreningarna till det krav de har på sig att ta ut marknadsmässig ersättning vid utlåning av mark. Man kan då fråga sig vad det marknadsmässiga priset är för ett markområde då ingen annan använder det. Och man kan också fråga sig om det är rimligt att ideella föreningar ska tvingas betala samma ersättning som privata vinstdrivande företag. Så är inte fallet i de flesta kommuner när det gäller andra idrottsanläggningar. Att försvarets behov ska prioriteras vad gäller användning av försvarsmark är det självfallet ingen som ifrågasätter. Övrig tid borde det dock vara lika självklart för den ansvariga statliga myndigheten att underlätta för idrottsföreningar och friluftsorganisationer. Regeringen bör överväga att ge direktiv till om detta.
mot · H9021942 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lätta på strandskyddet för att möjliggöra ökat bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. befolkning växer och dagens bostadsbestånd räcker inte till. I många kommuner är dessutom det kommunala bostadsbeståndet i akut behov av stora renoveringar eller rivning. Bostadsbristen är tydlig över hela landet i både stad och landsbygd. För att ska kunna utveckla sitt bostadsbestånd och skapa attraktiva boendemiljöer utan miljonprojekt krävs lättnader och insatser för att få bygga om och bygga nytt. Strandskyddet är ett generellt skydd för att värna allmänhetens intresse vid vatten i hela landet. Det ska säkerställa allmänhetens tillgång till strandområden och tillgodose god livsmiljö för den biologiska mångfalden. Det gäller vid alla kuster, sjöar och vattendrag. Skyddat området är oftast 100–från strandkant, både på land och i vattenområdet. Detta skapar hinder för kommuner som vill bygga på ny mark. har längsta kuststräcka och fler sjöar och vattendrag än de flesta länder. Komplexiteten att bygga nära dessa vattendrag har lett till att vi har en sämre byggtakt än andra europeiska länder. Regelverket borde därför återgå till en maxgräns , och behöver en större översyn av strandskyddet göras för att påbörja en decentralisering och för att möjliggöra fler undantag från strandskyddsbestämmelserna.
mot · H9021943 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla inhemsk adoption och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler otrygga barn ska ges möjligheten till en trygg uppväxt genom adoption och tillkännager detta för regeringen. Barn som far illa är något av det värsta som finns; det är något som både berör och upprör. I finns dessvärre alltför många barn som tvingas växa upp under förhållanden som är allt annat än acceptabla och inte stämmer överens med den barnkonvention som implementerat i lagstiftningen. Det finns många barn som sedan väldigt unga år bott i familjehem och naturligt kommit att uppfatta den familj de lever i som sin egen. Ett barn som varit långvarigt placerat hos en familj och vars biologiska föräldrar bedöms ha små möjligheter att ta hand om sitt barn bör komma ifråga för adoption. Det finns också många barn som bott i många familjehem och aldrig upplevt en familj som sin egen. Även i dessa fall bör barnet kunna komma ifråga för adoption. En adoption är naturligtvis inte en lösning för alla familjehemsplacerade barn. Men fler barn bör få chansen att växa upp i ett hem där de fullt ut kan ingå i en familj med band som sträcker sig livet ut. För att fler ska kunna få växa upp i stabila miljöer hos familjer som kan möta barnets alla behov bör de rutiner som tillämpas på området ses över för att underlätta adoptionen av barn ur familjehem. Ett tydligt barnperspektiv måste få råda. Många barn skulle kunna få en trygg uppväxt ur sociala, ekonomiska och juridiska perspektiv genom att slippa växa upp under otrygga förhållanden. När ett barns vårdnadshavare bedöms så pass oförmögna att ta hand om sina barn i närtid måste samhället ställa sig på barnets sida och erbjuda ett nytt och tryggt liv i form av adoption. är adoption av svenska barn till svenska vårdnadshavare i stort sett omöjligt om det inte handlar om närståendeadoption. Detta måste förändras. har kritiserats vid ett flertal tillfällen för att man hellre tar föräldrarnas perspektiv än barnens. Vi talar om att värna barnens rätt i många sammanhang. Tyvärr gäller inte detta alltid när vi ser på barn i dysfunktionella familjer. Barnens perspektiv måste rimligen alltid väga tyngre än föräldrarnas. Barnperspektivet måste komma i fokus i hela rättskedjan. Fler barn måste få möjlighet till trygga hem och en trygg uppväxt där de kan rota sig och få en framtid.
