mot · H9024190 · 2021-10-05 00:00:00 — Kriminella gäng och nätverk begränsar de boendes frihet och trygghet, och bristen på framtidstro gör att de har lätt att rekrytera nya yngre medlemmar. Den negativa spiralen måste brytas. Det måste råda nolltolerans mot upplopp och våld som riktar sig mot polis och annan utryckningspersonal. Samhället får inte svika de familjer som bor i de drabbade områdena. Alla i vårt land ska ha rätt till trygghet och frihet. anser att polisen ska få tillgång till alternativa vapen såsom möjligheten att skjuta gummikulor, använda elpistol samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och stora upplopp. Dessa är vapen som är mindre skadliga än de skjutvapen polisen har och skulle kunna hjälpa polisen att bättre hantera svåra situationer. har tragiska dödsskjutningar där polisen varit ansvariga med rätta uppmärksammats. Det bör finnas så många alternativ som möjligt för en polisman innan han eller hon måste ta till dödligt våld. Detta bör ges regeringen tillkänna. föreslår vidare att polisen ska ha tillgång till skyddade fordon och rätt skyddsutrustning. Bristen på hjälmar och tunga västar behöver skyndsamt åtgärdas. I överenskommelsen om åtgärder mot terrorism drev hårt att poliser i yttre tjänst ska ha tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen, samt att polisen ska få egna taktiska övningsplatser. Det gick igenom i överenskommelsen. Att detta kommer på plats i hela polisorganisationen behöver följas upp. Detta bör ges regeringen tillkänna. Genom att renodla polisens arbetsuppgifter och effektivisera avrapporteringssystemet kan personella resurser användas bättre för att få fler poliser i yttre tjänst, närmare medborgarna. Polisens uppdrag är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Otryggheten ligger alltjämt på rekordnivåer. Personuppklarningen för brott är alldeles för låg, , och har legat på samma nivå . Det är en betydande nedgång , då den låg på . Polisen måste koncentrera sin verksamhet till kärnuppgifterna: brottsförebyggande arbete, utryckning och utredning. Fler brott ska utredas och leda till fällande dom. Polisen har många uppgifter som inte självklart skulle behöva utföras av polisen utan kunna övergå till andra myndigheter. Exempel på detta är att pröva ansökningar av olika slag samt tillsyn av verksamheter. När internrevision granskade hur många inom myndigheten som arbetade med sådant som ligger utanför den egentliga kärnverksamheten kom de fram till att 1 900 årsarbetskrafter gjorde detta. Det är i sammanhanget viktigt att följa upp frågan om att överlåta transporter och handräckning till Kriminalvårdens transportenhet, för att säkerställa intentionen att frigöra arbetstid för polisen. 2015 beslutade att en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning skulle inrättas. Detta beslut har regeringen vägrat att följa. Detta är beklagligt av ett flertal skäl. Ett av skälen är att det tagit bort möjligheten att flytta licenshanteringen från till den nya myndigheten. 2019 inkom exempelvis 87 500 vapenlicensansökningar till polisen. Det är en ökning . Enligt en redovisning av ett regeringsuppdrag ägnar sig omkring 160 personer åt att handlägga olika vapenärenden. Det är den mest omfattande tillståndshanteringen inom Polisen. Skillnaden är stor i hur det tar för ärendena att avgöras; längst är väntetiden i storstadsområdena. Det finns dessutom en tidsbegränsning på vapenlicens för enhandsvapen, vilket ytterligare bidrar till en större arbetsbörda för polisen. Polisen har visserligen lyckats minska handläggningstiderna för vapenlicenser , men vi anser inte att det är en fråga som bäst lämpar sig att skötas på . anser att ska fokusera på sina polisiära kärnuppgifter. Vi har tidigare drivit igenom tillkännagivanden som inneburit att regeringen återkommit med åtgärder för att flytta ansvaret för vissa djurfrågor till länsstyrelserna, vilket nu har genomförts. Polisens uppgifter behöver renodlas