mot · H9023971 · 2021-10-05 00:00:00 — nya världsordning och det liberala svaret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska införa Magnitskijsanktioner mot de individer inom kommunistiska parti (KKP) som står bakom förtrycket i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att införa Magnitskijsanktioner mot de personer inom KKP som står bakom grova människorättskränkningar i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som arbetar för tryckfrihet i , såsom den svenske förläggaren , ska släppas eller få en rättvis dom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka i EU för ett samlat agerande emot förtrycket av demokratirörelsen i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsluta det rättshjälpsavtal, Mutual Legal Assistance in Criminal Matters, som finns med , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s investeringsavtal med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att det internationella samfundet ställer aktörerna bakom förtrycket av minoriteter som uigurerna i till ansvar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka för att stödja oberoende civilsamhälleskrafter i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att balansera påverkan på det civila samhället i utvecklingsländer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utreda effekten av kinesiskt ägande av svenska företag inom ramen för en institution liknande amerikanska CFIUS, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utreda och föra fram behovet av en granskningsfunktion för EU när det kommer till utländska direktinvesteringar i strategiskt viktiga områden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att koordinera den internationella insatsen mot kinesisk maktspridning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erkänna rätt att forma sin egen samhällsutveckling och sitt eget demokratiska system samt integreras i internationella institutioner och samarbeten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrade kunskaper om , bl.a. genom utbyggd högskoleutbildning i språk, statsvetenskap och historia, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för avspänning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka mot det kinesiska informationssamlandet genom deras produkter och AI och tillkännager detta för regeringen. är en växande världsmakt. En av de stora utmaningarna för svensk utrikespolitik är hur och dess intressen hanteras. Det handlar om att förstå detta massiva land, dess politik, ekonomi, kultur och historia. Därför måste vår egen politik vara bred och mångsidig, och ta olika sidor i beaktande. industriella kapacitet blandas med hänsynslöst förtryck. Det statsbärande partiet, KKP, har total makt över alla aspekter av invånarnas liv. Det ekonomiska och politiska inflytandet gör till en världsmakt som utmanar om ledarpinnen. Om utvecklingen fortsätter kommer vi se ett paradigmskifte i världspolitiken inom en inte alltför avlägsen tid. strävar efter inflytande i världen på alla plan. För att uppnå detta används konventionell utrikespolitik, propaganda, spionage, strategiska uppköp av företag, ekonomisk utpressning, aggressiv diplomati och militära hot. har en bred utrikespolitik, men med ett särskilt fokus på demokrati, feminism, klimatomställning och att värda en multilateral världsordning. Men det saknas ett fokus på och dess utveckling. och är ledande i att se nya roll och av dem måste vi lära. Den presenterade en nationell Kinastrategi 2019. Det enda konkreta exemplet på åtgärder i skrivelsen var att etablera ett nationellt som ska forska och sprida kunskaper i ämnet. I skrivande stund pågår arbete att stärka skyddet mot fientliga utländska direktinvesteringar, där det också finns en Kinadimension som både berör den privata och statliga sektorn. Men detta är otillräckligt. Det krävs en mer robust svensk utrikespolitik, och mer konkreta åtgärder, för att möta det växande hot som det totalitära utgör. När det kommer till sanktioner är det viktigt att sätta realistiska mål och att restriktiva åtgärder är effektiva och kan vara verkningsfulla . Detta blir speciellt viktigt i fallet , då så mycket av vår handel är med dem och ett handelskrig skulle skada oss i längden. Därför har sanktioner mot individuella medlemmar i regimen setts som effektiva i att sätta press på KKP till förändring. Så kallade Magnitskijsanktioner skapades 2016. Det handlar om att motverka människorättsförövare, genom målinriktade sanktioner (tex frysta bankkonton) mot individer som har varit delaktiga i att organisera och/eller utföra MR-övergrepp. Speciellt med