ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021560 · 2021-09-30 00:00:00 — Tandvård en rättighet för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten för tandvården att bli en del av sjukvården och tillkännager detta för regeringen. Vi behöver ta behovet av jämlik tandvård på allvar så att inte tänderna blir en klassmarkör. får exempelvis personer som går på sjukersättning och medicinerar en medicin som orsakar tandhälsoproblem inte mer än ett symboliskt tandvårdsbidrag som inte täcker de faktiska kostnaderna. Tandvård är viktigt för alla och bör ingå i högkostnadsskyddet för läkarvård. beviljas särskilt tandvårdsbidrag för personer som har en viss sjukdom eller en viss funktionsnedsättning som innebär en risk för försämrad tandhälsa. Det är patientens tandläkare eller tandhygienist som bedömer om patienten har rätt till bidraget. Bidraget kan användas till förebyggande tandvårdsåtgärder, till exempel undersökning och tandrengöring. Det kan även användas som delbetalning för abonnemangstandvård. Det särskilda tandvårdsbidraget är . Det särskilda tandvårdsbidraget är ett komplement till det allmänna tandvårdsbidraget. Det innebär att den som har rätt till särskilt tandvårdsbidrag även får ta del av det allmänna tandvårdsbidraget. har den socialdemokratiskt ledda regeringen fördubblat det allmänna tandvårdsbidraget. Det allmänna tandvårdsbidraget är för personer , för den samt för personer . För en person som är och som både har rätt till det allmänna och det särskilda tandvårdsbidraget blir det årliga bidraget således . I dagens tandvårdstaxa finns ett högkostnadsskydd, även om det skiljer sig från det vanliga högkostnadsskyddet för läkarvård. Om vårdgivarens pris är högre än referenspriset, får patienten själv betala den del som överstiger referenspriset. Tandvårdsersättning lämnas när patientens totala, ersättningsberättigade kostnad överstiger . För den del av kostnaderna som överstiger men inte lämnas tandvårdsersättning och för den del som överstiger lämnas ersättning av kostnaderna. Därmed bär patienten alltid en del av kostnaden för varje åtgärd. har den socialdemokratiskt ledda regeringen tillsatt en utredning för en mer jämlik tandhälsa. Målet är att skapa bättre förutsättningar för en regelbunden och förebyggande tandvård där alla, oavsett inkomst, har råd att gå till tandläkaren regelbundet.
mot · H9021561 · 2021-09-30 00:00:00 — Avskaffa informationsplikten för hivsmittade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa informationsplikten för hivsmittade och tillkännager detta för regeringen. har tyvärr en problematisk lagstiftning avseende hanteringen av personer som lever med hiv. För detta har kritiserats internationellt. Enligt smittskyddslagen ställs krav på hivsmittade att informera bland annat sina sexuella partners om sin hivstatus. Det fulla ansvaret ligger på den som bär hiv, medan den som inte har viruset eller inte vet om att hen bär på det inte har något ansvar. Liksom med andra sexuellt överförbara sjukdomar bör ansvaret att skydda sig i stället rimligen ligga på var och en. Lagstiftningen gör rättsläget osäkert för den som lever med hiv och är kontraproduktiv ur ett preventionsperspektiv. konstaterade , FN:s samlade program mot hiv/aids, att kriminalisering av hivexponering och hivöverföring inte får de önskade följderna gällande hivprevention utan enbart leder till ökad stigmatisering av personer som bär på hiv. , , gick tjugo världsledande hivforskare ut i ett gemensamt upprop, där de gav stöd för den uppfattningen. De uppmanade regeringar och parlament att ta hänsyn till de vetenskapliga framsteg som gjorts på området och sätta dessa i förhållande till de lagar som rör hivsmitta. Forskarna menade att många av de lagar i olika länder som reglerar hur viruset hanteras inte är grundade i vetenskapen, då de stiftades innan man hade tillgång till den kunskap som vi har . Sålunda har de inte avsedd effekt, att förhindra smittspridning. Forskarna syftade bland annat på det faktum