ytterligare. Att hantera vapentillstånd är en sådan fråga som lämpligen flyttas från polisen till en ny jaktmyndighet. Att den rödgröna regeringen inte agerade i frågan trots att tillkännagivanden riktats om införandet av en ny jaktmyndighet är anmärkningsvärt. Utredningen uppgifter – eller inte?, SOU 2001:87, diskuterar frågan om vapentillstånd ska handhas av Polisen eller ej. Utredningen konstaterar att handläggningen är mycket tidskrävande för myndigheten och skulle kunna handläggas av någon annan, men att det inom utredningens ram inte kunnat genomföra en fullödig undersökning av saken. Det finns en stor potential att frigöra personal om vapentillståndsärenden flyttas från polisen. Emellertid kan inte alla ärenden helt separeras från Polisen. Om ett tillstånd exempelvis dras in från en person som vägrar lämna ifrån sig sitt vapen behöver polis kopplas in för att beslagta detta. förutsätter att regeringen återkommer med åtgärder för att få till stånd en ny myndighet för jaktfrågor och viltförvaltning och att licenshanteringen läggs på denna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Inrätta psykiatriambulanser för att avlasta polisen ryckte polisen ut på över 22 800 självmordsförsök. Det är två , dygnet runt, . Men personer med psykiska problem behöver vård, de är inga polisiära ärenden. Poliser är inte utbildade för att möta personer i akut psykisk kris, men det är sjukvården. Att mötas av utbildad personal är både rätt sätt att möta dessa människor, men också ett sätt att aktivt avlasta polisen för att de ska göra det de är bäst på: att bekämpa brott. Psykiatriambulanserna ska ta hand om personer som är självmordsbenägna eller har andra akuta psykiska behov, larm som Polisen får åka på. Vi bedömer att detta skulle avlasta polisens ordinarie verksamhet på ett avsevärt sätt och vill därför införa psykiatriambulanser. Detta bör ges regeringen tillkänna. Flytta eller avskaffa viss tillståndsverksamhet är enligt lag de som handlägger tillstånd för företag inom hotell- och pensionatverksamhet. handlägger Polisen va 500 ärenden kopplat till detta. Polisen kontrollerar dessutom danstillstånd. Detta är särskilt allvarligt, då beslutade om att danstillstånden skulle avskaffas. En utredning presenterades och gick ut på remiss . Ändå har inget skett med danstillstånden. De bör avskaffas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Avrapporteringssystemet och tekniska hjälpmedel En viktig del i att förenkla och renodla polisens arbete och på så sätt få ut mer polisiärt arbete per enskild polisman är att planera arbetstiden utifrån verksamhetens behov, att förenkla arbetet med tekniska hjälpmedel och att underlätta avrapporteringen. Polisen genomför nu stora satsningar på IT, vilket är välkommet och välbehövligt. Mer kan dock göras för att snabba på exempelvis avrapportering. Om tidsåtgången för avrapporteringen reduceras per polis motsvarar det enligt en grov uppskattning årsarbetstiden för 100 poliser. En viktig prioritering för är att få ut poliser på gator och torg, i synnerhet i brottsutsatta områden. Den prioriteringen kan till en del uppnås genom att effektivisera arbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Ett tekniskt hjälpmedel som polisen i vissa fall börjat använda sig av är automatisk nummerplåtsavläsning, ANPR. Det är en kamera som monteras i polisbilen och som läser av mötande bilars registreringsnummer och larmar om bilen har körförbud, är eftersökt, stulen, oskattad, oförsäkrad eller obesiktigad etc. ANPR-kameror kan öka trafiksäkerheten. Vi menar att ANPR bör användas i fler polisbilar och utvecklas ytterligare på ett sätt som ökar polisens möjlighet att höja trafiksäkerheten och arbeta brottsförebyggande utan att den personliga integriteten kränks. ANPR-kameror bör också användas vid gränsövergångar för att kunna kontrollera fordon som färdas in och ut ur landet. Detta är inte minst viktigt för att komma åt den gränsöverskridande