mot · H9024213 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1.1 Lägre sjuktal genom att främja familjens vardagsmakt och valfrihet 1.2 Lägre sjuktal genom goda villkor inom arbetslivet 1.3 En hälso- och sjukvård med ett hälsofrämjande och vårdande uppdrag och korta vårdköer 2 Sjukpenningen och rehabiliteringskedjan 2.1 Vikten av en fungerande rehabiliteringskedja 2.1.1 Förbättringar av rehabiliteringskedjan 2.1.2 Nej till en försenad och förlängd rehabilitering samt förtidspensionering av personer med arbetsförmåga 2.2 Lägre sjukpenningtal men oroande utveckling med fler långa sjukfall 2.3 En ny sjukskrivningsmiljard 2.4 Utred orsakerna till kvinnors höga sjukskrivningstal 2.5 Underlag för bedömning av sjukförsäkring 2.6 Återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 2.7 Slopa de fasta stegen i sjukförsäkringen – för att främja individanpassning 2.8 Genomför pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare 2.9 Pilotprojekt – en till långtidssjukskrivna 2.10 Rehabiliteringsbehovet ska klarläggas senast dag 60 2.11 Förbättra trygghetssystemen för företagare 2.12 Utred ett kompletterat stöd för vård av anhöriga 2.13 Inför möjlighet att arbetsträning med bibehållen sjukpenning 2.14 Slopa sjuklöneansvaret vid rekrytering av långtidssjukskrivna 2.15 Rehabiliteringen - en avgörande del i vård- och behandlingskedjan 3 Sjuk- och aktivitetsersättningen 3.1 Stärkt ekonomi vid sjuk- och aktivitetsersättningen 3.2 ”Trygghetsersättning” för lång och trogen tjänst 3.3 Förbättra reglerna kring sjukersättning för yngre personer 3.4 Skärpta regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen 4 Insatser för att stärka personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden 4.2 En mer flexibel arbetsmarknad 4.3 De arbetsintegrerade sociala företagen 5 Övriga påverkande anslagsförändringar anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utformningen av socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell vårdgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en mångfald av vårdgivare inom den offentliga sektorn – privata, kooperativa och ideellt drivna – bör främjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet med sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rehabiliteringskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny sjukskrivningsmiljard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fortsatta åtgärder kring de medicinska underlagen för bedömning av rätten till sjukförsäkring samt tydligare information till försäkringstagaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den bortre tidsgränsen samt en anpassad arbetsmarknadsintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa de fasta stegen i sjukpenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen och rehabiliteringspenningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel sjukförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett pilotprojekt med en som stöd för den enskilde i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rehabiliteringsbehovet ska klarläggas senast dag 60 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett kompletterat stöd för vård av anhöriga skulle kunna utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till arbetsträning med bibehållen sjukpenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda slopandet av sjuklöneansvaret vid rekrytering av långtidssjukskrivna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en jämlik kvalitet på rehabiliteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få ett tydligare uppföljningsuppdrag i fråga om rehabilitering och hjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en trygghetsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade regler för sjuk- och aktivitetsersättning för yngre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de arbetsintegrerande sociala företagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Socialförsäkringarna har stor betydelse för såväl människors trygghet som människors beteende och drivkrafter för att arbeta. trygghetssystem som ger ekonomisk trygghet under livets olika skeden. ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme ska även ges för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd och nivåerna på ersättningarna ska utformas så att den enskilde stimuleras till att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återgång till arbetslivet efter eventuell sjukdom För det senare behöver den som har eller kan återfå en arbetsförmåga få god tillgång till rehabilitering och annat nödvändigt stöd. Utifrån dessa utgångspunkter formar sin politik på I denna utgiftsområdesmotion redogörs för partiets budgetavvägningar och aktuella ställningstaganden i övrigt inom ramen för detta För att minska sjukskrivningstalen reellt och långsiktigt är det förebyggande arbetet vill betona att detta förebyggande arbete måste ses i ett brett perspektiv, det räcker inte med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Det fundamentala behovet är en politik som brett bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Möjligheterna för var och en att få ihop sitt livspussel påverkas av den förda politiken inom flera olika områden. anser att politiken i största möjligaste mån ska undvika att styra och ställa över människors liv. Istället bör den vara inriktad på att kontinuerligt skapa bättre förutsättningar för enskilda och familjer att få ihop vardagen. All sjukdom går självfallet inte att undvika genom ett starkt förebyggande arbetet och då måste hälso- och sjukvården finnas där och erbjuda god tillgänglig vård inom den lagstadgade vårdgarantin. 1.1 Lägre sjuktal genom att främja familjens vardagsmakt och valfrihet ser det därför som viktigt att öka människors vardagsmakt och valfrihet. En stor andel av befolkningen är stressade över det egna hushållets privatekonomi. Som ett svar på det kan politiken öka vanligt folks ekonomiska handlingsutrymme genom sänkta skatter, med fokus på personer och familjer med låga och normala inkomster. Tyvärr har vi sett hur regeringen gått i motsatt riktning och velat styra mer i enskildas och barnfamiljers vardag. I budgetmotion redogörs för de förslag som partiet driver för att sänka skattetrycket i , med tyngdpunkt inte minst på Vad gäller det förebyggande arbetet är det också centralt huruvida småbarnsföräldrar ges möjlighet och ekonomiska förutsättningar att själva kunna välja hur föräldraledigheten och barnomsorgen ska utformas. I en intressant rapport gick igenom hur sjukfrånvaron ser ut för föräldrar fyra - efter det att det första barnet föddes, i relation till föräldrarnas fördelning av föräldrapenning, vård av barn (vab) och inkomst. En slutsats i denna studie är att pappor som arbetar lika mycket som mammor, men tar huvudansvaret för hemmet, löper större risk för sjukskrivning. Studien innehåller dock även två mer oväntade slutsatser. Dels handlar det om att föräldrapar som har en lika fördelning av föräldrapenning/vab och lika inkomster – och enligt den gängse definitionen är mest ”jämställda” – löper högre risk för sjukskrivning. Studien visar också att de föräldrapar där kvinnan använder en större andel av föräldrapenningen och vab som mannen har den högre inkomsten – och enligt den gängse definitionen därmed är mest ”traditionella” och minst ”jämställda” – löper en lägre risk för sjukskrivning. Dessa resultat ska förstås inte tas som intäkt för att strävan mot jämställdhet mellan kvinnor och män är något som ska överges, vare sig som en grundläggande värdering i samhället eller som en viktig målsättning. Men de visar konkret på hur lagstiftning och tvång är mycket trubbiga redskap, eller till och med kontraproduktiva, när det kommer till att lösa det som familjerna bättre bestämmer på egen hand. Något som är påtvingat, oavsett om det är att leva på det ena eller det andra sättet, är sällan bra. viktigt att bredda perspektivet när nya åtgärder föreslås. genomföra ett tydligt skifte inom familjepolitiken, där makt och inflytande över den egna vardagen flyttas från politiken till de enskilda familjerna. På så sätt kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra som kombinerandet av föräldraskap och arbetsliv underlättas. Något som, utifrån resultatet i den tidigare nämnda rapporten ifrån , sannolikt skulle ha en positiv påverkan på sjukskrivningstalen. I familjepolitiska partimotion inom utgiftsområde 12 redogörs i detalj för ett stort antal förslag som går i just denna riktning. 