att det med dagens medicinering kommit att bli mer regel än undantag att virusnivåerna hos personer med hiv som står under fungerande behandling är så låga att de är omätbara. Det i sin tur innebär att viruset inte kan överföras till andra. I linje med det fattade ett banbrytande beslut , om att ogilla ett åtal om framkallande av fara för annan som gällde just en man som bar på hiv, vars virusnivåer var så låga att de var omätbara. Då ingen smittorisk förelåg menade domstolen att mannen inte kunde dömas för att ha brutit mot smittskyddslagens informationsplikt. Det finns en möjlighet att efter läkarbedömning få ett undantag från informationsplikten gentemot sexpartners. Dock känner alla smittade inte till den möjligheten och det är heller inget som sker per automatik då en person har omätbara virusnivåer. Hiv är överrepresenterat i gruppen män som har sex med män. Detsamma gäller andra grupper som ofta står i utkanten av eller exkluderas i samhället, till exempel människor som injicerar droger, migranter, unga vuxna och personer som säljer sex mot ersättning. I praktiken får lagstiftningen således en diskriminerande effekt. Istället för att bidra till stigmatiseringen bör vi arbeta förebyggande ur ett brett samhälleligt perspektiv. bör också aktivt arbeta med den sociala situation som de personer som lever med hiv upplever i sin vardag och aktivt motverka diskriminering och utanförskap.
mot · H9021562 · 2021-09-30 00:00:00 — Förstärkta informationsinsatser vid världsarv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att förstärka informationen vid världsarv och tillkännager detta för regeringen. Världsarven utgörs av de kultur- och naturmiljöer i världen som anses vara ojämförligt mest enastående och av stor betydelse för hela mänskligheten. Vad som är och hur ett objekt kan bli ett världsarv bestäms i världsarvskonventionen . I finns femton världsarv som har utsetts av . första världsarv var . har det övergripande ansvaret för att konventionen följs, samt ansvaret för kulturarven. har ansvaret för de världsarv som är naturarv. Myndigheterna har också ansvar för att ta initiativ till och bekosta den uppföljning och de rapporter som ska lämnas in till . Örlogsstaden upptogs på som objekt nr 871. är ett utomordentligt väl bevarat exempel på en planerad europeisk örlogsstad, som influerats av äldre anläggningar i andra länder. har i sin tur tjänat som förebild för efterföljande städer med liknande uppgifter. Örlogsbaser spelade en viktig roll under de århundraden när storleken på ett lands flottstyrka var en avgörande faktor i europeisk realpolitik och är den bäst bevarade och mest kompletta av dem som finns kvar. I artikel 3 anges att det är de respektive staternas skyldighet att identifiera och avgränsa de skilda kultur- och naturvärden som befinner sig på deras territorium. Genom utbildning och information ska staterna ”sträva efter att stärka sina folks uppskattning av och respekt för kultur- och naturarv”. Enligt artikel 27 ska allmänheten hållas underrättad om faror som hotar arven. Med ökade kunskaper hos befolkningen stärks världsarvens ställning inför hoten som finns mot deras bevarande för framtida generationer. Mot bakgrund av det som beskrivits ovan anser jag att det är av yttersta vikt att regeringen undersöker möjligheten att förstärka informationen intill respektive världsarv så att vi kan uppfylla kriteriet om att ”genom utbildning och information sträva efter att stärka sina folks uppskattning av och respekt för kultur- och naturarv”. Informationsinsatserna kan ske i många kreativa former. Några av världsarven har redan olika typer av museer, såsom . Att inrätta nya museer vid varje världsarv är en stor uppgift. I fallet finns det prisbelönta statliga museet , där det skulle vara enkelt att förstärka informationsinsatserna för världsarvet och vara ett välkommet tillskott. Förstärkta informationsinsatser intill varje världsarv skulle både öka turismen och göra världsarven mer tillgängliga för allmänheten.