brottsligheten som de internationella stöldligorna, narkotika-, vapen- och människosmuggling. Att tull och polis får adekvata tekniska hjälpmedel är avgörande för bekämpandet av den gränsöverskridande brottsligheten. Vi avsätter också 300 miljoner 2022 för ett snabbare tekniklyft. är inte en myndighet som ingår under polisen, men den har en viktig brottsbekämpande funktion och är i behov av ett antal viktiga reformer för att fungera bättre som en sådan. Det svenska har genomgått stora förändringar sedan medlemskap i . Men den fria rörligheten inom EU får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. är för starkt inriktad på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen. Men tullen har för svaga befogenheter. Det är en del i en kedja som gjort att kallats för ett ”smörgåsbord” för internationella stöldligor. av inbrotten i upp. Tullen tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag i regleringsbrevet att kontrollera utförsel. I den budget som och drev igenom riksdag gavs uppdraget att växa med 500 medarbetare och där beslutades också att skulle få mer befogenheter (2018/19:SkU1). Detta har delvis uppfyllts i och med proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott. Emellertid menar att förslaget också måste följas av ekonomiska tillskott och ett förändrat uppdrag för myndigheten för att få avsedd effekt. skriver i sitt remissvar: ”vill uppmärksamma att det nu lagda förslaget inte bedöms medföra några ekonomiska konsekvenser för myndigheten. Förslaget innebär inte heller någon ändring av myndighetens uppdrag och föranleder därför inte i sig att utöka sina utförselkontroller.” av allt stöldgods såsom båtmotorer förs ut ur och utländska stöldligor står för av inbrotten. För att stoppa detta måste Tullen få ett uppdrag att kontrollera utförsel av gods. beslagtog 142 skjutvapen , vilket är en stor ökning jämfört med året innan då 58 vapen beslagtogs. De beslagtog narkotika till ett värde av . I klarades exempelvis av alla inbrott upp 2014, då var den siffran i . anser att anslaget för ska höjas med 2022–2024 för en särskild satsning på utförsel av stöldgods, samt stärkt förmåga att bekämpa vapen- och narkotikahandel. har tullare utbildning . Eftersom genomför kontroller av införsel av varor som narkotika lär en omstöpning av utbildningen för att kunna beslagta stöldgods inte behövas, dock behöver den kompletteras med vissa moment. Tullare behöver få större möjlighet att beväpna sig. Under jakten på Rakhmat Akilov efter terrordådet på , begärde tullen på , och i att få beväpna sig ifall han skulle dyka upp där med sikte på att ta sig ur landet. De fick nej, och därför utfärdade fackets skyddstopp. Samtliga obeväpnade tullare gick alltså hem under jakten på en terrorist. Det är inte acceptabelt. Vi vill stärka befogenheter genom ett antal reformer. Regeringens förslag innehåller fler luckor som måste täppas till. De föreslår att en tulltjänsteman ska kunna ingripa vid misstanke om brott som inte har självständig befogenhet att ingripa mot. Detta är en alldeles för svag skrivning. måste ha en skyldighet att ingripa vid misstanke om brott, precis som polisen. Det är dessutom under all kritik att inte ges möjlighet att självständigt leta efter stöldgods, som torde vara den vanligaste illegala varan som förs ut ur landet men som inte faller under befogenheter. I enlighet med vad anför bör utförsel av stöldgods bli ett smugglingsbrott. Stöld- och hälerigods bör också ingå i den uppräkning av vilka varor ska kontrollera i lagen om befogenheter. Förändringar behöver också göras i uppdrag, där myndighetens verksamhet riktas om till att i högre utsträckning fokusera på att kontrollera utförsel av varor för att upptäcka stöldgods. Placera poliser i tullens arbetslag. Innan en omorganisering av tullen är på plats behöver poliser placeras i tullens arbetslag. Det beror på att polisen har befogenhet att beslagta misstänkt stöldgods och att