1.2 Lägre sjuktal genom goda villkor inom arbetslivet Goda förutsättningar och villkor inom arbetslivet är grundläggande för att hålla nere sjukskrivningstalen. Här ser vi hur ett tydligt skifte i strukturen för mångas arbetsliv utkristalliserar sig. För många yrkeskategorier är nämligen de tydliga ramar som tidigare präglade arbetslivet borta. Gränserna för när och var arbetet ska utföras och när man ska förväntas vara tillgänglig för arbetsgivare, kollegor, kunder och uppdragsgivare via exempelvis mobil och mejl är otydligare . I stället präglas arbetsförhållandena alltmer av gränslöshet och flexibilitet. Det senare skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställda och som också uppskattas av många. Undersökningar från fackförbundet bland föräldrar som har flexibel arbetstid visar också på detta. Flexibiliteten ökar friheten och skapar större möjligheter att själv påverka och styra det egna arbetet, vilket i sin tur gör det enklare att förena familj och arbetsliv. Denna utveckling skapar dock också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete i princip dygnet runt – , , under semestern och när barnen är sjuka, vilket kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm på en arbetsplats. Detta gör att det också finns risk för både ökad stress och mindre tid för återhämtning, vilket naturligtvis kan göra att även familjelivet påverkas. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problemen och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra för både företagande och familjeliv. anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. därför att får i uppdrag att utarbeta ett kunskapsunderlag kring För att minska den belastning på välfärdssystemen som det moderna arbetslivet kan innebära är det ett faktum att fler behöver arbeta längre upp i åldrarna. För att detta ska uppnås behöver arbetslivet präglas av en god arbetsmiljö där enskilda kan få balans i tillvaron och tid för livets olika delar. Ungefär en tredjedel av arbetskraften i är sysselsatt inom den offentliga sektorn. Kvinnor är överrepresenterade inom vård- och omsorgsyrken som ofta rymmer ett stort stresspåslag och en tung fysisk belastning. Det är viktigt att offentliga arbetsgivare, som är direkt eller indirekt politiskt styrda, går före i aktivt arbetsmiljöarbete. Kopplat till det sistnämnda kan läggas att anser att främjandet av en mångfald av vårdgivare inom offentlig sektor – privata, kooperativa och ideellt drivna – är positivt när det gäller att verka förebyggande mot sjukskrivningar. anställda inom välfärden leder en sådan mångfald till fler arbetsgivare att välja mellan och därigenom till ökade karriärvägar, skärpt lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Detta påverkar särskilt kvinnor inom offentlig sektor positivt, vilka är sjukskrivna i högre utsträckning än andra grupper. 1.3 En hälso- och sjukvård med ett hälsofrämjande och vårdande uppdrag och korta vårdköer Hälso- och sjukvården ska hjälpa oss att må bra och ge vård när vi blivit sjuka. Det innebär att hälso- och sjukvården har både ett hälsofrämjande och ett vårdande uppdrag. De hälsofrämjande insatser måste utvecklas. Varje person har ett eget ansvar, men flera samhällssektorer måste bidra för att alla människor ska ha en god psykisk hälsa och preventiva insatser fungera. Det kan inte nog betonas att personalen inom hälso- och sjukvården har genomfört extraordinära insatser under pandemin till följd av covid-19-viruset. Genom tydligt ledarskap på golvet ställdes verksamheten om runt om i landet för att det skulle finnas så många intensivvårdsplatser som det behövdes. befinner sig hälso- och sjukvården i en mycket besvärlig situation. Pandemin har medfört konsekvenser som kommer påverka patienter och personal fram över. Vårdgarantin anger som gräns efter en medicinsk bedömning. Men tillgängligheten till vården har fortsatt sjunka och alltför många människor får vänta på operation eller besök hos specialist. var det ca. 180 000 patienter som hade väntat olagligt länge på beslutad operation eller första besök hos specialist. Belastningen på hälso- och