mot · H9021563 · 2021-09-30 00:00:00 — Ratificera det tredje tilläggsprotokollet till om en individuell klagorätt för barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om barns rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Barn i har svårt att få upprättelse när deras rättigheter kränks. FN upprättade ett tilläggsprotokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter , som ger barn och deras ombud möjlighet att framföra klagomål till . Tilläggsprotokollet har ratificerats av 36 länder, varav 22 är länder i som till exempel , , och . Ytterligare 51 länder har undertecknat protokollet, vilket är första steget i processen där länder visar att de står bakom innehållet. har dock valt att inte skriva under protokollet, något som kritiserats av . Kommittén uppmanade att upprätta en nationell instans dit barn kan vända sig. I skulle det kunna vara , men så som BO fungerar finns inte mandat att ta emot enskilda ärenden från barn. Det är den enda ombudsmannen som inte kan ta emot enskilda ärenden från sin målgrupp. Om vi ska fortsätta att vara ett föregångsland när det gäller barns rättigheter måste vi ge barnen klagorätt och se över BO:s mandat. bör tillse att regeringen ratificerar det tredje tilläggsprotokollet till om en individuell klagorätt för barn, inrättar barnanpassade klagomekanismer för barn och ser över hur BO:s mandat kan utvidgas till att ta emot individuella klagomål från barn.
mot · H9021567 · 2021-09-30 00:00:00 — Offentlig verksamhet blir pådrivande i omställningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av klimatomställning på alla nivåer och tillkännager detta för regeringen. Den globala uppvärmningen är vår tids ödesfråga och det är mycket bråttom att vända utvecklingen. FN:s klimatpanels rapporter visar att åtgärderna måste öka avsevärt om vi ska kunna nå målsättning att begränsa den globala uppvärmningen till . För att klara målet måste utsläppen minska med och komma ner till netto-noll senast . För att klara av temperaturmål krävs det att vi dels arbetar gränsöverskridande, dels klarar av att genomföra en grön omställning i samhället. Ett stort ansvar för klimatomställningen har landets kommuner med hållbar stadsbyggnad, utvecklingen av smarta städer, avfallshantering, energiproduktion och kollektivtrafik. Det lokala engagemanget i miljöarbetet har funnits i och fick en skjuts när man implementerade arbetet med Agenda 2030 i kommunsektorn. Även nationella klimatstrategiska medel har varit viktiga för att utveckla arbetet. Klimatklivet har lett till viktiga investeringar, bland annat av 30 000 laddpunkter över hela landet, och med stadsmiljöavtalen får kommunerna stöd att bygga ut kollektivtrafiken. En omställning i den takt och omfattning som krävs förutsätter att staten, regioner och kommuner tar ett betydligt större ansvar. Infrastrukturen är eftersatt, det finns ett skriande behov av bostäder och coronakrisen har blottlagt en pressad välfärd. I takt med att vi bygger en starkare välfärd, fler bostäder och bättre och effektivare infrastruktur och skapar fler jobb kan vi också bygga ett hållbart samhälle. Omställningen är den största strukturomvandlingen sedan industrialiseringen och spänner över hela samhället. Det behövs ett helhetsgrepp, ett tydligt statligt ansvar som ställer krav på både den offentliga sektorn, näringslivet, regioner och kommuner och som engagerar civilsamhället för att vi ska nå klimatmålen. Vi socialdemokrater tycker att stöd till kommunsektorn är viktigt för att stimulera en hållbar stadsplanering. Det kan handla om att utveckla mer hållbara byggprocesser, mer klimatsmarta lösningar för avfallshantering, miljövänlig kommunikation till och från jobbet eller förnybar energi. Det handlar också om att stimulera lokala upphandlingar där krav ställs för att påskynda omställningen till ett mer miljövänligt samhälle. För att ta vara på kraften i miljöengagemanget och förstärka det lokala miljöarbetet som engagerar så många människor, inte minst unga, behöver vi utveckla olika former av demokratistöd. Serkan Köse (S)