frihetsberöva personer, vilket tullen inte har. Inresekontroller, det vill säga passkontroller och id-kontroller bör ske i större utsträckning . Utbildningen av tullens tjänstemän behöver ses över så att man ska kunna agera mer polisiärt mot personer. Det innebär bland annat en ökad möjlighet till beväpning. Man ska kunna beivra människosmuggling, trafficking och utförsel av stulna bilar vilket är endast polisens uppgift. Det kräver att tullen också ska kunna frihetsberöva misstänkta personer. På kort sikt bör poliser placeras i arbetslag för att kunna fatta den typen av beslut på plats. På kort sikt behöver tullens anslag ökas i enlighet med vad själva begärt för att klara nuvarande uppgifter. behöver flyttas från till . På så vis kommer den departementala styrningen av myndigheten att mer inriktas mot vidare brottsbekämpning än endast uppbörd av skatt och kontroll av varor. Synliga poliser i brottsutsatta områden Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög kriminalitet fungerar brottsförebyggande. Fler synliga poliser är mycket viktigt för att ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. Den nya polisorganisationen gör det lättare att rikta nationella resurser till särskilt utsatta områden. Sådana förstärkningar har exempelvis genomförts i och . Det skedde också under migrationskrisen och under operation Rimfrost i och . Men det är helt nödvändigt att det finns en kontinuerlig polisiär närvaro, med synliga poliser, i brottsutsatta områden. Det ska naturligtvis kopplas till andra samhälleliga insatser; polisen ensam löser inte problemen i utanförskapsområdena. I polisens rapport ”Kriminell påverkan i lokalsamhället” konstaterar polisen att det finns 60 geografiska områden fördelade på mer än 25 städer där lokala kriminella nätverk anses ha negativ påverkan på lokalsamhället. 22 av dessa är särskilt utsatta. Polisen lyfter tre områden som viktiga för att komma till rätta med problemen, nämligen kontinuerlig polisiär närvaro och strategiskt inriktade insatser, samverkan och kommunikation. Rikspolischefen har beslutat att det ska finns en polis per 5000 invånare i utsatta områden. konstaterar att metodstödet för att definiera ett utsatt område har brister och delvis bygger på subjektiva bedömning av områdets problematik. Det blir därför svårt att jämföra områden med varandra. Det kallar subjektiva bedömningar är att skattningar av problem som narkotikaförsäljning inte baseras på data utan just på hur stora problemen uppskattas vara. Skattningarna kan vara mycket olika i olika polisområden, beroende på den lokala situationen. Metodstödet behöver uppdateras. En viktig del som vi anser bör användas är ett s.k. brottsskadeindex, som tagits fram för svensk räkning i en forskningsartikel i . En annan kritik som riktar är att det är svårt att följa upp målet om en polis per 5000 invånare i utsatta områden eftersom dessa inte utgör en organisatorisk nivå inom . Ett mål som är svårt att mäta blir också mycket svårt att nå. Polisen behöver ställa upp mål som är mätbara och därmed nåbara. Detta är extra viktigt i de utsatta områdena, på grund av just deras utsatthet. vill att det ska vara fler synliga poliser i brottsutsatta områden och att polisens närvaro i dessa områden prioriteras, vilket stöds av forskning och den nämnda rapporten. Detta är något som även ställt sig bakom i ett tillkännagivande till regeringen /16. Den bristfälliga myndighetsstyrningen som tas upp i Statskontorets utvärdering av omorganisering tar sig bland annat uttryck i bristen på lokala på poliser. Detta måste regeringen åtgärda. När polisens organisation nu har centraliserats är det viktigt att ständigt jobba med den lokala förankringen. syfte var att få ut mer polisiära resurser i lokalsamhället. Polisen måste finnas lokalt och känna till områden, människor och organisationer i civilsamhället. Förtroende mellan invånare och polisen är avgörande. Det är både brottsförebyggande och