mot · H9021944 · 2021-10-01 00:00:00 — Digitalisering av dispenshanteringen av mobilkranar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitalisera dispenshanteringen av mobilkranar och tillkännager detta för regeringen. Mobila kranar är avgörande för byggande och utveckling av vårt moderna samhälle. Inte minst vid byggande och reparation av bostäder. Varje förflyttning av mobila kranar kräver dispens för vikt och storlek samt dispens för angiven vägsträcka. I dispensen villkoras för hastighet, exakt vilket fordon det gäller samt tider, broar och vägtransportledare. Mobilkranföretagen arbetar på en konkurrensutsatt marknad. Företagen arbetar i stort sett med kort varsel, på uppdrag av industri-, bygg- och anläggningsföretag. Uppdragen är ofta svåra att planera långsiktigt. Byggande är projekt där oväntade moment uppstår. Stora kostnader för produktionsbortfall kan uppstå om en kran inte kan utföra arbete med kort varsel. Antalet trafikrörelser enligt Lyftspecialisterna () uppskattas till cirka 250 000 . måste för varje rörelse utfärda en dispens, enligt trafikförordningen. De flesta förflyttningar sker inom samma stad eller kommun, då görs också dispensansökan där. ansvarar för statliga vägar. Då transporten gäller en eller flera kommuner samordnas dispensen med de aktuella kommunernas vägnät. beviljar ca 7 000 dispenser för mobilkranar och våra kommuner ca 240 000. Detta sker på olika sätt i olika kommuner, vilket gör dispensansökandet onödigt komplicerat. Handläggningstiderna är dessutom varierande. En dispensansökan avslås i princip aldrig, varken hos eller kommunen. Om svenska mobilkran- och åkeriföretag ska klara konkurrensen måste en satsning på digitalisering av dispenshanteringen ske omgående. måste agera snabbt i utredningsfasen som ska vara i slutskedet och resultera i en statligt finansierad systemutveckling. Vägnäten, både statliga och kommunala måste digitaliseras och mobilkranars dispenser grupperas efter vägens bärighet. Mobilkranar är en nyckel för hela byggbranschen.
mot · H9021945 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bortforsling av fordon och tillkännager detta för regeringen. Markägare och enskilda vägföreningar tar ett stort ansvar för att vägar ska vara både farbara och trafiksäkra. Markägare tar också ofta ett ansvar inte bara för sitt eget nyttjande av mark utan också för att hålla marken fri från nedskräpning orsakad av andra personer som nyttjar allemansrätten. På enskilda vägar men också på enskild mark förekommer det av och till att bilar bara lämnas. lämnas bilarna utifrån att de är trasiga, ibland utifrån att de är stulna. förekommer till och med bilar som är helt utbrända och som ingen vet varifrån de kom eller vem som är ägare till. Lagstiftningen är starkt styrd av att ägaren till bilen är ansvarig för att forsla bort bilen som hamnat på annans mark. Lagstiftningen ställer dock till det när det inte finns en ansvarstagande ägare och då bilens identitet inte går att spåra. Det är inte rimligt att enskilda markägare eller enskilda vägföreningar ska ta ekonomiskt eller praktiskt ansvar för bortförsel av dessa övergivna fordon. Det bör övervägas huruvida kommunen alternativt staten bör ta ett ansvar för bortforsling av bil/fordon på annans mark då polisanmälan gjorts och bilen/fordonet inte har forslats bort av känd eller okänd ägare.
mot · H9021946 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram klara kriterier för vad som är ett vinterdäck och tillkännager detta för regeringen. Vinterdäck på bilar och lastbilar är lagstadgat under viss samt då väglaget är sådant att vinterdäck är nödvändigt. Vad som menas med ett vinterdäck är mer oklart. Att enbart bedöma vinterdäcken på mönsterdjup eller eventuella dubbar räcker inte. Det behöver dessutom vara rätt gummimaterial för att ett vinterdäck ska vara effektivt. Därför behöver det tydliggöras och kriterier tas fram, för vad som räknas som ett vinterdäck.