mot · H9021568 · 2021-09-30 00:00:00 — Nationellt förarbevis för utryckningspersonal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om ett nationellt förarbevis för utryckningspersonal bör införas och tillkännager detta för regeringen. En räddningstjänst med hög kvalitet är en otroligt viktig del av vår välfärd. Att vi ska känna oss trygga och säkra vad som än händer. Alla kvinnor och män som med sin yrkeskunnighet som brandman , året om och dygnets alla timmar gör skillnad mellan liv och död förtjänar så mycket mer. finns inga nationella krav på vad som krävs för att bli brandman förutom de krav som ställer på rökdykning. Det finns inga formella utbildningskrav för de sjukvårdsuppgifter som brandmannen ska utföra eller några krav på pedagogik för att hålla exempelvis externa utbildningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) organiserar en tvåårig eftergymnasial utbildning, Skydd mot olyckor (SMO). Problemet är att den inte ges överallt i landet och det finns inget som garanterar jobb som brandman efter genomförd utbildning eftersom varje räddningstjänstorganisation sätter upp egna krav. Jag anser att den nya lagstiftningen utifrån utredningen ”En effektivare ” inte riktigt berör utbildningssystemet för brandpersonal. Det är givetvis orimligt att en elev som gör ett yrkesval inte kan vara säker på att utbildningen uppfyller kompetenskraven. En elev som genomfört utbildningen och inte kan få ett jobb som brandman, eller väljer att byta yrke, kan inte heller tillgodoräkna sig några högskolepoäng från utbildningen eftersom den ligger utanför det ordinarie utbildningssystemet. Till det kan vi också lägga att nuvarande regelverket för att framföra brandfordon över inte ställer några kompetenskrav förutom att brandmannen har körkortskategori C eller CE. Därför är det viktigt att det införs ett nationellt förarbevis för utryckningspersonal. Serkan Köse (S)
mot · H9021569 · 2021-09-30 00:00:00 — Öka möjligheter att investera ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheter att investera för att på så sätt säkra tillgängligheten till kapital för tillväxtföretag och tillkännager detta för regeringen. investerar i bolag med skalbara idéer och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. kan då stå för av det kapital som målbolaget tar in. Resten av kapitalet matchas av motfinansiering från privata affärsänglar och andra riskkapitalbolag. Att samarbetar med affärsänglar och riskkapitalbolag är utmärkt. Det finns dock en logisk diskrepans och missade möjligheter i det faktum att affärsänglar och riskkapitalbolag samarbetar med i sådana investeringar som den breda allmänheten är utesluten. Staten – via – bör agera för att förse tillväxtbolag med stöd i form av ägarkapital. En del av kapitalet bör istället kunna gå till onoterade bolag samt till tillväxtbolag som är på väg att bli noterade bolag och hälften för tillväxtbolag som är eller är på väg att bli noterade på de svenska handelsplatserna med så kallad MTF-status. Förslaget innebär att ska kunna investera i noterade tillväxtbolag genom att, via sina regionala bolag, samarbeta med svenska fondkommissionärer med tillstånd från . Dessa relationer och erfarenheter är etablerade genom erfarenheter från starka IPO-scen där corporate finance-aktörer och redan samverkar. Rent praktiskt blir uppgift i detta sammanhang främst att agera så kallad teckningsåtagare vid nyemissioner, men bör om möjligt även kunna agera som s.k. garant. Förslaget bidrar till tillväxt i hela landet. Ett stort antal av företagen som är noterade på tillväxtmarknaden har sin verksamhet utanför storstadsområdena och bidrar till sysselsättning på dessa orter. Förslaget stärker även som en innovativ nation. Möjligheten för nytänkande företag att skapas och utvecklas i ökar när finansieringen blir enklare. Coronakrisen har skapat ett intresse för staten att kunna bidra med tillväxt i dessa företag mer påtagligt jämfört med för att möjliggöra utvecklingen av företag som kan bidra med tillväxt och sysselsättning för tiden efter krisen. Serkan Köse (S)