sjukvården har varit enorm och konsekvenserna för patienterna, vårdens medarbetare och i förlängningen sjuktalen går ännu inte att överblicka. måste det understrykas att de brister i tillgänglighet vi ser nu också fanns tidigare. Alltsedan 2014, när den dåvarande Alliansregeringen med ledning på förlorade makten till Socialdemokraterna, har köerna ökat kraftigt i förhållande till vårdgarantin. Att vårdköerna har blivit ett normaltillstånd kan därför inte skyllas på pandemin. menar att de långa vårdköerna beror på att det finns för få vårdplatser i kombination med kompetensbrist och bristande nationell ledning. I det akuta läge som vi befinner oss i nu menar att det först och främst är den uppskjutna vården som måste hanteras. Regeringens budgetproposition ger dessvärre få besked kring hur vi ska klara den uppskjutna vården och de vårdköer som bitits sig fast och upplevs som ett normaltillstånd. Vidare är det få besked om primärvårdens reella utbyggnad. detaljerade förslag för att stärka hälso- och sjukvården återfinns i vår partimotion ”En hälso- och sjukvård att lita på”. 2 Sjukpenningen och rehabiliteringskedjan utgångspunkt är att sjukförsäkringen ska vara trygg för den som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som kan återfå arbetsförmågan – helt eller delvis – ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. Allt annat utgör ett stort slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser. Totalt mottog 680 661 personer sjukpenning , varav var kvinnor och män. Det är en ökning med ca. 90 000 personer , vilket är en konsekvens av Covid-19-pandemin. Kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering uppgick till nästan , en ökning med 5 miljarder från föregående år. 2.1 Vikten av en fungerande rehabiliteringskedja Men det finns också andra kostnader som inte kan räknas i pengar. Det finns tydliga risker med lång sjukfrånvaro. Det gäller dels en ökad risk för följdsjukdomar men även social isolering och psykisk ohälsa. Den rehabiliteringskedja som infördes , med dess tidsgränser och fastställda avstämningspunkter, har bidragit till en sjukskrivningsprocess som ska präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler, där det säkerställs att sjukskrivna får en kontinuerlig kontakt med och ett tidigt individuellt stöd. Allt detta är mycket viktigt för den enskilde och dennes möjligheter att så snabbt som möjligt kunna återgå till arbetet. Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats, och slutsatsen har varit att de har haft en signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidpunkterna. arbete vad gäller att genomföra individuella avstämningar i samband med tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, vilket ser mycket positivt på. lett till att fler sjukfall har avslutats . Utflödet från sjukskrivning vid rehabiliteringskedjans tidsgränser har ökat . Detta är positivt då risken för att bli kvar i en lång sjukskrivning ökar för dem som är sjukskrivna längre än . Rapporten ”Vad händer efter avslutad sjukpenning” (2018) från visar dessutom att av dem som har fått avslag eller avslutat sin sjukskrivning vid dag 180 har en majoritet återvänt till arbetsmarknaden. Rehabiliteringskedjan har alltså effekt på sjukskrivningarna även om det krävs insatser från flera håll. ”Vägen till arbete efter nekad sjukpenning” visar emellertid på att det alltjämt finns förbättringspotential i rehabiliteringskedjan. ser därför ett fortsatt starkt behov av att utveckla samarbetet mellan hälso- och sjukvården och för att den sjukskrivne ska få en rättssäker och anpassad sjukskrivnings- och uppgift är inte enbart att avgöra rätten till ersättning utan också att avgöra vilket behov av rehabilitering som finns. I utredningen ”Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess” (SOU 2020:24) görs bedömningen att samordningen mellan och andra relevanta aktörer inte fungerar fullt ut. menar att detta uppdrag ska ligga på , i förlängningen kan vi då få en process med människan i centrum och där arbetslinjen ska prägla processen för att den enskilde när det är möjligt och rimligt ska återgå till tidigare eller annat arbete utifrån av sin förmåga. om nekad sjukpenning konstaterar