underlättar brottsuppklaringen. En lokalt förankrad polis har större chans att nå framgång i utredningar av det mesta av den så kallade vardagsbrottsligheten som till exempel stölder, skadegörelser och misshandel. Tanken med den lokala förankringen är att polisen ska finnas geografiskt nära människor. Polisen samverkar och samarbetar för att minska och förebygga brott tillsammans med enskilda, myndigheter och organisationer inom varje närpolisområde. arbetar för få poliser i yttre tjänst. Detta är en brist. Det finns inga genvägar. Det behövs lokalt förankrade poliser som hinner arbeta brottsförebyggande, annars går långsiktigheten i polisarbetet förlorad. Att förebygga brott måste prioriteras. Den lokala polisens syfte är ökad trygghet genom att en ökad närhet mellan polis och medborgare ger möjlighet till tidiga, snabba och förebyggande insatser. Polisen måste bli mer synlig för medborgaren. Också det är brottsförebyggande. avslöjande att antalet poliser i yttre tjänst minskat, både som i reella tal och som andel av befolkningen. Detta är mycket bekymmersamt, då synliga poliser förebygger brott. Därför tycker att regeringen aktivt ska följa upp hur arbete med att få ut hälften av polisens resurser till lokalpolisområdena fullföljs. Medborgarlöften mellan polisen och medborgarna ska öka tryggheten, förebygga brott, öka medborgarnas och lokalsamhällets delaktighet i det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet och stärka förtroendet för polisen. I bästa fall lyckas ett medborgarlöfte identifiera ett problem som medborgarna upplever att polisen tidigare inte arbetat tillräckligt med och åtgärda det. I värsta fall blir det en pappersprodukt som inte prioriteras. I en utvärdering av polisens arbete med medborgarlöften 2018 konstaterar att metoden dittills lett till ytterst små förändringar när det gäller medborgarnas känsla av delaktighet, förtroende för polisen eller trygghet. Några effekter på brottsligheten kunde inte heller noteras. anser att det är positivt att lokalbefolkningen, kommuninvånarna, kan påverka vad Polisen arbetar med. En dialog mellan medborgare och polis är självklar. Men medborgarlöftena behöver vara ändamålsenliga och träffsäkra. Vi anser att det behöver utvecklas en bra och säker metod för att säkerställa medborgarnas inflytande över sin lokala polis. Ett medel för att göra det är att utveckla kommunernas brottsförebyggande ansvar. presenterades en utredning som föreslår att kommunerna ska tvingas ta fram en lägesbild över kriminaliteten i kommunen och tillsätta en samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet. Lägesbilden ska mynna ut i en åtgärdsplan och uppdateras för att säkerställa aktualitet. Detta skulle bidra med en större långsiktig översiktsplan, ifrån vilken konkreta medborgarlöften kan utverkas i dialog mellan medborgare, kommunen och polisen. Det skulle dessutom naturligtvis vara viktigt i sin egen rätt med lagkrav på brottsförebyggande arbete i kommunerna. är ett delat land. Det syns inte minst i de områden som av polisen klassas som utsatta. Där är utvecklingen starkt negativ. Det behövs åtskilliga åtgärder för att komma åt detta, då det är en av vårt samhälles största utmaningar. Ett sätt att komma åt detta problem är sociala utfallskontrakt, en lösning som prövats framgångsrikt i främst och . I sociala utfallskontrakt investerar en extern finansiär pengar i ett offentligt socialt projekt för att uppnå definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. Denna modell för att genomföra sociala investeringar är utvecklad utifrån internationellt testade modeller för utfallsbaserad finansiering. Ett socialt utfallskontrakt börjar med att en offentlig part (kommun och region) identifierar ett problem i samhället som de vill lösa genom att investera i det identifierade området. Förhoppningen är att detta ska leda till framtida kostnadsbesparingar för den offentliga parten. Steg två är att hitta extern