mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Att sparande uppmuntras genom en låg beskattning är viktigt för tillväxten. Att alliansregeringen införde investeringssparkontot har varit viktigt för att öka sparandet. Det kommer signaler från många partier om att skatten på företagande borde vara högre. anser tvärtom att det är bra om medborgarna kan spara ihop till ett eget kapital. Därför vill vi sänka skatten från statslåneräntan plus till statslåneräntan plus . För att sänkningen ska få full effekt föreslår vi också att golvet för skatten på investeringssparkonto och kapitalförsäkring tas bort. Det innebär att delar av de skattehöjningar på sparande som drivit igenom återställs. 4.4 Övriga större förslag förslag: avvisar regeringens förslag om familjevecka för att finansiera reformer som ökar tryggheten och bekämpar utanförskapet. De offentliga finanserna stärks därmed med 2022, 2023 och 2024. I regeringens budget tillförs medel för att administrera familjeveckan. avvisar regeringens förslag om att tillföra medel till för administration av familjeveckan vilket stärker de offentliga finanserna med . Mot bakgrund av de stora problem står inför, med ett högt antal dödsskjutningar och personer som inte kan försörja sig själva anser att det är helt fel att prioritera ökade möjligheter för människor i arbetsför ålder att vara lediga. Särskilt mot bakgrund att redan har världens mest generösa föräldraförsäkring. behöver fler arbetade timmar, inte färre. Utöver att det är en felprioritering är det en mycket kostsam reform. De resurser som regeringen lägger på familjeveckan satsar istället på att stärka rättsväsendet, samt att bekämpa utanförskap. Skärpt kvalificering för nyanlända förslag: De särskilda undantag som gäller för nyanlända för kvalificeringen till garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning avskaffas från och 2023 vilket beräknas stärka de offentliga finanserna med . I finns ett stort antal bosättningsbaserade välfärdsförmåner. Det betyder i praktiken att den som bor här har tillgång till alla förmåner från dag ett. Det är inte rimligt. Den som är ny i vårt land borde i stället kvalificera sig in till den svenska välfärden genom arbete eller genom permanent uppehåll och medborgarskap. Att ha ett arbete ska alltid ge fler förmåner än att inte ha ett arbete. Nyanlända ska i större grad än successivt arbeta sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. Det skulle stärka drivkrafterna för arbete och integration och minska den ekonomiska belastningen på systemen. Full tillgång till svenska bidrag och förmåner bör man enbart få genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i landet. Vuxna utan barn bör enbart ha rätt till etableringsersättning eller försörjningsstöd samt bostadsbidrag innan de kvalificerat sig till fulla bidrag. Nyanlända som inte arbetar eller fått permanent uppehållstillstånd ska bara ha rätt till föräldrapenning . Det bör även ske en kvalificering in till försörjningsstödet där inriktningen är att den som är nyanländ inte har rätt till fullt försörjningsstöd. Som ett första steg för att skärpa kvalificeringen för nyanlända föreslår att de särskilda undantag som gäller kvalificeringen till garantipension och sjuk- och aktivitetsersättning avskaffas. Den som är ny i bör minst ha samma kvalificeringsregler som övriga boende i . Sjukförsäkringen och sjuk- och aktivitetsersättning förslag: avvisar regeringens förslag om höjda bidrag inom sjukförsäkringen och sjukersättningen som de lättade villkoren för att få sjukersättningen avvisas. föreslår även att den övre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs 2023. Sammantaget stärker förslag de offentliga finanserna med 2022 och . Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är känt i forskningen. För att inte incitamenten att komma tillbaka i arbete ska försämras, med en högre sjukfrånvaro som följd, avvisar regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen. Långa sjukfall är naturligtvis ibland oundvikliga för den enskilde och sjukförsäkringssystemet ska då ge trygghet i att den som är sjuk ska få stöd. Men om de långa sjukfallen ökar totalt sett skapas många problem och risker. För att fler ska komma tillbaka till arbete tidigare föreslår att den övre tidsgränsen vid i sjukförsäkringen återinförs vilket stärker de offentliga finanserna med . avvisar regeringens förslag om att införa ytterligare undantag från prövningen av den försäkrades arbetsförmåga efter dag 365 samt regeringens förslag om stärkt försäkringsskydd för behovsanställda. Utöver detta avvisar regeringen förslag om höjda nivåer och lättade villkor inom sjuk- och aktivitetsersättningen. säger