mot · H902157 · 2021-09-22 00:00:00 — Skärpt straff för övergrepp i rättssak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skärpa straffet för övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. Över tid har brottsligheten minskat i hela det svenska samhället. Det är positivt att utvecklingen i stort går åt rätt håll men i enskilda områden är situationen den motsatta. I många utsatta områden kring landets större städer minskar rättsstatens inflytande. Kriminella gäng har skaffat sig inflytande över invånarna med hot om våld, vilket försvårar polisens utredningsarbete. Utan vittnen är det svårt att döma någon för exempelvis ett våldsbrott. Tyvärr är det allt svårare att få invånarna i dessa områden att våga vittna på grund av de kriminella gängens stora inflytande. Rättsstatens principer ska gälla alla i hela landet. Att skrämma ett vittne till tystnad är ett oacceptabelt försök att sätta dessa principer ur spel för egen skull. Därför bör regeringen överväga att skärpa straffen för övergrepp i rättssak.
mot · H9021570 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om yazidierna och att regeringen bör förstärka sina insatser för att reda ut vad som hände och straffa de som är skyldiga till brott mot mänskligheten, och detta tillkännager för regeringen. attackerade Daesh det yazidiska folket i . Daeshs våld och terror syftade till att fördriva det yazidiska folket och utrota dem. Alternativet som yazidierna ställdes inför var att tvångskonvertera till islam i den tolkning som Daesh har eller att dö. Tiotusentals människor flydde upp i bergen. Tusentals dog antingen för Daeshs händer eller av de extrema förhållandena under flykten. Ytterligare tusentals kvinnor och flickor togs till fånga och såldes som sexslavar av Daesh. En av dessa var nobelpristagaren . Allt pekar på att Daesh begick ett folkmord på yazidierna . Den systematik som Daesh gick fram med och den hänsynslöshet som visades känns igen från folkmord genom historien. bör agera för att ställa de skyldiga till svars för sina handlingar genom att aktivt driva på för en internationell tribunal på plats i regionen. Regeringen bör förstärka sina insatser för att reda ut vad som hände och straffa de som är skyldiga till brott mot mänskligheten. Vi menar att det är av yttersta vikt att alla som gjort sig skyldiga till folkmord ställs till svars för detta. Serkan Köse (S)
mot · H9021571 · 2021-09-30 00:00:00 — Barns idrottande ska inte vara en klassfråga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur fysisk aktivitet och idrott kan möjliggöras för fler barn och unga och tillkännager detta för regeringen. Det finns en mängd fritidsaktiviteter att utöva för ungdomar i dagens . Att dessa skulle vara tillgängliga för alla är naturligtvis inte riktigt. Forskningen visar att barns och ungas fysiska aktivitet är beroende av familjens sociala position och ekonomiska villkor. Tidigare studier visar också att barn till högskoleutbildade föräldrar idrottar i större utsträckning än barn till föräldrar med endast gymnasieutbildning. Bland ungdomar med lågutbildade föräldrar med små ekonomiska resurser är medlemmar i en idrottsförening jämfört av dem med högutbildade föräldrar och med stora ekonomiska resurser. Vissa grupper har större utsikter än andra att utnyttja ett visst fritids- och idrottsutbud och dra nytta av de möjligheter och livschanser fritiden kan erbjuda. Andra har inte råd med deltagaravgifter, utrustning och resor i samband med t.ex. tävlingar. Livsvillkor kan både möjliggöra och förhindra deltagande. Barns och ungdomars deltagande i idrott har blivit en klassfråga. Det gäller både rätten till en meningsfull fritid och rätten till fysisk och psykisk hälsa. Detta är förhållanden som är oacceptabla. Idrotten