mot · H9023225 · 2021-10-04 00:00:00 — Bostäder och grönt samhällsbyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att förändra fastigheters verksamhetssyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera nödvändiga reformer när det gäller samhällsbyggnad i syfte att öka beredskapen inför framtida krissituationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kartläggning och översyn av myndighetskrav som påverkar byggandet i syfte att fler bostäder ska byggas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra nödvändiga reformer till följd av utredningen om modernare byggregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försöksverksamhet och möjligheten att peka ut innovationsytor där avsteg från gällande byggregler är tillåtna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvidgad regionplanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för andra aktörer att utföra delar av det som är Lantmäteriets arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för kommuner att inrätta kommunala lantmäterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan om lantmäteriverksamhet bör tillåtas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en maximal handläggningstid vid överklaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa sakägarkretsen vid överklaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en avgift för överklagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla byggprocesser genom att upplåta geodata åt bygg- och fastighetsföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja helt digitala processer för såväl planering som plangenomförande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att nå målsättningen att tillgängliggöra nationella geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta bostadsbyggande genom att riksintressena preciseras så att mindre arealer omfattas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den översyn av riksintressen som genomförts under ledning av bör följas upp och leda till konkret handling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksintressena återkommande bör aktualiseras samt att en solnedgångsklausul för riksintressen bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunalt instiftade naturreservat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en noggrann avvägning mellan behovet av bostäder och produktiv jordbruksmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka arean för komplementbostadshus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de s.k. Attefallsreglerna justeras så att endast bygganmälan krävs också vid installation av takfönster, i likhet med vad som gäller för takkupor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om dialog mellan det offentliga och branschen i jämställdhetsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställd samhällsbyggnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn kring hur företag som driver ett aktivt värdegrundsarbete kan premieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att se över nedskrivningsreglerna i syfte att finna lösningar som underlättar bostadsbyggande i hela landet, och att en utredning bör tillsättas för att föreslå lämpliga förändringar i årsredovisningslagen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga kreditgarantierna bör riktas tydligare mot svaga marknader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid handläggning av de statliga kreditgarantierna ska beakta varierande fastighetsvärden på svaga marknader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad information och rådgivning kring de statliga kreditgarantierna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter att bilda gemensamma bostadsrättsföreningar på olika fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta bygglov med anmälningsplikt utanför detaljplanelagt område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kraven på bygglov för glampingtält, , husbilar och villavagnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett slopande av fastighetsavgiften riktat till den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur kommuner på ett rimligt sätt kan ges möjlighet att förvärva vanvårdade fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om proportionalitet när det gäller bedömningen av bostadsbyggande i landsbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten till en lägre avstyckningsavgift om den fastighet som bildas understiger ett visst värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett enkelt och enhetligt kulturskydd för fastigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att takytor bör betraktas som en strategisk resurs för energiproduktion, dagvattenhantering samt ekosystemtjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler insatser för att öka byggandet i trä och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig strategi för att säkra förutsättningarna för en cementindustri i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återbruk och återvinning