mot · H9021947 · 2021-10-01 00:00:00 — Mobiltäckning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobiltelefontäckning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Tillgång till fungerande mobiltelefoni är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Inte minst för många företagare krävs ständig tillgänglighet via mobiltelefon. Trots detta är täckningen i stora delar av mycket bristfällig. Inte minst gäller detta i delar av Bergslagen och . Mobiltelefonimarknaden domineras av några stora aktörer som var och en ansvarar för att placera ut sina mobilmaster. Mångfalden av aktörer har varit bra för då den pressat priser till gagn för konsumenterna. Dock har det också bidragit till att på en ort där en typ av mobilabonnemang fungerar utmärkt är det helt omöjligt att utnyttja ett annat. Ett sätt att öka mobiltäckningen för samtliga konsumenter är att mobiloperatörerna i högre grad nyttjar varandras mobilmaster i de fall då de själva inte kan ge täckning till sina kunder. Då det i huvudsak rör sig om glesbygdsområden där endast ett fåtal av alla konsumenter befinner sig borde detta vara möjligt utan att systemen överbelastas. Regeringen bör därför se över vad den kan göra för att underlätta ett sådant mer effektivt utnyttjande av det svenska mobilnätet.
mot · H9021948 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda brukarfinansiering på sträckan –samt att inleda dialog med i ärendet och tillkännager detta för regeringen. Förbättra järnvägen mellan och tar den snabbaste resan med tåg mellan och . Många avgångar har längre restid. Genom förbättringar av dagens infrastruktur skulle restiderna kunna minskas . Det skulle bidra till kraftig klimatnytta tillsammans med stora regionala och nationella samhällsnyttor. Resandet på sträckan –är omfattande, och enbart flyget mellan de båda huvudstäderna står för 1,4 miljoner resor . I ett modernt , där klimatmålen står i centrum, vore det rimligt att i stället satsa på bättre tågförbindelser. Att åstadkomma en tågförbindelse på max kräver varken höghastighetståg eller helt ny järnväg mellan huvudstäderna. Den åtgärdsvalsstudie (ÅVS) som färdigställde för sträckan visar att det är fullt möjligt att uppnå målet genom en stegvis utbyggnad av befintlig infrastruktur och genom att bygga ett par nya länkar för att korta resvägen. Effekten kan bli att drygt en miljon flygresenärer skulle sätta sig på tåget, och klimatutsläppen skulle minska med över . Den nyttoanalys som genomfördes för projektet visar att projektet dessutom skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt – så lönsamt att det skulle vara möjligt att finansiera de nya järnvägslänkarna som krävs genom banavgifter. Stora internationella, nationella och lokala nyttor utgör en viktig arbetsmarknad för många svenskar, och arbetspendlar ett väldigt stort antal människor mellan länderna. investeringsvolym i är mer än så stor som i och tillsammans, och en stor del av investeringarna sker inom it- och företagstjänster. äger flest utlandsägda företag i , främst inom tjänstesektorn, vilket är en trend som varit starkt positiv . har antalet sysselsatta i norskägda företag i fördubblats. varuimport är störst från , och växande tjänsteexport går i huvudsak till . Genom att knyta de båda huvudstadsregionerna närmre varandra skapas nya möjligheter för innovation och tillväxt. Inte minst med tanke på att det mellan de båda huvudstäderna ligger flera stora och växande städer, bland annat , och (totalt bor omkring 3,4 miljoner människor längs stråket). En satsning på förbättring av infrastrukturen mellan och gynnar alltså inte bara de direkt boende i de två huvudstäderna utan skapar också goda förutsättningar för både och i form av snabbare transporter och större arbetsmarknadsregioner. Utred möjligheten att finansiera den nya infrastrukturen I de två senaste nationella transportplanerna har stråket –pekats ut som brist. Det är nu dags att sträckan ––––utvecklas. Vi menar att regeringen bör ge en utredare i uppdrag att se över möjligheten att brukarfinansiera (banavgifter) de nya järnvägslänkar som krävs för att få till konkurrenskraftiga restider i stråket. Regeringen bör också ta initiativ till att inleda dialog med sin norska motsvarighet för att gemensamt kunna gå vidare med en ny snabbare förbindelse över nationsgränsen.