tanke på de massiva MR-brott som begår mot uigurerna, i , och i , så måste de som är ansvariga känna de internationella konsekvenserna. Liberalernas uppfattning är att både EU och bör tillämpa ett system med Magnitskijsanktioner. Det kan exempelvis handla om att stoppa ägande av bostäder, frysa ekonomiska tillgångar och neka visum. Detta ligger i linje med EU:s nya sanktionsordning, inom ramen för vilken EU fattade beslut om listningar mot kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. I listningsbeslutet inkluderades fyra personer och en organisation med koppling till förtrycket av uigurer och personer från andra muslimska etniska minoriteter i Xinjiang som bl.a. tar sig uttryck i godtyckliga frihetsberövanden, förnedrande behandling, tvångsarbete och systematiska kränkningar av deras religions- eller trosfrihet. ska fortsätta driva frågan om sanktioner i EU och i den inhemska politiken, och fokusera särskilt på de som riktar sig mot KKP:s beslutsfattare i dessa frågor. Ett exempel att ta lärdom av är ställningstagande mot , som de även skulle kunna tänka sig att använda mot . gjorde 2021, med delvis bifall till bl.a. motionsförslag från Liberalerna, ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att utarbeta ett förslag till en nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter. I utredningen bör det enligt mening ingå att ta lämpliga initiativ för att pröva förutsättningarna för att inom ramen för eller i kretsen av de nordisk-baltiska länderna samla en koalition av likasinnade och villiga länder bakom en likartad lagstiftning i syfte att utforma ett gemensamt system för hur MR-sanktioner kan genomföras nationellt av de olika länderna (bet. 2020/21:UU10). Liberalerna förväntar sig nu att regeringen vidtar åtgärder såväl för att efterkomma tillkännagivande som att stärka EU:s sanktionsregim vid brott mot mänskliga rättigheter och åstadkomma europeiska Magnitskijsanktioner mot KKP-företrädare som bär personligt ansvar för grova människorättsbrott. är starka motståndare mot sanktioner. I har regimen använt sin vetorätt för att blockera sanktioner mot bland annat 2007 och 2011–2012. införde sanktioner mot bland annat i , på grund av dennes ansvar för förföljelsen av uigurer. hotade att svara med samma mynt, alltså motåtgärder. Sådant agerande måste varje land och varje union vara berett att möta om man genomför åtgärder mot den kinesiska regimens agerande. Ett exempel på detta är de kinesiska åtgärder mot företrädare för EU-länder, däribland för , som följde på EU:s beslut om listningar av förövare av kränkningar mot mänskliga rättigheter. EU införde vapenembargo mot efter massakern på 1989. Detta embargo är alla medlemsstater bundna av. trampar på individens demokratiska rättigheter. bör genom vår utrikespolitik ge ökat stöd till demokrater i och uppmärksamma konkreta fall, till exempel politiska fångar, såväl direkt till som i internationella institutioner. Svenska ambassaden ska verka för att vara en mot förtryck och stödja demokrater och det civila samhället i . är en av dessa politiska fångar. Minhai hålls fängslad och frihetsberövad i på grund av sin roll som författare och förläggare. Att en förläggare hålls fängslad på grund av vad som tryckts är oacceptabelt och att det är en svensk medborgare gör att inte kan stå vid sidan om. Det är viktigt att hans fall tas upp på nationell och internationell nivå för att sätta press på för ett frisläppande. KKP:s hotelser ska inte hindra från att agera. Med bifall till bl.a. motionsförslag från Liberalerna gjorde ett tillkännagivande om en oberoende för att granska agerande i såväl fall som fallet med . Kommissionen tillsattes och arbetar fram till (bet. 2020/21:UU7). Det är av största vikt att kommissionens arbete inte avhåller den från att göra allt som står i dess makt för att , liksom och andra i motsvarande situation, ska friges . Enligt är situationen för minoriteters rättigheter i Xinjiang, särskilt för uigurerna, mycket allvarlig och har försämrats . Ett stort antal människor har försatts i så kallade omskolningsläger, och rörelsefriheten för personer som tillhör vissa minoritetsgrupper är begränsad för resor både inom och utanför . Oproportionerligt hårda straff för brott mot nationell säkerhet fortsätter att vara vanligare i fall som rör minoriteter och urfolk, särskilt i Xinjiang och , än i övriga . Inskränkningar vad gäller utbildning, religion och rörelsefrihet är särskilt förekommande i samma regioner. Denna uiguriska muslimska minoritet i nordvästra regioner utsätts för ett massivt förtryck, där minst en miljon uigurer placerats i läger för