också nej till förslaget om Trygghetspension. Det förs en diskussion i pensionsgruppen hur detta ska hanteras och vi anser att den processen bör slutföras först. förslag: tar bort regeringens förslag om bankskatt vilket försvagar de offentliga finanserna med 2022 samt med . Att höja skatter för att finansiera sina utgifter är fel väg att gå, dessutom finns en stor risk att det är bankkunderna som i slutändan drabbas av en bankskatt, till exempel genom högre bolånekostnader. I ett läge när svensk ekonomi befinner sig i en återhämtningsfas vore en bankskatt särskilt problematisk. Det är bara genom att återskapa ordning och trygghet på gator och torg som friheten kan öka för var och en att leva sitt eget liv. Kvinnor och män ska känna sig trygga att gå ut i sitt kvarter. Föräldrar ska kunna släppa ut barnen för att leka. Tidningsutdelare ska inte behöva bära överfallslarm. Butiksägare ska inte behöva lägga ned sina verksamheter på grund av hot och utpressning. Hårt arbetande människor ska inte terroriseras av kriminella. krävs mönsterbrytande politik som får ordning på . Brottsutvecklingen i kan bara beskrivas som extrem. Den grova organiserade brottsligheten kopplar ett allt hårdare grepp om samhället. Den visar sig bland annat i epidemin av skjutningar och sprängningar. sköts 35 personer ihjäl i – det är den högsta siffran . Detta sker mot bakgrund av att 2020 var det år med flest skjutningar någonsin, i genomsnitt mer än en . Även åren präglades av eskalerande gängkriminalitet. Det handlar inte längre bara om att sticker ut negativt mot våra nordiska grannländer. Statistik från Brå visar att ligger i den absoluta Europatoppen gällande dödligt skjutvapenvåld per capita. Det är också helt uppenbart att gängvåldet inte bara drabbar gängmedlemmarna själva. Det drabbar alla i samhället. var det exakt 12-åriga sköts till döds vid en bensinstation i . sköts en polisman till döds i . Och sköts två barn som lekte i i . Våldet kringskär skötsamma medborgares livsutrymme. Vi ser också hur en tystnadskultur breder ut sig i gängkriminalitetens spår, som gör att människor inte vågar vittna, och att kommunala och statliga tjänstemän upplever obehag när de utför sitt jobb och drar sig för att anmäla brott. Härigenom eroderas både rättsstaten och demokratin underifrån. ska vara ett tryggt land för alla. Gängkriminaliteten utgör just nu det största hotet mot tryggheten i samhället. Den måste bekämpas med full kraft. Men måste vardagsbrottsligheten prioriteras högt. Hederliga människor ska inte behöva utsättas för misshandel, inbrott, rån och andra allvarliga brott mot person. Omfattande åtgärder behöver vidtas för att bekämpa vardagsbrottsligheten och öka tryggheten för medborgarna. En grundförutsättning för att få ordning på är tilltron till samhället och till demokratin. Medborgarnas fri- och rättigheter ska skyddas och stärkas, liksom domstolarnas oberoende. Om ska bli ett tryggare land att bo och leva i krävs en politisk mobilisering mot brottsligheten här och . Och det kräver en politik som konsekvent stärker Polisen genom resurser för att få fler polisanställda, särskilt i yttre tjänst, och goda villkor så att fler väljer att bli poliser och så att de som är poliser stannar kvar i yrket. Att lag och ordning upprätthålls är en förutsättning för att samhället ska fungera. vill genomföra en rivstart för ett tryggare och föreslår ett tiopunktsprogram mot gängen – förslag som delvis bygger på svensk terrorlagstiftning – som vi bedömer kan läggas fram . Proaktiva hemlig avlyssning/dataavläsning mot gängkriminella Utvisning av fler gängmedlemmar från Dubbla straff för gängkriminella Visitationszoner för att söka efter illegala vapen och sprängmedel Införande av anonyma vittnen Införande av ett nytt straff: vistelseförbud, enligt dansk modell Omhänderta barn i gängkriminella miljöer En ny huvudregel i sekretesslagstiftningen: All relevant information ska delas med Polisen för att bekämpa brott Fler myndigheter ska bekämpa brott ”Go for the money” – beslagta gängkriminellas egendom För att inte ska komma kraftigt på efterkälken i förhållande till brottsutvecklingen föreslår att myndigheterna inom rättsväsendet tillförs nödvändiga resurser . Utgångspunkten måste vara myndigheternas egna äskanden om medel i sina respektive budgetunderlag. Men mönsterbrytande politik, med bland annat ovan nämnda terrorlagstiftning mot gängen, innebär en ambitionshöjning som kräver ytterligare medel för att myndigheterna ska kunna planera sin verksamhet så långsiktigt som möjligt och expandera i den takt som är absolut nödvändig. I spåren av isolering och oro under pandemin har larmrapporter visat att våldet i nära