av byggmaterial och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mätning av radon, exempelvis i samband med obligatorisk ventilationskontroll, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett effektivt system för ekologisk kompensation som bidrar till biologisk mångfald och ekosystemtjänster vid nyexploatering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare integrera åtgärder för att stärka den biologiska mångfalden i stadsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbar va-infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda olika lösningar och incitamentsstrukturer som gör det mer lönsamt, kostnadseffektivt och eftersträvansvärt att samverka kring va över kommungränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alternativa lösningar till tvångsanslutningar till det kommunala va-systemet bör ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverken för åtgärder i enskilda avlopp bör ses över för att skapa större flexibilitet och ett större fokus på miljönyttan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ej likställa industri- och trafikbuller med ljud från exempelvis skolor och idrottsaktiviteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om modernisering av samtliga bullerregler, bl.a. genom att bullernivåer mäts och värderas innanför fasad i syfte att stimulera användning och utveckling av nya tekniska lösningar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla den nationella bullersamordningen och ta fasta på tekniska framsteg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundligt se över strandskyddslagstiftningen i syfte att differentiera den med hänsyn till att tillgång till sjöar och stränder, befolkningstäthet och exploateringstryck varierar i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare att få bygga strandnära och skapa bättre förutsättningar för bostäder, besöksnäringen och gröna näringsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det lokala inflytandet och medbestämmandet i frågor som rör utveckling i områden som omfattas av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphäva det generella strandskyddet vid små insjöar och mindre vattendrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphäva strandskyddet vid anlagda vatten som har skapats efter 1975 samt nya anlagda vatten som uppkommer efter de nya strandskyddsreglernas ikraftträdande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna inte ska ha möjlighet att ändra tidigare förordningar och beslut om strandskyddets omfattning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ytterligare förtydliganden kring vad som ska gälla för redan ianspråktagen mark samt strandskyddets upphävande vid ändring av detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att landsbygdsområden automatiskt ersätter tidigare LIS-områden samt att strandskyddet upphävs av länsstyrelserna ifall de tre kriterierna för landsbygdsområden uppfylls och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterierna för landsbygdsområden bör definieras och preciseras mer tydligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommuner möjligheten att införa landsbygdsområden genom de kommunala översiktsplanerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka de särskilda skälen för dispens i landsbygdsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli lättare att vidta klimatanpassningsåtgärder i strandnära områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre förutsättningar för en ökad och mer effektiv tillsyn från myndigheternas sida och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en ny och kort utredning som ser över undantagen för de areella näringarna i strandskyddslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kontrollstation efter att de nya strandskyddsreglerna träder i kraft samt att denna sker i form av en utvärdering likt den tidigare strandskyddsdelegationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör få i regeringsuppdrag att digitalisera uppgifter om strandskyddets omfattning i respektive län och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddet i vissa fall kan stärkas om ett område redan har en hög exploateringsgrad och efterfrågan på mark för bebyggelse är stor, samt i vissa vattenområden av särskild betydelse för växt- och djurlivet, och tillkännager detta för regeringen. Byggandets förutsättningar sätter på många sätt ramarna för människors liv och vardag. Tak och väggar, spår och vägar, grönområden och mark som kan exploateras är viktiga resurser i ett modernt välfungerande samhälle. Ekonomiska realiteter, naturens lagar och rättsstatens principer ställer tydliga krav på samhällsbyggandet. Klimatomställningen måste fortgå. Samhället måste rustas för kriser och katastrofer. Samhällsutmaningar som integration, demografi liksom social och regional klyvning måste hanteras. Behovet av bostäder är stort. Enligt rapporterar 207 av 290 kommuner att de har underskott på bostäder i någon form. Även om antalet kommuner som rapporterar underskott