att ”rehabiliteras”. Det är ett brott mot mänskligheten som pågår mitt framför världens ögon. Rapporter om tvång, utpressning, steriliseringar och aborter gör att behandling av uigurerna alltmer liknar ett demografiskt folkmord. Det skulle kunna vara ett mardrömsscenario från Maos tid, men det händer . måste ställas till svars för dessa brott. måste driva på för att EU skärper sin linje i dessa frågor och riktar sanktioner mot fler förövare, liksom att frågan tas upp i FN. I sammanhanget bör det uppmärksammas att såväl som har betecknat den kinesiska politiken mot uigurerna som en form av folkmord, och företrädare för såväl den förra som den nuvarande presidentadministrationen i har uttalat sig i samma termer. har varit under kontroll då suveränitet upphävdes. Det stipulerades att skulle få behålla sitt demokratiska system med bland annat yttrandefrihet och mötesfrihet, inom ramen för principen ”ett land, två system” fram . Men har ingripit brutalt mot och i praktiken upphävt demokratiska självstyre. Det har skett trots massiva protester från Hongkongborna. Detta är ett övergrepp som omvärlden inte kan, eller får, acceptera. finns en majoritet i bör verka för att EU ska införa sanktioner kopplade till agerande mot . Det har inte funnits tillräckligt stöd i rådet för detta, men Liberalerna förutsätter att regeringen även i fortsättningen driver frågan om sanktioner, i enlighet med vad som förankrades vid överläggningen med utrikesutskottet . Enligt vad som beskrivs tidigare i denna motion bör sanktionerna vara träffsäkra och riktade mot de individer som är direkt ansvariga för de grova kränkningarna. slöt ett ömsesidigt rättshjälpsavtal med . Detta avtal markerade speciella ställning med ett eget och oberoende rättsväsende. Men efter att KKP i tagit ett järngrepp om är det uppenbart att är fristående från . har i princip upplöst den avtalade principen om ”ett land, två system” där erkänns ha sitt egna legala system. Mot den bakgrunden har , , , och suspenderat sina utlämningsavtal. EU har uppmanat medlemsstaterna att granska effekterna av deras egna överenskommelser. För del gäller detta vårt rättshjälpsavtal med . Det är uppenbart att det inte finns skäl att upprätthålla detta avtal (Mutual legal assistance in criminal matters). rättsväsende kan inte längre anses vara vare sig fritt eller rättssäkert. bör avsluta avtalet, något som också förra riksdagsåret gjorde ett tillkännagivande om med bifall till bl.a. motionsförslag från Liberalerna (bet. 2020/21:JuU25). EU är den största demokratiska samarbetsorganisationen i världen. måste använda sin röst i EU för att öka kraven på . I EU har en partner som kan verka med större kraft globalt. I EU blir vi starkare tillsammans, men utanför EU är vi en liten stat med betydligt mindre inflytande. nådde EU och en principöverenskommelse om investeringsavtal. Liberalernas åsikt är att överenskommelsen måste omförhandlas innan processen kan fortsätta. I en resolution beklagade att EU, genom att ingå överenskommelsen om investeringsavtalet utan att vidta några konkreta åtgärder mot de pågående allvarliga människorättskränkningarna i t.ex. , och , riskerar att försvaga sin trovärdighet som global människorättsaktör. Efter att riktat sanktioner mot bland andra fem Europaparlamentariker och parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter antog ytterligare en resolution med ståndpunkten att all behandling av investeringsavtalet mellan och , liksom alla diskussioner om parlamentets ratificering av avtalet, rätteligen har lagts på is så länge de kinesiska sanktionerna upprätthålls. använder den fria marknaden när det passar dem. ägnar sig regimen åt manipulationer, omfattande statsstöd, kringgår internationella regelverk och utpressar andra länder. är inte en ansvarsfull ekonomisk aktör, men ändock en mycket viktig handelspartner för ett land som . Vi måste ställa större krav på i handelspolitiken, att respektera globala avtal och regelverk och allt annat som följer av att vara en ekonomisk aktör i en global ekonomi. försvarsanslag är världens näst högsta. uppgick det till vilket är fyra gånger mer än försvarsanslag och nästan hälften av . militära operativa förmåga och krigserfarenhet ligger fortfarande långt efter , men stora satsningar görs för att modernisera markstridskrafterna och utveckla rymd- och cyberförmågor. Artificiell intelligens, AI, är prioriterat och används främst i autonoma vapensystem. Den kinesiska marinen stärker även sin förmåga avsevärt. KKP:s mål är att skapa en nationell infrastruktur som länkar samman försvarsmakten – – med statlig forskning och