relationer ökat. Det är en utveckling som måste tas på största allvar och behöver skyndsamt få på plats bättre skydd mot våldsutsatta kvinnor. Dödligt våld mot män och kvinnor ser olika ut. När kvinnor dödas är det vanligast att gärningspersonen är en partner eller tidigare partner. I åtta av tio fall är brottsplatsen någon av de inblandades hem. En plats där de flesta människor med rätta förväntar sig trygghet. Mordet sker ofta av våld och hot. Nära hälften av brotten har föregåtts av anmälningar till polisen. När män faller offer för dödligt våld är det däremot vanligt att någon av de inblandade tillhör en kriminell miljö, samt att gärningspersonen inte är en familjemedlem. Allt våld är oacceptabelt och insatser mot olika former av relationsvåld måste ske i bättre samverkan mellan polis, sjukvård, socialtjänst och andra aktörer. Den som utsatts för brott måste få stöd, hjälp, skydd och ett bra bemötande genom hela rättsväsendet. Här gör kvinnojourerna ett viktigt arbete det behöver stärkas. Fler poliser och åklagare Fler poliser leder till att fler brott kan förebyggas och förhindras samt att fler brottsutredningar kan genomföras. Särskilt behövs fler poliser i yttre tjänst och inte minst på lands- och glesbygd. Men ska poliserna bli fler så måste polisutbildningen attrahera tillräckligt många kvalificerade kandidater. Brist på kvalificerade sökande till polisutbildningen är ett av de mest allvarliga hindren för Polisens nödvändiga expansion. Platser på polisutbildningen står tomma år . har i genomsnitt mer än en femtedel av alla platser på polisutbildningen fått stå tomma på grund av brist på kvalificerade sökande. måste också duktiga poliser förmås att stanna kvar i yrket. Även detta har varit ett tydligt problem. planerade av alla poliser, enligt en undersökning från , att lämna polisyrket. vill säkerställa att antalet polisanställda kan bli 10 000 fler . Då behöver polisyrket bli mer attraktivt. Polislönerna behöver höjas och en betald polisutbildning införas, vilket innebär att staten skriver av studielånen för alla polisstudenter i takt med att de börjar jobba som polis. bör särskilda ansträngningar göras för att återanställa erfarna utredare. De specialiserade narkotikapoliserna som tidigare fanns och som enbart arbetade med narkotikabrott bör också återinföras. Polisen behöver bättre verktyg i kampen mot kriminaliteten. Utöver de som nämnts i åtgärdspaketet mot gängen vill bland annat möjliggöra att fler övervakningskameror att sätts upp. Läget inom är också mycket ansträngt och Riksåklagaren har flaggat för att myndigheten kommer att behöva ytterligare budgetförstärkningar för att rekrytera fler åklagare. Med ambitionshöjning när det gäller att återupprätta tryggheten bedömer vi att medel behöver avsättas för att anställa dubbelt så många åklagare som regeringen föreslår i BP22. Straffskärpningar och utbyggd kriminalvård tio mönsterbrytande åtgärder mot gängkriminaliteten behöver genomföras . Det handlar bland annat om dubbla straff för gängkriminella och att fler gängkriminella ska utvisas. Eftersom regeringen inte varit villig att prioritera resurser för att ta fram den lagstiftning som är nödvändig för att få stopp på gängkriminaliteten, tvingas att agera. Därför vill avsätta pengar för att lagstiftningen ska komma på plats. Dagens lagstiftning är inte heller anpassad efter en verklighet där unga begår en stor andel av de mycket grova brotten. Den som fyllt ska också ta sitt straff som en vuxen. vill avskaffa ungdomsrabatten för vuxna gärningsmän och utreda en sänkt straffmyndighetsålder. bör ribban för att häkta ungdomar sänkas och särskilda ungdomshäkten bör införas. vill att Kriminalvården ska ta över ansvaret för grovt kriminella unga från kommunerna och . Detta kommer i sin tur, som beskrivits, kräva ytterligare resurser till såväl de brottsbekämpande myndigheterna, men också domstolarna och Kriminalvården. Inom råder det överbeläggning inom princip hela verksamheten, både på anstalter och häkten. Det beror på att regeringen inte tagit höjd för brottsutvecklingen. behöver myndigheten stärkas än mer med anledning av de straffskärpningar avser genomföra. Ta kontroll över gränsen och folkbokföringen Internationella stöldligor står för en stor andel av brottligheten i – av bostadsinbrotten och upp till av stölderna av bilar, bildelar, båtmotorer och jordbruksmaskiner. Uppskattningsvis för de internationella stöldligorna ut gods till ett värde av upp till . Den grova organiserade brottsligheten blir allt mer gränsöverskridande och använder sig av allt mer avancerade brottsupplägg. Polisen behöver betydligt mer stöd i arbetet mot de kriminella. varnar för att smuggling