vidare betydelsen av och Arbetsförmedlingens omställningsmöten för den sjukförsäkrade men även vilka problem som är kopplade till mötet. En av myndigheterna bör därför tilldelas ledarskap för hur omställningsmötena kan bli mer effektiva och ändamålsenliga. gäller lag 2019:127 som innebär att alla regioner ska erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja deras återgång till, eller inträde i, arbetslivet. har dessa insatser också erbjudits men då har det varit på frivillig basis av regionerna. menar att det är angeläget med en noggrann uppföljning av insatsen för att säkerställa att den är ändamålsenlig. Koordinatorer kan vara ett välkommet stöd till patienten men menar att sjukskrivningen bör ses över i sin helhet. Vad gäller ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen så ska de erbjuda en ekonomisk trygghet. måste det finnas ekonomiska incitament att komma tillbaka till arbete. En väl fungerande rehabiliteringskedja handlar inte enbart om arbete, även om myndigheten har en central roll. Det finns flera parter som också måste ta sitt ansvar: den enskilde, arbetsplatsen, företaget och hälso- och sjukvården måste också delta. 2.1.1 Förbättringar av rehabiliteringskedjan Ett problem med rehabiliteringskedjan är att ett flertal av de sjukskrivna inte är färdigrehabiliterade vid dag 180 och därmed förlorar sin sjukpenning. Detta då gör bedömningen att individen kan ta ett arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden medan Arbetsförmedlingen menar att personen inte är anställningsbar då han/hon är sjuk med reducerad arbetsförmåga. I delbetänkandet ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” (SOU 2020:6) finns förslag om att undvika detta genom att rehabiliteringen kommer igång snabbare och att dessa är avslutade innan en persons arbetsförmåga bedöms mot övriga arbetsmarknaden. Utredningen konstaterar bland annat att ett stort antal personer som bedömts ha goda chanser att återgå i arbete hos sin tidigare arbetsgivare före sjukdag 365 blir av med sin sjukpenning efter dag 180. gäller det personer som redan återgått i arbete på deltid. Det handlar således om en situation där ett flertal sjukskrivna med stora möjligheter att bli färdigrehabiliterade till dag 365 får ett avslag och till följd av detta förlorar sin sjukpenning. Därmed mister dessa, personer med en psykiatrisk diagnos, chansen att bli färdigrehabiliterade. Konsekvensen för den enskilde av en för tidigt avbruten rehabilitering är antingen att de tvingas söka ett nytt arbete alt. enbart få lön för den tid den sjukskrivne orkar arbeta. Även arbetsgivaren drabbas då de kan tvingas ersätta den anställde som de aktivt stöttat genom rehabiliteringen och som arbetsgivaren tillsammans med kollegor ser fram emot att välkomna tillbaka på heltid. Det menar vi är ett enormt slöseri med både enskildas och våra gemensamma resurser. välkomnade därför regeringens förslag om att korrigera bedömningen mot normalt förekommande arbete vid dag 180, villkorat med att den nya bestämmelsen inte leder till försenade rehabiliteringsprocesser. Vi menar att det är viktigt att regeringen fortsatt är tydliga med att en så tidig rehabiliteringsstart som möjligt fortfarande gäller. Att så också blir fallet måste regelbundet följas upp av regeringen såväl som och andra ansvariga myndigheter. har även välkomnat regeringens förslag om att förtydliga bedömningen av sjukpenningen, villkorat med att det alltjämt enbart är medicinska skäl som ligger till grund för bedömningen. Sammantaget kommer dessa förslag innebära att fler blir färdigrehabiliterade och kan återgå i sitt tidigare arbete i full omfattning. Vidare välkomnar , med vissa förbehåll, regeringens förslag om ökad trygghet för behovsanställda. håller med regeringen om problemformuleringen vad gäller behovsanställdas mer utsatta situation, i fall där de har sporadiska anställningar med en eller flera arbetsgivare. Vi anser att emellertid att regeringens förslag till ny bedömningsgrund; ”om det kan antas att den försäkrade skulle ha arbetat (hos arbetsgivaren) om hon eller han inte varit sjuk” behöver utredas vidare, för att det inte ska bli rättsosäkert och för betungande för arbetsgivarens ansvar.