utveckling, försvarsindustrin, myndigheter, universitet och den privata sektorn. har givetvis precis som alla andra suveräna stater rätt att ha såväl militär, försvarsindustri, säkerhetstjänst och annat som följer av en stats rätt till skydd för sin suveränitet och skyldighet att skydda sin befolkning. Men är en diktatur med globala anspråk som agerar destruktivt och förtryckande såväl på hemmaplan som i östra som globalt. Riskerna att använder sin militär till övergrepp, anfallskrig och hot är överhängande givet regimens karaktär och expansionistiska ideologi. Kinesiska medborgare är dessutom enligt lag skyldiga att bistå landets underrättelsetjänst. Detta gäller även för kineser utomlands. Därmed kan alla kinesiska kontakter på mellanfolklig, civil, ekonomisk och individuell nivå också ha en säkerhetspolitisk aspekt. Medvetenheten om de här riskerna måste stärkas hos alla personer och institutioner som kan exponeras för denna risk. Många så kallade vänortsavtal mellan svenska kommuner och kinesiska städer har avvecklats , och även de återstående bör upphöra. De kan potentiellt utgöra säkerhetsrisker och bidrar dessutom till att skapa legitimitet åt den kinesiska diktaturen. Därtill är inget företag från att betrakta som privat utan ska snarare alltid ses som förlängningar av den kinesiska auktoritära staten. Detta eftersom de verkar i ett system där företag på olika sätt knyts nära det . Ett system där äganderätten saknas, företagen är skyldiga att lämna all information som begärs till statsmakterna, där företagsledare närsomhelst kan få sina tillgångar beslagtagna och i värsta fall själva kidnappas eller utsättas för skenrättegångar. Krishantering, klimatövervakning, kommunikation, satellitnavigering och kultur är bara några av de många samhällssektorer som är beroende av en fungerande rymdinfrastruktur. Det pågår en intensiv rymdkapprustning. har förmåga att slå ut satelliter med markbaserade missiler och kan även slå ut eller störa dem med sina egna satelliter. Detta kan vara förödande för stridande trupp som är beroende av samordning/kommunikation via satellit. Ett alternativ till dessa ASAT-vapen är cyberattacker, elektromagnetiska vapen, laservapen och påverkansoperationer. Även om det kinesiska rymdindustriella komplexet innehåller civila grenar kan det betraktas som militärt eftersom tekniken har dubbla användningsområden. Ett exempel är Ziyuan III 03 som sköt upp . Satelliten kommer leverera högupplösta 3D-bilder på jorden och har förmåga till multispektrala observationer. Den kan därmed användas både i civilt och militärt syfte. deltar också i kapplöpningen till Mars där även och deltar. lyfte första egentillverkade marsprojekt, Tianwen 1, som innehåller både en fjärrstyrd markfarkost och en satellit som kommer ligga i omloppsbana runt planeten. Eftersom , och i praktiken även , gjort rymden till en egen vapengren kommer få svårt att driva sin linje för ett generellt vapenförbud i rymden. Den snabba kommersialiseringen och kapplöpningen till Mars, med dess förmodade naturresurser, komplicerar saken ytterligare. Men med tanke på att rymdfrågor är viktiga för uppbyggnaden av totalförsvar borde stor vikt läggas på detta område. Artificiell intelligens (AI) uttalade mål är att vara världsledande på Artificiell intelligens, AI, . AI är den största teknikrevolutionen industrialisering. Det påverkar redan allas liv, och utvecklingen går blixtsnabbt. Eftersom AI registrerar vad du gör, och inte vad du säger, kan algoritmerna komma att känna din personlighet och vilja minst lika bra som du själv gör. Precis som industrialisering och informationstekniken är AI fantastiskt och skapar nya landvinningar för mänskligheten. Men den kan också användas till mer tvivelaktiga syften, särskilt av auktoritära regimer som som kan investera mycket stora resurser i att utveckla tekniken. har byggt upp en infrastruktur som ständigt övervakar medborgarna och samlar in information via mobiler, sociala medier, ansiktsigenkänning m.m. Försök görs med sociala poäng som ges till medborgare och de som inte sköter sig kan till exempel nekas att köpa tåg- eller flygbiljetter. Därmed bygger , en auktoritär ickedemokratisk enpartistat, upp en enorm databas för att kontrollera sina medborgare och spåra varje tillstymmelse till missnöje. Säkerhetspolisen utpekar , och som de största hoten i form av länder som bedriver olika former av spionage och säkerhetshotande verksamhet mot . framhåller att agerar mer offensivt än tidigare för att främja sina egna intressen och tvinga andra att agera i enlighet med deras vilja. De framhåller också att arbetar långsiktigt