bedrivs på ett sätt som ”påminner om legal affärsverksamhet”. Myndigheten beskriver specialiserade brottsentreprenörer som arbetar genom nätverk där de säljer sin expertis i olika sorters smugglingsarrangemang och att ligorna kontrollerar hela logistikkedjor. Den allvarliga brottsligheten kan stävjas med bättre kontroller vid gränsen med ett starkare som har större befogenheter och mer resurser. har antalet anmälda bidragsbrott ökat . Risken finns att det bara är toppen av ett . Summorna som försvinner uppskattas till . För att komma till rätta med detta vill skapa ordning och reda i bidragsystemen och ta krafttag mot fusket. Ett viktigt steg är att fastställa vilka som lever i . uppskattar att omkring 200 000 personer är skrivna på felaktiga adresser i landet. Men exakt hur omfattande problemen är vet ingen. En folkbokföring som inte staten har kontroll över innebär en stor kostnad för skattebetalarna och försvårar arbetet med att hjälpa de som behöver samhällets stöd allra mest. Fusket med folkbokföringsuppgifter är också en avgörande faktor i den organiserade brottslighetens verksamhet. Genom att ange falska folkbokföringsuppgifter kan kriminella dölja sin identitet. När staten inte vet vem som bor var blir det enklare för brottslingar att gömma sig undan rättvisan och på så sätt fortsätta sin destruktiva verksamhet. Kriminella använder falska adresser för att tillskansa sig bidrag och välfärdsförmåner som man egentligen inte har rätt till. Bristerna i folkbokföring har varit kända . En nationell folkräkning är en viktig åtgärd för att slå vakt om samhällskontraktet och upprätta ett tryggare . Följande delar bör vara utgångspunkter i genomförandet av folkräkningen: bör ansvara för genomförandet av folkräkningen och samarbeta med kommunerna och relevanta myndigheter i genomförandet, så som () och . Genomförandet kan ske med olika tillvägagångssätt. I de flesta fall bör personer kunna verifiera sin folkbokföring digitalt, eller exempelvis genom fysiskt formulär och brev. Det är angeläget att myndigheterna säkerställer att informationen till de som är folkbokförda i , om att och hur folkräkningen ska genomföras, är tydlig och lättillgänglig. , kommuner och övriga berörda myndigheter bör arbeta enligt riskprincipen. Det skulle innebära att fysiska besök görs på adresser och i områden som utmärker sig, där det finns misstanke om felaktig folkbokföring exempelvis där ovanligt många finns folkbokförda eller där omsättningen av människor är stor. Det bör ses över hur regelverk och tillämpning bör förändras. Framförallt hur berörda myndigheter effektivt kan säkerställa att de som ej verifierats i folkräkningen inte fortsatt får ta del av de bidrag och andra välfärdsförmåner som kopplas till folkbokföringen. De som ej verifierats i folkräkningen bör gå miste om de bidrag som följer med folkbokföringen. En reformagenda för den liberala demokratin Skyddet för våra gemensamma fri- och rättigheter måste löpande ses över och stärkas. har och andra borgerliga partier drivit på för detta. har dock Socialdemokraterna fått släpas till acceptans för varje förstärkning av den svenska liberala demokratin. Oavsett om det handlat om att stärka fri- och rättigheter, att öka domstolarnas oberoende eller att säkra demokratisk kontroll av regeringens beslut under pandemin. Skyddet av fri- och rättigheter kan inte vara beroende av en senfärdig regering och därför innebär denna budgetmotion startskottet för en reformagenda i syfte att stärka den liberala demokratin. politik utgår från allas lika värde och rätt till frihet. Vi arbetar för en levande demokrati och vill stärka de mänskliga fri- och rättigheterna. Ett fritt och öppet meningsutbyte och respekt för den enskildes personliga integritet är grundläggande värden i en demokrati. Tolerans, öppenhet och respekt för människors olika livsstil förverkligas bäst i det samhälle som värnar frihet, rättvisa och de demokratiska processerna. Vi arbetar för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras på alla nivåer i samhället, både i och internationellt. Vi vill ha en stark grundlag med en tydlig rättighetskatalog. För att det ska finnas förtroende för de demokratiska institutionerna måste makten utövas på ett rättvist och rättssäkert sätt. Vi ser mycket allvarligt på all slags korruption eftersom det försvagar det politiska systemet och skadar demokratin. Maktdelningen ska vara tydlig och öka möjligheten att utkräva ansvar. Regering, riksdag, domstolar, kommuner, myndigheter, och riksbank ska därför ha väl avgränsade roller. föreslår i budgetmotionen en reformagenda för den liberala demokratin vilken beskrivs i efterföljande avsnitt. Inför terrorlagstiftning