har minskat är det tydligt att fler bostäder behöver byggas. Det befintliga bostadsbeståndet måste dessutom nyttjas mer effektivt. behövs medvetenhet om att förutsättningarna för bostadsbyggandet och skapandet av bra boendemiljöer skiljer sig åt i olika delar av landet. En hållbar bostadspolitik måste utgå från lokala förutsättningar, som den ska vara anpassad till de övergripande samhällsutmaningar vi står inför. För att minska underskottet av bostäder behöver alla goda krafter hjälpas åt. Stat, kommuner, regioner, företag, organisationer med flera, kan bidra till att skapa en bättre fungerande bostadsmarknad i . Ofta förs debatten om en del av bostadspolitiken i taget. En åtgärd löser inte alla problem och alla måste vara beredda att bryta med invanda föreställningar. För att hela bostadsmarknaden ska fungera på bästa sätt behöver myndigheter, kommuner, banker, näringsliv, politiker och alla övriga aktörer som är delaktiga i samhällsbyggandet samspela. Grunden är att skapa rätt förutsättningar för att den som söker någonstans att bo snabbt ska kunna få tag på en bostad. Att den som har en bostad tryggt ska kunna bo kvar. Och att den som saknar tak över huvudet ska kunna erbjudas någonstans att bo. Med långa köer in på bostadsmarknaden behöver också användandet av befintlig bebyggelse kunna förändras så att byggnader som uppförts för andra syften än bostäder kan omvandlas efter dagens behov. Inte minst kommer behovet av omvandling av byggnaders användningsområde sannolikt öka som en effekt av Covid-19-pandemin. Kommunerna skulle kunna bidra till detta om lagen gav dem större möjligheter att i detaljplan ändra byggnaders syfte. På så vis kan verksamhetslokaler bli till nya bostäder. Detta kan också sänka risken för att byggnader står tomma, till exempel när verksamheter flyttat till annan ort eller lokalen av andra orsaker inte längre efterfrågas för sitt ursprungliga syfte. Denna fråga bör därför utredas. Samhällsbyggande till skydd mot kriser har liksom resten av världen drabbats av Covid-19-pandemin. Samhället har drabbats såväl av sjukdomen som av den ekonomiska kris som följde i virusets spår. blev det mycket tydligt hur viktigt det är med ett samhällsbygge som är robust och som kan hantera kriser. Behoven av att kunna lagra matvaror för att klara i isolering har tydliggjorts. Nödvändigheten av bredbandsutbyggnad för att ge människor i hela landet en möjlighet att arbeta hemifrån har blivit uppenbar. När människor avråtts från att använda kollektivtrafik har det också visat sig hur viktigt det är med ett samspel av olika transportslag för att människor ska kunna ta sig från punkt A till punkt B, också i kristider. Pandemin innebär att vi behöver dra lärdomar hur vi bedriver samhällsplaneringen nu och . Dels för att klara kriser som liknar denna. Men krisberedskapen måste också utformas utifrån antagandet att nästa kris kan vara av en helt annan natur. Det kan handla om en annan typ av smitta, eller helt andra händelser som påverkar och omvärlden. Extremväder, översvämningar, bränder och nya sjukdomar är omedelbara följder av klimatförändringarna som redan påverkar oss. Händelser som kan leda till brist på vatten och livsmedel, eller orsaka störningar i elförsörjning och annan samhällsviktig infrastruktur. Behoven av lagringsutrymmen för livsmedel, tillgången till uppkoppling och mobilitet är exempel på sådant som måste vägas in i arbetet för att stärka krisberedskap. Det kan handla om att skapa nya standarder för exempelvis bredband i bostäder. Det kan handla om hur man undviker att göra bostadsområden beroende av enbart ett transportslag. Men det kan också vara att minimera risken för att smitta kan spridas i samhället. Vatten- och avloppslösningar kan bli mer motståndskraftiga om inte alla hushåll ansluts till gemensamma kommunala vattentjänster. Med mer decentraliserade lösningar kan krishantering i vissa fall underlättas. Att underlätta för byggnation också utanför detaljplanelagt område eller huvudorten kan bidra till minskad sårbarhet totalt sett. Möjligheten att ändra planbestämmelser och upphäva bygglovskrav har också visat sig viktig i kris. Här bör gällande lagstiftning och regelverk ses över. Kopplat till den ekonomiska krisen är det också viktigt att belysa möjligheten att kunna ändra fastigheters och byggnaders verksamhetssyfte. Behoven av bostäder är alltjämt stort, i ett läge där exempelvis hotellnäringen får stora svårigheter kan fastigheter som står tomma lättare omvandlas till bostäder. Sammanfattningsvis är det av största vikt att en översyn görs av frågor som rör samhällsbyggnadsfrågor och krishantering för att identifiera nödvändiga reformer som kan öka beredskapen för nutida klimatförändringar och framtida krissituationer. För att råda bot på bostadsbristen och öka antalet tillgängliga bostäder behövs ett fortsatt arbete med att undanröja hindren för nybyggnation. De myndighetskrav som styr byggandet syftar vart och ett så gott som alltid till att den svenska bostadsmarknaden ska kunna erbjuda trygga