mot · H9021951 · 2021-10-01 00:00:00 — Kortare handläggningstider för miljötillstånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om initiativ för att generellt korta hanteringstider för miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. Det ställs höga och hårda miljökrav på ett företag som ansöker som en verksamhet såsom en gruva eller en fabrik. Det är helt rimligt. En sökande behöver bland annat visa sin påverkan på miljön och vad man gör för att minska sin påverkan. Mindre rimligt är att det tar väldigt i att få nödvändiga tillstånd. Ofta kan den totala handläggningstiden ligga i spannet 5–från att en miljöansökan lämnas in till att ett slutligt beslut tas. För etableringen av gruvor eller stora elledningar kan det ta . På samma sätt kan det ta att få lov att bygga ett nytt hus eller att etablera en ny fabrik eller en ny elproduktionsanläggning. Långa handläggningstider och en osäker utgång av rättsprocesserna gör att blir mindre intressant att investera pengar i, vilket i sin tur kan leda till färre jobb. Detta blir extra viktigt då den globala värld vi lever i innebär att företag ofta väljer mellan etablering i olika länder. Därför bör hanteringstider för ansökningar generellt kortas. Olika åtgärder såsom förstärkt rätt ändringstillstånd, nyttjade av regler om bästa teknik och en översyn av villkorens detalj och omfattning är exempel på områden regeringen bör utvärdera och ändra. Det finns nu flera stora initiativ på nya industrietableringar liksom att befintliga verksamheter vill utveckla och utöka sina verksamheter. Det handlar exempelvis om gruvverksamheter och stålindustri. En gemensam nämnare är att företag pekar ut långa och dyra tillståndsprocesser med oklar utgång som ett stort hot för att kunna fullfölja planer. Politik och avsaknad av rimliga initiativ från regeringen för att lösa problemen kan alltså potentiellt hindra tänkta etableringar som är önskvärda avseende jobb, ekonomi, företagsamhet och miljö. Regeringen bör ges ett uppdrag att ta fram och återkomma med konkreta förslag som minskar tid, kostnad och osäkerhet vid tillståndsprövningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021952 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och förändra beteskravet för mjölkkor och tillkännager detta för regeringen. har höga djur- och miljökrav vilket kan vara bra i de flesta fallen. Men just beteskravet gör att svenska bönder inte kan söka de betesstöd som finns i EU. Om slopar sitt lagkrav på bete så skulle det vara möjligt för mjölkbönder att söka EU-stöd för betesdriften precis som övriga konkurrenter i EU. Detta skulle också innebära att bönder hade lite större möjlighet att själva avgöra när det är mest lämpat för korna att gå ut på bete. Att tvingas ta ut mjölkkorna och vid fel väderförhållanden kan skapa onödiga problem för djurägaren men framförallt för korna. Riskerna för spentramp och mastit (juverinflammation) ökar om djuren går ute under mindre gynnsamma förhållanden. Det kan innebära att djurägaren tvingas använda mer antibiotika än om djurägaren själv hade kunnat få välja bättre förhållande och tidpunkt för betesdriften. Därför behöver ändra sin lagstiftning och se över beteskravet i syfte att lantbrukaren och mjölkbonden får större möjlighet att själv avgöra om och när det är mest lämpligt för korna att gå ut på bete.
mot · H9021953 · 2021-10-01 00:00:00 — Avveckling av Havs- och vattenmyndigheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i verksamhet eller den nya och tillkännager detta för regeringen. måste ständigt se över och pröva vilka myndigheter vi verkligen behöver och vi måste också se till att effektivisera de kvarvarande myndigheterna. sker säker mycket dubbelarbete på våra myndigheter då frågorna som ska lösas ofta berör flera myndigheter och de går in i varandras ansvarsområden. Havs- och bildades och övertog en del av uppgifterna från nedlagda . har Havs- och vattenmyndigheten arbetat och en utvärdering behöver göras om vi verkligen behöver behålla denna myndighet. Fiskerifrågorna har landat mellan Havs- och vattenmyndigheten, och . Denna uppdelning gör också att de viktiga fiskerifrågorna har fått en otydligare behandling och de landar dessutom med denna uppdelning på olika departement. Detta är långt ifrån en bra lösning, så därför behöver man se över detta och försöka lägga alla fiskerifrågor på en myndighet, tex eller den nya .
