mot · H9023883 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Europeiska unionen (EU) EU som utrikespolitisk aktör EU:s säkerhets- och försvarspolitik EU:s grannskapspolitik och utvidgning EU och utvecklingen i EU och frihetskampen i EU och den transatlantiska länken Frihandel och mänskliga rättigheter anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka inom EU för en förstärkt subsidiaritetsprövning och införa möjligheten till röda kort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att enskilda medlemsländers vetorätt slopas inom utrikespolitiken exempelvis vad gäller ställningstaganden rörande mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt utvärdera EU:s globala strategi i syfte att utreda om den uppfyller ändamålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra och annekteringen av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om östliga partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stötta det belarusiska koordineringsrådet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU avslutar medlemskapsförhandlingarna med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till för att främja demokratisk utveckling och kampen mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska förstärka stödet till för att bekämpa islamistisk extremism och terror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära interventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till att stärka den transatlantiska länken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka inom EU för fler handelsavtal med omvärlden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med länder som får del av EU:s handelsvillkor och bistånd ska innehålla en klausul om reformer som syftar till de mänskliga fri- och rättigheternas efterlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN fortsatt ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN bör arbeta fram en konvention om användandet av artificiell intelligens och dödliga autonoma vapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN bör arbeta fram en äldrekonvention och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett svenskt medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera ansträngningarna för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att på ett rättssäkert sätt intensifiera arbetet med att verkställa utvisningar genom avtal med diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt ministerråd för trafik-, transport- och infrastrukturfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett erkännande av folkmordet på kristna folkgrupper och på yazidier i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett erkännande av folkmordet , seyfo, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en internationell ad hoc-domstol för IS-brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett erkännande av det pågående folkmordet på uigurer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för EU verka för att unionen återkommande tar upp uigurernas, kristnas och andra minoriteters situation i sin dialog med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en FN-resolution som särskilt lyfter frågan om att skydda kristna och andra religiösa minoriteter, och särskilt lyfter situationen för kristna i , samt tillåta FN-observatörer att se över nödvändiga säkerhetsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska arbeta för sanktioner mot aktörer som begår övergrepp mot religiösa minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdra åt en särskild ambassadör att verka för att respekten för religionsfriheten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att hela Hizbollah terrorklassas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska bidra till att det internationella arbetet med anti money laundering (AML) förstärks med syftet att motverka penningtvätt och terrorfinansiering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska verka för sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism och antisemitism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att fördjupa och utveckla relationerna med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska verka för att fler normaliserar sina relationer med i enlighet med de s.k. Abrahamavtalen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta avstånd från och fördöma den internationella BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten samt att uppmana till att inte i någon form stödja eller finansiera dess projekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta till i enlighet med det som anförs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utse en arbetsgrupp som källkritiskt granskar tillgängligt material för att klarlägga de avvägningar de svenska regeringarna gjorde i samband med omständigheterna kring död och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet ska bedriva en värdebaserad utrikespolitik syftande till att stärka fred, frihet och utveckling samt förståelse, försoning och mänskliga rättigheter. Vår utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra, ett uttryck som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och får inte relativiseras av geografiska gränser. Därför måste frihet, säkerhet och demokrati samt de mänskliga rättigheterna vara huvudmål för utrikespolitiken. I det instabila läge som råder i vår omvärld med krig och konflikter är det viktigt att fortsätter bidra till såväl etablerade som nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Vi har en skyldighet att bistå människor i nöd med hjälp oavsett var i världen de befinner sig och vi i måste alltid vara beredda att försvara de mänskliga rättigheterna. Utöver detta ska utrikespolitiken främja handel. Frihandel och marknadsekonomi är vägen framåt för ökat välstånd och att lyfta människor ur fattigdom. Utifrån dessa grundläggande principer ska utrikespolitiken främja svenska intressen i omvärlden. ska vara en aktiv aktör inom de olika internationella samverkansorgan där vi verkar, från det nordiska