mot · H9023908 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Försvars- och säkerhetspolitisk inriktning EU:s försvarssamarbete och Nato Redundans i samhällskritiska system anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de ekonomiska förutsättningarna för totalförsvaret och om att de samlade anslagen för det militära försvaret bör uppgå till 2025, beräknat penningvärde, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvars- och säkerhetspolitisk inriktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansöka om medlemskap i försvarsalliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver utveckla förmågan att ge och ta emot internationell hjälp vid en kris och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett svenskt deltagande i den europeiska skyddsstyrkan i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att samövningar i större utsträckning än kan ske myndigheter emellan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge de fyra regionala staberna i uppgift att initiera en ökad övningsverksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beredskapsövningar och beredskapskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om personalförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificerad övningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygflottilj (F 16) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fungerande logistikkedja och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor kontinuerligt ska göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om markstridskrafterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utveckla fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att bemanna flottan och flygförbanden med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förstärka sjöstridskrafterna för att säkerställa möjligheten till skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid bedrivs på ostkusten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införskaffningen av långräckviddigt luftvärnssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett skyndsamt inrättande av ett kvalificerat markskydd av luftstridskrafterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka luftstridskrafternas basorganisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över radarspanings-/stridsledningsförmågan i syfte att stärka den och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidmakthålla transportflygresurserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad materielförsörjningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning som analyserar tillgången till utlandsunderrättelser och om underrättelsetjänststrukturen bör förändras eller ej och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en myndighet med ansvar för cybersäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilligorganisationernas ställning och förutsättningar enligt motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att veteranstödsorganisationer bör omfattas av skatteavdraget för gåvor till ideella organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett fristående svenskt veterancentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att, i enlighet med SOU 2012:48 Maritim samverkan, överföra huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till samt om att överföra sjö- och flygräddningens helikoptertjänst till Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge helikoptrar viss beredskap för skogsbrandsläckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka Försvarsmaktens beredskap för skogsbrandsläckning och bekämpning av andra naturolyckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samhällsskydd och krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell försörjningsberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anskaffning av gödseltunnor och ramper för bekämpning av skogsbränder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att MSB och länsstyrelserna får i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete genom att ta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för psykologiskt försvar Försvars- och säkerhetspolitisk inriktning eftersträvar en trygg och säker tillvaro för alla människor och ska därför alltid ha ett starkt försvar. Vi är en del av världssamfundet och beroende av fungerande relationer med resten av världen. Odemokratisk utveckling i vårt närområde, bristande respekt för mänskliga rättigheter, terrorism, internationell brottslighet, energiberoende, demografiska förändringar och miljö- och klimatförändringar är globala företeelser som påverkar vår säkerhet. Vi måste vara beredda att bidra till en säkrare och tryggare värld. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot är viktig, dels därför att människans ofullkomlighet gör att vi aldrig på förhand kan veta vad omvärlden har för avsikter för oss och dels därför att vi anser att vår frihet, demokrati och våra värderingar är värda att kunna försvara. Att garantera medborgarnas säkerhet och att försvara de territoriella gränserna är en kärnuppgift för staten. Ett starkt försvar av innebär också ett starkt försvar av vår frihet, demokrati och respekten för människovärdet. försvarsförmåga är också avgörande för våra grannländers säkerhet och stabiliteten i vårt närområde. Under historien har kraftigt bantat försvaret efter stora världskonflikter. Försvaret har alltför länge varit underprioriterat i svensk politik. Det här är något som förhoppningsvis är på väg att förändras, men vi behöver lära av historien. Ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar är inget vi bygger upp över . Materiel ska köpas in och förband ska byggas upp, övas och vidareutvecklas. För att bygga ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar vill fokusera på försvarspolitikens innehåll och de mål säkerhetspolitiken är satt att uppnå – värna samhällets funktionalitet och värna vår förmåga att upprätthålla våra grund-läggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. De senaste årens resurstillskott till Försvarsmakten har inneburit viktiga steg för ett starkare försvar som kan försvara gränser och samverka med våra grannar. Försvarsberedningen har med sina två rapporter om civilt och militärt försvar, ”Motståndskraft” och ”Värnkraft”, lagt grunden för en stärkt svensk försvarsförmåga under nuvarande försvarsbeslutsperiod, 2021-2025. Förslagen i rapporterna måste ses som ett viktigt steg i att även bygga förmåga bortom 2025. och de övriga borgerliga partierna enades om att ställa sig bakom Försvarsberedningens slutsatser om totalförsvarets utgångspunkter, mål och uppgift samt organisation och verksamhet som de beskrivs i Ds 2019:8 Värnkraft – inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret. Vi enades om både Försvarsberedningens inriktning och finansiering av utredningsförslaget. Anslaget ska i enlighet med försvarsbeslutet höjas till , beräknat penningvärde, motsvarande av BNP, . betraktar detta som ett viktigt mål på vägen vidare upp mot av BNP, vilket behöver nå under nästa försvarsbeslutsperiod. Till detta kommer även kostnaderna för att stärka det civila försvaret och totalförsvaret, vilket enligt beredningen kommer att kosta ytterligare 4,2 miljarder . Det är värt att understryka att Försvarsberedningens rapporter är framtagna för att utgöra en väl balanserad helhet med förslag som stärker försvaret i alla dess delar. Försvarsberedningens förslag om inriktning och finansiering måste därför också genomföras i sin helhet. Risken är annars överhängande för suboptimeringar som negativt påverkar hela organisationens effektivitet. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. När föll samman valde länderna i och runt att lägga mer resurser på välfärdsfrågor och allt mindre på försvar, men nedrustningen av försvaret var ett misstag. Vi befinner oss nu i ett allvarligt försvars- och säkerhetspolitiskt läge och närområde är mer osäkert . Det är framförallt snabba upprustning och en rad händelser sedan tog makten i som oroar. Det handlar om alltifrån den allvarliga cyberattacken mot 2007 till de ryska störningarna av utläggningen av elkabeln Nordbalt mellan och . Den så kallade Ryska påsken 2013 och ubåts-kränkningarna i 2014 har bidragit särskilt till det svenska upp-vaknandet, för att inte tala om krig i , det pågående kriget i och annektering av samt protesterna i och politiska landvinningar där. Incidenterna och kränkningarna ger en bild av ett allt mer aggressivt som inte skyr att med vapen flytta gränser. ökande aggressivitet kräver därför snabba förstärkningar av vårt försvar. Utredningen i en ny tid (SOU 2016:57) utvärderade svenska militära samarbeten och studerade ett antal möjliga angreppspunkter på . Utredningen klargör att ”den enda stat i närområde som kan tänkas utöva militär aggression mot sina grannar är ”. Utredningen konstaterar också att den situation där kan tänkas utsättas för militär aggression är ett ryskt angrepp på , i vad som skulle kunna betecknas som ”konsekvensaggression”. För att försvåra för Nato kan den ryska ledningen därför överväga att, före eller i samband med ett angrepp mot , utplacera luftvärnssystem på svenskt område. Exakt var anses vara av mindre militär betydelse. Kopplat till en eventuell konflikt i kan därför, ur rysk synvinkel, och kustnära delar av , så som , vara intressanta områden för att gruppera långräckviddiga luftvärnssystem. kan vara ett tänkbart mål om avsikten är att slå ut landets ledning för att snabbt få att vika sig för ryska krav. Fartygslederna på framstår som attraktiva angreppsmål där man med mycket begränsade insatser, till exempel ubåtslagda minor, kan hindra svensk import- och exportsjöfart och därmed tvinga till eftergifter. Dessutom skulle en sådan operation avsevärt försvåra mottagande av eventuell utländsk hjälp. Även och försörjning skulle allvarligt drabbas i det fall sjöfarten till den svenska försvårades eller skars av. Mellersta kan också bli intressant i en situation där kan få hjälp eller där Nato använder norska baser för insatser i . I båda fallen är det