för att uppnå sina syften. Företag, universitet och högskolor påverkas, och det förekommer också rekryteringsförsök av personal och påverkan mot svenska forskare. måste bland mycket annat arbeta för att skapa medvetande om detta hos de personer och institutioner som kan drabbas av dessa försök. bedriver även avancerat cyberspionage för att främja sin egen ekonomiska utveckling och utveckla sin militära förmåga. Det sker genom omfattande underrättelseinhämtning och stöld av teknologi, forskning och utveckling. har det kinesiska spioneriet i ökat enligt . Värden för miljarder går därmed förlorade. Enligt en rapport från placerar den kinesiska militären systematiskt ut studenter på universitet och högskolor i världen. Liberalerna värnar internationalisering inom den högre utbildningen starkt. ser vi ett växande behov av att alla lärosäten ökar sitt medvetande vad gäller internationell säkerhet. Som exempel kan nämnas att i takt med att allt fler studenter från kommer till , då ofta i syfte att bedriva forskningsstudier på universitet och högskolor, bör lärosätena göra flera säkerhetskontroller. Liberalerna ser även ett behov av att lärosätena arbetar mer strukturerat för att skydda viktig och känslig forskning från exempelvis industrispionage. Behovet av ökat säkerhetsmedvetande är särskilt aktuellt för forskning som är viktig för nationella ekonomiska och säkerhetsmässiga intressen, som forskning om 5G och artificiell intelligens. har en underrättelseverksamhet som försöker skaffa information om den tekniska utvecklingen i olika branscher. Även svensk operativ förmåga och planeringen av det svenska försvaret är av intresse. har det förekommit att svenska företag som utvecklar teknologier med både civila och militära användningsområden har förvärvats av kinesiska bolag. Kinesisk underrättelseverksamhet riktar också in sig på kinesiska flyktingar och organisationer som engagerar sig för , och den uiguriska minoriteten. politiska prioriteringar i är att främja landets, alltså regimens, kärnintressen. Man vill förfoga över nordisk teknologi och kunskap, främja en positiv folkopinion om . Av allt att döma är också ett land där experimenterar utrikespolitiskt. i protesterar regelmässigt mot all kritik mot den kinesiska regimen, oavsett om den framförs vid kulturevenemang, i satirprogram på tv eller i tidningsreportage. Enskilda journalister och debattörer liksom politiskt aktiva har utsatts för påtryckningar att upphöra att kritisera den kinesiska regimen. Syftet med dessa protester är att försvaga och skapa oro bland svenska makthavare, redaktörer och opinionsbildare. ägnar sig också åt kulturell påverkan genom att exempelvis köpa biografkedjor samt investera i filmprojekt. Påverkansoperationer bedrivs även mot den kinesiska diasporan. anser sig ha rätt att vägleda personer med kinesisk börd, även om de saknar kinesiskt medborgarskap. Klimatförändringar och smältande is gör naturtillgångar och farleder tillgängliga. Detta gör att och flyttar fram sina geopolitiska och militära positioner i området. rustar militärt för att få kontroll över som sträcker sig från över i riktning mot den grönländska kusten. Detta kan påverka kabeltrafik och farleder i . Även transporter till den svenska och passagen till kan beröras av en skärpt konflikt mellan stormakter. Denna utveckling påverkar svensk säkerhet. Hela 70–av import av drivmedel, förnödenheter och medicin går via hamnar. Även anser sig ha intressen i och dess naturtillgångar, och försöker få fotfäste där. Man försökte t.ex. köpa en nedlagd amerikansk bas på av . är observatör i och har en närvaro i genom investeringar bland annat i , och på . är part i Spetsbergenfördraget. har beskrivit sig som en ”nära-arktisk stat” med intressen inom resursutvinning, infrastruktur och forskningssamarbeten. Man vill ha större inflytande över . I linje med ambition att bli en maritim stormakt görs satsningar längs , som väsentligen skulle kunna korta transporttider mellan och och minska det kinesiska beroendet av som transportled. agerande på den fria marknaden är problematiskt då landet självt inte är en fri stat och inte tillåter fria informationsflöden som är en del av en kapitalistisk ekonomi. Det kinesiska ”Belt and road”-initiativet bör i första hand betraktas som ett maktpolitiskt verktyg men illustrerar också regimens globala ambitioner att skapa starkare infrastrukturförutsättningar för handel. Det är den nya silkesvägen, för att nå nya marknader och handelsleder. Det inkluderar , större delar av och . Att skapa utveckling genom utbyten och satsningar på infrastruktur och varmt välkommet.