till det globala, och vi ska bidra till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt. Nedan följer prioriteringar för att våra samarbeten ska bli så ändamålsenliga som möjligt och göra verklig skillnad. Vidare presenteras budgetprioriteringar för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Europeiska unionen (EU) EU är av central betydelse för att bevara freden och säkerheten i . Visionen som låg bakom organisationens grundande var att detta skulle ske genom ekonomiskt samarbete och en alltmer sammanflätad europeisk ekonomi. Ekonomin och den gemensamma marknaden är fortfarande medel för de goda överordnade målen om fred och säkerhet, liksom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Den europeiska unionen är ett viktigt samarbete när det gäller kampen mot internationell brottslighet, människohandel och terrorism. behöver samarbeta mer inom EU för att lösa de gränsöverskridande miljöproblemen, och vi behöver samverka inom EU för att hantera frågor som flyktingmottagande och förstärkta gränskontroller. är därför varma EU-anhängare. EU-politiken ska bygga på respekt för subsidiaritetens princip om att beslut ska fattas på den mest ändamålsenliga nivån, så nära medborgarna som möjligt. För att stärka subsidiaritetsprincipen inom EU behöver systemet med de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning stärkas. är systemet konstruerat på så sätt att om en tredjedel av de nationella parlamenten drar slutsatsen att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen får en varning, ett gult kort, vilket innebär att förslaget antingen ska skrotas eller omarbetas. Men kan också strunta i det gula kortet och återkomma med samma förslag igen, bara de motiverar varför. behöver verka inom EU för att skärpa systemet med subsidiaritetsprövning och även införa möjligheten till röda kort, som ska ges om en majoritet av parlamenten har subsidiaritetsinvändningar. Vid rött kort ska det ställas krav på kommissionen att antingen skrota förslaget eller omarbeta det i enlighet med de synpunkter som inkommit vid subsidiaritetsprövningen. Det skulle göra att fler parlament tog subsidiaritetsprövningen på allvar och att i högre grad skulle behöva förhålla sig till subsidiaritetsperspektivet. EU som utrikespolitisk aktör EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som en av världens största ekonomier, världens största handelspartner och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. Regeringen behöver därför driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Att EU talar med en gemensam röst i utrikespolitiken är väsentligt för att ta tillvara medlemsländernas intressen. Att regioner i EU:s både direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som kärnvärden är av största vikt. När fredliga demonstranter i utsattes för våld och tortyr blockerades EU:s överenskomna sanktionsregim av . Detta eftersom landet även ville se kraftfullare sanktioner mot i och med konflikten om naturresurser i . De två konflikterna har egentligen inget med varandra att göra och kunde på grund av vetorätten stoppa EU:s agerande gentemot diktaturen i . Detta som de ansvariga för övergreppen i fick möjlighet att flytta sina pengar och tillgångar från . EU:s inledande svårigheter att sätta tryck på makthavarna i är ett i raden av exempel som understryker vikten av att ställer sig bakom kommissionens krav att enskilda medlemsländers vetorätt slopas när det gäller utrikespolitiken, exempelvis vad gäller ställningstaganden rörande mänskliga rättigheter. Det behövs också mer av riktade, så kallat smarta, sanktioner mot de regeringar och andra aktörer som inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Korruption och brott mot mänskliga rättigheter måste få rättsliga konsekvenser, även i länder som saknar demokratiska institutioner och rättssäkerhet. Därför är det av avgörande betydelse att EU har fått till stånd en europeisk Magnitskijlag. Detta sker efter att riksdag ställt sig bakom en sådan uppmaning, bland annat på initiativ. Fördelen med ”Magnitskijsanktioner”, som att neka inresetillstånd och frysa banktillgångar, är att det är personliga sanktioner som inte drabbar ett helt folk utan endast försvårar för de individer och stater som faktiskt bär ansvar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter. EU:s säkerhets- och försvarspolitik EU:s globala strategi på säkerhets- och försvarsområdet som antogs 2016 bygger på insikten att inget europeiskt land är starkt nog att på egen hand möta de säkerhetspolitiska utmaningarna. Det permanenta strukturerade militära samarbetet (Pesco) är ett led i strategin med syfte att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) inom EU. Det är i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område och att Pesco kan bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik ska verka kompletterande till utrikespolitiken och dess målsättningar. EU:s försvarssamarbete bör också tjäna som komplement till Nato och medlemsländernas nationella försvar. De frågor som EU-samarbetet bör beröra gäller exempelvis militär forskning och utveckling av försvarsmateriel, asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring samt effektivisering av lednings- och samordningssystem för att underlätta trupptransporter mellan medlemsländer och EU-gemensamma försvarsinsatser. Nato har byggt upp en kompetens kring asymmetrisk krigföring genom . EU behöver utveckla kompetens på området i samverkan med Natos redan etablerade kunskapscenter. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. För att kunna se effekterna av EU:s globala strategi behövs kontinuerliga utvärderingar och avstämningar av strategin, i syfte att se om den uppfyller ändamålen. EU:s grannskapspolitik och utvidgning EU:s grannskapspolitik syftar till att stärka välstånd, stabilitet och säkerhet för alla parter i EU:s närområde. Arbetet för en djupgående och hållbar demokrati samt ekonomisk utveckling för alla har förstärkts. Med detta åsyftas fria och rättvisa val, insatser för att bekämpa korruption, ett oberoende rättsväsende, demokratisk kontroll över de väpnade styrkorna samt yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. En kontinuerlig översyn av grannskapspolitiken och samarbetet med närliggande länder är nödvändig, inte minst för att säkerställa att EU även i fortsättningen behåller goda relationer med , och för att utveckla ett särpräglat samarbete med respektive grannland. har EU:s handels- och samarbetsavtal med trätt i kraft, vilket lägger grunden för ett fortsatt nära samarbete mellan och efter brexit, både bilateralt och inom EU. Det av största vikt att den mildrar de negativa konsekvenser som svenska företag som handlar med har fått erfara. Detta exempelvis genom att bistå med nödvändig information om handelsregler och tullar. I grannskapspolitiken är det viktigt att utgå ifrån att de ingående länderna har olika ambitionsnivå när det gäller relationen till EU. Unionens utvidgning är en av EU:s viktigaste utrikespolitiska verktyg. Vägen mot medlemskap kantas av krav som utgör en garant för demokratisering, rättssäkerhet, stabilitet och tillväxt i varje enskilt, aspirerande medlemsland. En aspirerande medlem som inte uppfyller anslutningskriterierna och utvecklas i en sådan riktning får och ska inte bli medlem. EU behöver vara realistiskt inför det faktum att en fortsatt utvidgning av unionen alltid måste ske så att bara länder som lever upp till EU:s värdegrund om demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter kan bli medlemmar. Medlemsländer som inte lever upp till EU:s grundvärderingar riskerar att undergräva trovärdigheten för i stort, såväl inom som utom unionen. välkomnar den pågående processen för att integrera länderna på västra i EU-samarbetet. Även om det finns många politiska och ekonomiska hinder, inte minst i form av korruption, så har dessa länder med EU:s hjälp tagit stora steg i rätt riktning. Etniska, historiska och religiösa skiljelinjer, samt upplevda oförrätter, hotar dock säkerheten i regionen. Detta som externa aktörer stadigt utökat sina maktdomäner inom såväl nuvarande som aspirerande medlemsstater, med ett mindre och svagare EU som målbild. direkta närvaro och påverkansoperationer i och grannländer såsom vittnar om detta. EU och utvecklingen i Som annekteringen av och invasionskriget i östra visat skyr Kreml inga som helst medel för att undergräva EU-samarbetet. odemokratiska utveckling och landets militära expansion är inte bara ett hot mot utan också ett reellt hot mot många av våra grannländer. 2008 angrep och ockuperade och , vilka fortfarande står under rysk kontroll. 2014 gick man in i och ockuperade . Kriget pågår fortfarande. Efter kriget i 2020 har man förstärkt sin operativa förmåga i . På annat håll använder sin ekonomiska makt, framförallt naturgas-tillgångarna, för att utöva påtryckningar mot sina grannländer. Att Nord Stream 2 snart tas i drift innebär att kan bli ett nytt mål för den sortens påverkan. Inom landet förtrycks och arresteras oliktänkande godtyckligt. och EU behöver markera och agera mot den ryska aggressionspolitiken. måste respektera sina grannländer och det krävs tuffa åtgärder från EU i form av fortsatta sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra , samt annekteringen av . EU måste även tala klarspråk med om dess förtryck av den egna befolkningen. Förgiftningen och fängelsedomen mot regimkritikern och oppositionspolitiken måste få konsekvenser. Att kemiska vapen används i kan aldrig accepteras av EU. Utvecklingen i tydliggör behovet av att verkar för att stärka EU:s samarbete med grannländerna i och genom det östliga partnerskapet. Partnerskapet är ett uttryck för EU:s vilja att erbjuda de fem östliga grannarna djupare samarbete med unionen i syfte att öka integrationen med EU och stärka närmandet till unionens värdegrund, regelverk och lagstiftning. Målet är att minska handelshinder, underlätta för resor och förbättra infrastrukturen för energi. Förhoppningen är att ett ökat samarbete med EU även ska kunna stärka partnerländernas rättssystem och på så sätt minska korruption. Våra östliga grannländers möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier som är fria att själva göra sina utrikespolitiska vägval är centralt för säkerheten och stabiliteten i hela . Att självmant har valt att lämna det östliga partnerskapet visar dessvärre att man inte vill skriva under på dessa premisser. EU och frihetskampen i har EU infört sitt fjärde sanktionspaket mot sedan regimens övergrepp påbörjades mot fredliga demonstranter som protesterade mot den riggade utgången i presidentvalet . Sanktioner mot den belarusiska diktaturen är nödvändiga och bör även rikta in sig mot landets exportmarknad. Kapningen av det europeiska passagerarplanet, som utfördes av det belarusiska flygvapnet på order av , måste få kännbara konsekvenser. Den politiska och ekonomiska hjälpen till demokratikämpar och civilsamhälle måste breddas. Konkret handlar det om att offentligt uttala stöd för oppositionen och tydligt ställa krav på att lämnar ifrån sig makten. Det koordineringsråd som har inrättats måste även i fortsättningen få moraliskt och ekonomiskt stöd, så de har möjlighet att fortsätta sitt arbete och få till stånd ett fredligt maktskifte i . Ett nära samarbete med ett demokratiskt, framåtblickande och rättssäkert hade varit eftersträvansvärt för EU, men dessvärre har vi erfarit kraftiga bakslag sedan medlemskapsförhandlingarna inleddes . Den turkiska reformviljan har uteblivit, inte minst avseende de mänskliga fri- och rättigheterna. lämnade Istanbulkonventionen, som innefattar åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor och hedersförtryck. Det är en realitet som innebär att EU:s medlemskapsförhandlingar med bör betraktas som avbrutna och avslutade. EU behöver markera mot alltmer aggressiva utrikespolitik och deras maktanspråk i och . Gasreserverna som upptäckts i havet utanför har lett till en oroväckande dispyt om territorialvatten mellan och . Turkisk prospektering i , uppbackad av krigsfartyg, hotar europeisk säkerhet.