är en viktig del av samhället som ger människor en känsla av sammanhang och kamratskap. stimulerar idrotten till fysisk aktivitet, vilket främjar folkhälsan och minskar ohälsan bland ungdomar. Idrottsföreningar får stöd av staten genom så kallat lokalt aktivitetsstöd som baseras på antalet deltagare och antal träningstillfällen. En översyn av detta stöd vore önskvärt, med förhoppning om att idrottsföreningar skulle kunna minska sin deltagaravgift för att möjliggöra för fler barn och ungdomar att delta och för fritidshem och idrottsföreningar att få ökad samverkan. På så vis kan barn som går på fritidshem få möjligheten att utföra och vara med på idrott och aktiviteter som i vanliga fall skulle kräva tid och resurser från föräldrarna. Barns och ungas fysiska aktivitet, och därmed deras hälsotillstånd och livskvalitet, ska inte vara beroende av familjens sociala position, utbildningsbakgrund och ekonomiska villkor. Inkludera fler barn i den gemenskap och sociala erfarenhet och de positiva upplevelser som idrotten ger. Serkan Köse (S)
mot · H9021573 · 2021-09-30 00:00:00 — Bättre omställningsmöjligheter för fler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till stärkt omställning och tillkännager detta för regeringen. De som står långt ifrån arbetsmarknaden, lågutbildade och personer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom, behöver ofta olika utbildningsinsatser för att kunna komma helt eller delvis i arbete. Men de reella möjligheterna att delta i utbildning är små. vet vi att gymnasieutbildning är en vattendelare på svensk arbetsmarknad. Den som inte har en utbildning på gymnasienivå löper mångdubbelt större risk att hamna i långvarig arbetslöshet. Andelen jobb som inte kräver någon som helst formell kompetens minskar. Men det är bra att efterfrågan på kvalificerad arbetskraft ökar – ska vara ett land som konkurrerar om de kvalificerade jobben. ska de ökade kraven inte upplevas som problematiska för de enskilda. har ett av världens bästa och mest utbyggda studiemedelssystem och regeringen har aviserat nya satsningar som gör att fler som arbetar kan ta steget och lära sig ett nytt yrke eller vidareutbilda sig inom sitt nuvarande, genom omställningsstudiestödet. Det är bra, gör det enklare att studera mitt i livet och kommer att stärka omställningsförmåga och individers möjligheter att byta yrke. Men de som ännu inte kommit in på arbetsmarknaden eller varit ifrån den träffas inte av denna förbättring. De som är i stort behov av utbildning men där tiden det tar att göra sig anställningsbar genom utbildning och studielån gör att utbildningen i förlängningen inte lönar sig. Förändringar krävs i alla våra ersättningssystem så att de alla stödjer omställning. Särskilt viktigt är det att lågutbildade och låginkomsttagare har möjligheter att fortbilda sig. Regeringen har utrett sjuk- och aktivitetsersättningen mot bakgrund av att allt färre beviljas förmånerna och för att ersättningen ska bli enklare att kombinera med rehabilitering samt att de med arbetsförmåga enklare ska kunna återgå till visst arbete eller annan sysselsättning, exempelvis studier på deltid. För oss är det avgörande att också personer med sjuk- och aktivitetsersättning ges möjlighet att ta igen studier på gymnasienivå. Särskilt viktigt är det för att ta individen närmare arbetsmarknaden och för att ta vara på resterande arbetsförmåga. Det behövs verkningsfulla insatser för att stödja de som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma i sysselsättning. Möjligheten att studera på gymnasienivå med aktivitetsersättning finns , men det är få som i realiteten får det beviljat. De förslag som presenterats i utredningen ”En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet” kan bidra till att ge fler möjlighet till ersättning samt öppna upp för enklare regler vid visst arbete och studier. Regeringen bär därför överväga att arbeta i denna riktning så att fler kan kombinera ersättning med studier.