finansiering för projektet, vilket görs genom att locka kapital från privata aktörer. Således står inte skattebetalarna för investeringen. Steg tre är sedan att formulera målen och vilka utfall som förväntas för att projektet ska anses som lyckat. Utifrån forskning och beprövad metodik tas ett åtgärdsprogram fram för att möta det identifierade problemet. I det sista steget sker en utvärdering för att klargöra om projektet skapat sociala förbättringar och, i så fall, ekonomiska besparingar för den offentliga parten. Om utvärderingen kan påvisa att kostnader till området minskat, återbetalas delar eller hela beloppet till finansiären. Uppstår långsiktiga vinster kommer också finansiären att få avkastning i likhet med de besparingar projektet inbringat till den offentliga parten. utfallskontrakt har exempelvis syftat till att minska risken för att barn och ungdomar ska hamna hos eller i fängelse. Även folkhälsoförbättrande projekt för att minska problem med astma har genomförts. Forskningen pekar på vikten av preventiva insatser i tidiga skeenden, eftersom det finns tydliga orsakssamband mellan problem i tidig ålder och problem senare i livet. i utanförskap kostar stora summor för de myndigheter som är involverade i varje människa i utanförskap. Behovet och de positiva offentligfinansiella effekterna är därför potentiellt enorma om utfallskontrakten används . Utmaningarna och orsaken till den dåliga framväxten av sociala utfallskontrakt ligger dels i bristen på kunskap i användningen av sociala investeringsfonder hos de offentliga aktörerna. Av en undersökning av dåvarande Kommuner och Landsting (SKL) framgår att många kommuner efterfrågar stöd och vägledning för utformningen av denna typ av projekt. Det kommuner och regioner främst efterfrågar är kunskap kring metodik för uppföljning och utvärdering, samt metodik för vinst–förlust-kalkyler och sammanställningar av evidensbaserade program. Problemet ligger också i att relationen mellan risk och avkastning för den externa finansiären ofta är blygsam i den här typen av sociala investeringar. För att öka förekomsten av sociala utfallskontrakt behövs därför satsningar för att lösa både kunskapsbrist och den bristfälliga viljan att investera. anser därför att det borde inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt, samt införas en nationell fond för att höja attraktionen att investera. I är det endast som har ett system med renodlade sociala utfallskontrakt (även om andra sociala investeringar finns), enligt en rapport från Expertgruppen för studier av offentlig ekonomi, , som presenterades 2020. I är målgruppen ung som placeras på HVB-hem eller SiS-hem med målet bättre skolresultat och färre placeringar hos HVB och SiS-hem. Där konstateras att marknaden är stor och omfattar globalt, men att exemplen i är få. Projektet i är nu genomfört och resultaten är blandade, men enligt vår bedömning så pass positiva att det är värt att värt att fortsätta med försöken för att hitta en bra modell. Projektet skulle minska kostnaderna för , vilket inte uppnåddes i den grad som var tanken. Däremot så var skolresultaten positiva för en majoritet av dem som deltog, och ju någon var inne i projekt, desto bättre blev resultaten. intervjuer ger också en positiv bild, inte minst gällande skolresultat. Systemet bör prövas på fler platser. Detta bör ges regeringen tillkänna. En polis knuten till varje skola Skolan har stor betydelse då det gäller att förmedla värderingar och bygga en värdegrund. Därför har gång på gång betonat vikten av att skolan inte kan vara värdeneutral. Skolan har ett ansvar att föra etiska samtal och måste tidigt markera gränser för vad som är rätt och fel. Skolan är ständigt föremål för debatt och samhället kan inte kräva att en skola ensam ska förebygga och vända trenden. Skolan är en spegel av samhället i stort. Det är därför viktigt att etik diskuteras i skolan. anser att etiken ska genomsyra all skolans verksamhet.