Trondheimområdet med hamn och flygbaseringsmöjligheter som skapar möjligheter för Nato att ingripa, och därmed motiven för att försöka hindra detta. kan, med sin närhet till skyddszonen kring baserna på som potentiellt skulle vilja utvidga, i praktiken inte försvaras med de resurser som finns där eller bedöms kunna tillföras från . Som framgår av tidigare resonemang har dock en avgörande såväl strategisk som operativ betydelse vid en eventuell militär konflikt eller allvarlig kris i . Frånvaron av kvalificerade luftvärnsförband och det mycket begränsade antalet markstridsförband samt svårigheterna att snabbt föra dit förstärkningar innebär att ön kan utgöra ett förstahandsmål för . Syftet med ett sådant angrepp skulle främst vara att skära av försvarsalliansens möjlighet att komma sina baltiska medlemmar till undsättning. Utredningen i en ny tid (SOU 2016:57) konstaterar ”att med stor sannolikhet redan på ett tidigt stadium skulle dras in i en rysk-baltisk militär konflikt. Skälen är såväl politiska, humanitära som militärgeografiska. Utredningens intryck är i denna del entydiga.” Därvidlag skiljer sig dagens situation från tiden för , när den dåvarande samlingsregeringen hade ett visst utrikespolitiskt manöverutrymme, som kunde utnyttjas för att hålla utanför kriget. En allvarlig kris i kommer, som utredningen uppfattat det, att hanteras både av EU och Nato. Ett ryskt angrepp på skulle involvera EU genom artikel 42.7 och Nato genom Washingtonfördragets artikel 5. artikel 42.7 är fastställd i det s.k. Lissabonfördraget och är ett tydligt ställningstagande där avsvär sig den gällande ”neutralitetspolitiken”. uttryckta solidaritetsförklaring som antagit innebär att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Som land förväntar vi oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den medlemsstaten stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga. Detta ska inte påverka den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. Således har valt sida, vi står upp för våra nordiska grannar och unionsländer vid en kris. Det är därför inte trovärdigt att hävda att är ett neutralt land. Vi saknar dock de försvarsgarantier som krävs för att försvara vårt land och som ett svenskt medlemskap i skulle innebära, vilket är mycket allvarligt. Det säkerhetspolitiska läget förbättras inte av att västvärlden ej längre kan ta för givet att kommer ta ett stort ansvar för säkerheten i . , och har flyttat fram sina positioner som en konsekvens av detta. rustar militärt och vinner dessutom mark i förhållande till . som det säkerhetspolitiska läget i försämras, så kommer att behöva ägna mer av sin tid och kraft för att hantera säkerheten i framöver. Vi i måste i högre grad vara beredda att ta ansvar för vår egen försvars- och säkerhetspolitik. ökar snabbt i betydelse, både militärt och ur klimatsynpunkt. Vi ser att isen i de arktiska områdena smälter. Det öppnar upp nya handelsvägar, men utlöser en stormaktskonkurrens om kontrollen av dessa och om de naturresurser som finns i . Dessutom är av betydelse för såväl basering av kärnvapenmissiler som skydd mot sådana. Sammantaget talar detta för en ökad militarisering av regionen . En avsevärd del av världens ännu icke upptäckta förekomster av olja och gas finns i . Militärt har varit av strategisk betydelse för genom att huvuddelen av kärnvapenbestyckade ubåtar har sina baser på . har också valt att bygga ut sin militära närvaro i genom nya baser på bl.a. Nysibiriska öarna, , land och Severnaja Zemlja. Till detta kommer prioritering av kärnvapen inom ramen för sin pågående militärreform. Sammantaget är det tydligt att intresset för det arktiska området inte kommer att minska, tvärtom. Issmältningen gör att inom något decennium kommer vara isfritt väsentliga delar av året vilket gör att de ekonomiska aktiviteterna kommer att tillta snabbt. Det gäller sjöfart, fiske samt olje- och gasutvinning. När kan utnyttjas fullt ut för sjötransporter kommer transportsträckan från , och norra till förkortas med , vilket ger stora ekonomiska vinster. För del är viktigt för skydd mot interkontinentala robotar. Flertalet länder, som på något sätt har eller gör anspråk på delar av , har någon form av militär aktivitet i området. Av dessa anledningar ser vi positivt på att den svenska Arktisstrategin betonar vikten av att ska vara ett lågspänningsområde. ska fortsättningsvis aktivt arbeta med relationerna inom och bevaka potentiella frågor rörande klimat, naturresurser och säkerhetspolitik som sannolikt kommer att tillta . EU:s försvarssamarbete och Nato Det är i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) kan bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. De frågor som EU-samarbetet bör beröra gäller militär forskning och utveckling av försvarsmateriel, asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring samt effektivisering av lednings- och samordningssystem för att underlätta trupptransporter mellan medlemsländer och EU-gemensamma försvarsinsatser. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och ska vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. förespråkar dock inte något EU-försvar med en EU-armé eller andra militära styrkor. förespråkar istället ett svenskt medlemskap i försvarsalliansen . Fram tills att medlemskapet är ett faktum ska samarbetet med Nato vara öppet och nära. Vi välkomnar att samarbetet har förstärkts inom ramen för engagerade partnerskap med Nato. uttryckta solidaritetsförklaring som har antagit medför att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Som land förväntar vi oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Den svenska säkerhetsdoktrinen bygger på att vi ska få hjälp i händelse av ett angrepp. Lissabonfördragets paragraf 42.7 anger tydligt att alla EU-länder förbinder sig att solidariskt stödja varandra i händelse av militärt angrepp. Trots att viktiga framsteg har gjorts, särskilt i försvarssamarbetet med och inom Nordefco, så saknar fortfarande tillräcklig förmåga att ge och ta emot stöd samt trovärdiga försvarsgarantier att lita på. Vi behöver därför skaffa oss förmåga att både ge och ta emot militärt stöd, och vi behöver också ett svenskt medlemskap i . En helt grundläggande förutsättning är att vi kan skydda de områden och platser dit hjälpen kan anlända. Det innebär bland annat ett omfattande luftvärnsskydd, en god bevakningsorganisation och inte minst förmåga att hindra en angripare från att med markstridsförband ta sig till området innan hjälpen anlänt. Det senare är sannolikt en fråga om veckor till månader med de resurser Nato bedöms ha . Försvarsmaktens engagemang i internationella insatser stöds av . Det handlar om att vi vill vara med och ta ansvar för våra medmänniskor utomlands, men också om att internationella insatser ger erfarenheter och färdigheter som innebär en ökad förmåga att försvara . Parallellt med ett starkare nationellt försvar är det viktigt att arbetet med ansvarsfulla internationella insatser fortsätter. Att värna territoriella integritet ska vara Försvarsmaktens första prioritet men att stå upp för mänskliga rättigheter internationellt och omsätta detta i praktiken är också prioriterade frågor. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för freds- och säkerhetsfrämjande samt konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för exempelvis Nato, FN, EU och . har bidragit till koalitionen mot Islamiska staten genom ett militärt utbildningsbidrag i . Vi har dessutom värdefulla insatser i , och – bara för att nämna några exempel. anser att måste vara beredda att göra mer när det kommer till internationella insatser. Det får inte råda några som helst tvivel om var står i dessa frågor. Kampen för frihet, demokrati och människovärde får aldrig upphöra och ska föras både här hemma i och utomlands. Försvarsmaktens insats i har haft en avgörande betydelse för främjandet av dessa värden. Det svenska stödet har gjort skillnad, inte minst för alla de flickor som kunnat återvända till skolan. måste det internationella samfundet se till att dessa strävanden inte har varit förgäves. Regimen i har gång på gång visat omvärlden att man inte skyr några medel i och med sina fartygskapningar. behöver vara berett att bidra till den europeiska skyddsstyrka som formerats i för att försvara den fria världshandeln och öka tryggheten i området. För att försvarsförmågan ska stärkas på ett tillräckligt sätt behöver försvaret ökade resurser och därför har varit pådrivande för att öka försvarsanslaget. Förbandsverksamheten och beredskapen måste förstärkas. Det gäller att skapa förutsättningar för att ta emot fler värnpliktiga, rekrytera officerare och utöka materielanskaffningen för att olika typer av förband ska kunna utvecklas enligt intentionerna i Värnkraft. Försvarsmaktens logistiska organisation behöver förstärkas och ökade satsningar på forskning och utveckling är nödvändiga. En förbättring av den civila beredskapen behövs dessutom avseende energi- och livsmedelsförsörjning, liksom återskapandet av en civil ledningsorganisation. och satsning på försvaret bäddade för den förstärkning av Försvarsmaktens organisation som inleddes och som fullföljs i enlighet med det nya försvarsbeslutet, som löper till 2025. Det är dock vår bedömning att behöver nå av BNP i försvarsanslag för att kunna nå en trovärdig försvarsförmåga. Vid Nato-toppmötet i 2014, efter den ryska annekteringen av och aggressionen mot , fastslogs att medlemsländernas försvarsanslag ska vara av BNP. Då var det bara , och som uppnådde ett sådant krav. har , , , , , och nått målen. Även ser ut att passera . Försvarsanslaget ska i enlighet med försvarsbeslutet höjas till , beräknat penningvärde, motsvarande av BNP, . Detta är ett viktigt delmål på väg vidare upp mot av BNP under nästa försvarsbeslutsperiod. Upprustning tar tid och försvaret kräver långsiktighet. Tyvärr saknar regeringens politik och finansiering det tioårsperspektiv som Försvarsberedningen och Försvarsmakten menar behövs. Det är avgörande för att kunna nå av BNP och för att skapa en stabil planeringsgrund för Försvarsmakten.