mot gängen förslag: För att kunna ta fram nödvändig lagstiftning så snabbt som möjligt tillskjuter extra resurser till för att snabbare kunna genomföra de nödvändiga utredningarna. befinner sig ett mycket allvarligt läge med grov organiserad brottlighet. Regeringen har varit ovillig att vidta nödvändiga åtgärder och de utredningar regeringen ändå tillsatt har givits alltför långa uppdrag. Inget av regeringens agerande signalerar att man har insikt om situationens allvar. har presenterat 10 mönsterbrytande åtgärder mot gängkriminaliteten som vi anser måste genomföras . Det handlar bland annat om dubbla straff för gängkriminella och att fler gängkriminella ska utvisas. bedömning är att dessa tio lagförslag kan tas fram . Eftersom regeringen inte varit villig att prioritera resurser för att ta fram den lagstiftning som är nödvändig för att få stopp på gängkriminaliteten, tvingas att agera. förslag: För att fortsätta utbyggnaden mot målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 anslår 2023 och i enlighet med vad begärt. tillförs för satsning på höjda polislöner. föreslår dessutom att den som blir polis ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna arbete som polis. ges i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. satsar också på att förbättra villkoren för tjänstgöring i yttre tjänst och på obekväm arbetstid. Dessa resurser kan även användas för att förbättra villkoren för personal som arbetar med att exempelvis bekämpa grov organiserad brottslighet. För att ge polismyndigheten utrymme att göra denna typ av satsningar tillförs polisen 2022–2024. ökar även anslaget med 2022–2024 för att återanställa pensionerade utredare och för att kunna behålla erfarna utredare. sexdubblar även satsningen på polisens förebyggande arbete som finns i budgeten . Inom ramen för detta föreslår vi att det inrättas ett nationellt exit-program så att fler personer kan lämna gängkriminaliteten. Ett sådant program som vi föreslår bör även kombineras med ett mer aktivt uppsökande arbete, där Polisen tillsammans med andra myndigheter konfronterar enskilda gängmedlemmar. satsar för att stärka polisens tekniska förmåga och därmed öka möjligheterna att utreda och klara upp fler brott. Polisen bör ges i uppdrag att öka antalet övervakningskameror. För att nå målet polismålet och för att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs såväl förstärkta resurser som särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. I den budget från och som röstades igenom påbörjades en särskild lönesatsning på polisen som är genomförd och har inneburit höjda löner för poliser. Polisernas löner är fortfarande alltför låga och bygger därför vidare på satsningen med en ny riktad lönesatsning för att ytterligare lyfta polisyrkets status. När poliserna blir fler ska samtliga kunna få högre lön. Många upplever att polisen är frånvarande, saknar tid att rycka ut när något händer eller saknar förmåga att klara upp brott. Antalet poliser i yttre tjänst har minskat kraftigt . arbetar endast drygt 7000 poliser i yttre tjänst. Därtill arbetar poliser i yttre tjänst normalt i treskift, och givet att bemanning sker dygnet runt även och veckoslut är antalet som arbetar simulant i yttre tjänst betydligt lägre. Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen hand inte vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Satsningen på seniora utredare görs för att frigöra polisiära resurser till yttre tjänst. Medlen kommer att kunna användas till konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilda polisen. Satsningen möjliggör även för polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Satsningen innebär att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor omgående kan frigöras för kvalificerat polisarbete. Polisens förmåga att klara upp brott måste förbättras. vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. Övervakningskameror säkrar bevisning som i vissa fall är avgörande för att en person ska kunna knytas till ett brott. I där gängkriminaliteten kopplat grepp om samhället och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. anser att utsatta områden ska vara prioriterade i såväl antal kameror som i utbyggnadstakt. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Polisen bör ges i uppdrag att öka antalet övervakningskameror. Resurstillskottet föreslår skapar utrymme för att antalet kameror kan bli upp till så många som , totalt 2000 nya kameror. ska det finnas närmare 1 100 fler kameror. Resterande antal ska vara uppsatta . De ökade anslagen kan även användas till annan teknisk övervakningsutrustning som polisen kan efterfråga i kampen mot gängbrottsligheten.