mot · H9021954 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka självförsörjningsgraden av livsmedel i och tillkännager detta för regeringen. Självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat . För många livsmedel har vi endast en självförsörjningsgrad på . Vid krig eller avspärrning så minskar både möjligheterna att få tag i importerade matvaror till befolkningen men också till insatsvaror som gödning, diesel och foderblandningar till lantbruket. Det innebär att är oerhört sårbart och kan snabbt sakna mat och förnödenheter vid ett krig eller en avspärrning. och har en betydligt högre självförsörjningsgrad på mat och ligger på . Därför behöver aktivt jobba med att öka livsmedelsproduktionen i . En ökad matproduktion medför med automatik en högre självförsörjningsgrad vid avspärrningar. En första åtgärd är att se till att stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk, öka lönsamheten, se till att svenskt lantbruk klassas som samhällsviktig verksamhet, se till att investeringsviljan i svensk matproduktion ökar, sänka skatter och minska byråkratin och regelkrånglet. Eventuellt överskott på vissa livsmedel i måste hitta andra marknader utomlands så exportsatsningar på mat måste öka och ett långsiktigt arbete med att marknadsföra svensk mat utomlands måste inledas och intensifieras. Att höja självförsörjningsgraden av livsmedel i måste påbörjas omgående och vara långsiktigt för att lantbrukare ska våga satsa och producera mer mat i .
mot · H9021955 · 2021-10-01 00:00:00 — Underlätta tillståndsprocesserna och genomför (SOU 2015:15) förslag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att om möjligt genomföra det som (SOU 2015:15) beskrev om ny vägledning, tillståndsprövning, färre miljöprövningsdelegationer och inget samråd för anmälningspliktig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. föreslog en rad åtgärder för att minska kostnader, minska tidsåtgången och förenkla tillståndsprocesserna. borde arbeta fram en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom djurproduktionen. Det skulle förkorta prövningsprocesserna och främja en mer enhetlig rättstillämpning. Prövningen av djurhållningen bör också koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer. Även detta skulle spara tid men också syfta till en mer enhetlig rättstillämpning. Krav på samråd för anmälningspliktig verksamhet bör övervägas att slopas då anmälningspliktig verksamhet är mindre miljöpåverkande. Slopandet av samrådskravet på anmälningspliktig verksamhet skulle kunna spara både tid och pengar för den sökande.
mot · H9021956 · 2021-10-01 00:00:00 — Även offentliga bespisningar och kök måste kunna uppge ursprungsland på maten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner och regioner på måltidsmenyerna ska uppge ursprungsland för de köttråvaror och andra råvaror som använts och tillkännager detta för regeringen. På samma sätt som privata restauranger och livsmedelsaffärer har ett krav på sig att tydligt uppge ursprungslandet på maten så borde även de offentliga köken ha samma krav. Skoleleverna lika väl som vårdtagare på vårdhem och sjukhus bör ha tillgång till informationen om varifrån maten kommer. De krav man ställer på privata restauranger bör självklart ställas på samhället egna offentliga kök inom vården och skolan.
mot · H9021957 · 2021-10-01 00:00:00 — Utredning gällande ett slöjförbud i för- och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att införa slöjförbud i för- och och tillkännager detta för regeringen. Det har framkommit alarmerande uppgifter om att små flickor övervakas i för- och , så att de bär slöja. Att bära slöja är kvinnoförtryck; syftet är att täcka hår och kropp så att männens sexuella lust inte väcks. Detta är hedersförtryck som blivit ett stort problem i och parallella samhällen har vuxit sig starka. I dessa parallella samhällen trakasserar vissa män både flickor och kvinnor för att de klär sig olämpligt, för att de umgås med pojkar/män med mera. Att omyndiga flickor och kvinnor tvingas bära slöja hör inte hemma i . I ska jämställdhet råda mellan kvinnor och män, oavsett religion och kultur. Samhället måste stå upp för alla människors frihet. Varje människa måste själv få bestämma över sitt liv och sin klädsel. Genom att införa ett slöjförbud i för- och tar samhället ansvar för att flickor får vara barn, med samma rättigheter som pojkar.