och säkra boenden till god kvalitet. Det är bra. Men kraven måste också ses i ett vidare perspektiv. Hur blir den helhet som de tillsammans bildar? Med ett lapptäcke av regelverk tenderar vi att få ett svåröverblickbart system med långdragna och komplicerade processer. För att det ska vara möjligt för berörda aktörer och privatpersoner att navigera bland de regler och system som omger bostadsmarknaden är det viktigt med tydlighet kring vad som gäller och att myndighetskraven inte leder till onödiga hinder för nyproduktionen. Exempelvis måste det vara möjligt också för mindre aktörer att göra sig gällande på byggmarknaden. En kartläggning och översyn av de myndighetskrav som påverkar byggandet bör därför genomföras. Liksom en översyn av kraven för bostäder av en mer tillfällig karaktär, såsom studentbostäder eller co-living, Syftet ska vara att fler bostäder byggs. För ett drygt år sedan presenterades slutsatserna från utredningen som gjorts av byggregler (SOU 2019:68). I utredningen presenteras en lång rad förslag som på olika sätt kan underlätta byggandet. Vi kan konstatera att utredningen i stora delar mottagits positivt och anser därför att det är viktigt att regeringen aktivt tar frågan vidare och lägger förslag på bord som leder till att nödvändiga reformer genomförs. kommuner har planmonopol, och detta är något som värnar. Det innebär att kommunerna i teorin har goda möjligheter att vara drivande ifråga om att utveckla och förenkla sina plan- och bygglovsprocesser. Planmonopolet erbjuder ett utrymme som kommunerna bör ges bättre förutsättningar att ta tillvara. Genom att låta kommuner testa olika lokalt anpassade modeller kan nya effektiva arbetssätt uppstå, som möjliggör kortare ledtider från idé till byggklar mark och färdiga hus. Därför föreslår också införandet av försöksverksamhet för att förkorta och förenkla byggprocesser. För att ytterligare förenklingar och effektiviseringar av byggandet ska komma till stånd är det också viktigt att det finns utrymme för innovationer. Det bör därför finnas möjlighet att på vissa platser eller i samband med exempelvis bomässor och liknande att peka ut innovationsytor där avsteg från gällande byggregler är tillåtna. Detta kan skapa fler möjligheter för bostadsbolag, byggare och arkitekter att tänka nytt och pröva nya lösningar. Viktigt i samband med detta är att det också är tillåtet att låta människor bo i dessa bostäder så att de nya lösningarna kan prövas skarpt och möta verkliga behov. Denna typ av försök och innovationsytor kan spela stor roll i landsbygdskommuner där behovet för att pröva nya lösningar för att över huvud taget få nybyggnation till stånd är särskilt stort. Den statliga nivån behöver stödja och uppmuntra kommunerna i planeringsarbetet. Det kan till exempel handla om att bidra med kunskap och erfarenheter. Inom detaljplanelagt område finns ofta mark som snabbt kan tas i anspråk för bostadsbyggande. Men många kommuner behöver goda exempel och erfarenheter av andra liknande projekt för att lyckas med detta. vet vi att olika modeller och arbetssätt för att samordna beslutsfattandet och påskynda förtätning och utveckling inom detaljplanelagt område har prövats och prövas återkommande runtom i landet. På motsvarande sätt kan kommuner, som har svårt att bebygga den mark som finns tillgänglig, behöva utveckla metoder att anvisa mark och sänka kostnaderna för byggherren. Här kan den statliga nivån fungera som smörjmedel för att en klok lösning från en kommun i norr kan gå på export till kommuner i söder, och vice versa. Det kan också finnas skäl för en översyn av plan- och byggförordningen i syfte att finna en rimligare balans vad gäller byggsanktionsavgifternas storlek. En ökad regional samordning i planarbetet syftar till att peka ut hur användningen av mark- och vattenområden liksom riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse genomförs på ett sätt som gagnar regionen som helhet. och län har av regeringen givits i uppdrag att utgöra regionplaneorgan och samordna i de fall då den fysiska miljön i två eller flera kommuner berörs. Arbetet i de båda regionerna bör utvärderas och regionplanering tillämpas i andra län och kommunalförbund där efterfrågan finns. En annan faktor som påverkar byggandet är Lantmäteriets handläggningstider som är för långa. Det behövs effektiviseringar och liberaliseringar. En översyn bör därför göras i syfte att förenkla och modernisera de lagar och regler som styr lantmäteriverksamheten. Det måste till exempel bli möjligt för andra aktörer att ta över delar av det som är Lantmäteriets ansvarsområden. Det behöver också bli lättare för kommuner att inrätta kommunala lantmäterier, dessutom bör samverkan om lantmäteriverksamhet tillåtas. På så sätt kan kostnaderna minskas och handläggningstiderna kortas. Många och långa överklagandeprocesser leder också till att förlänga och försvåra byggprocesserna. ser vi också hur möjligheten att överklaga missbrukas i syfte att försvåra och försena. Detta är allvarligt i ett läge när behovet av bostäder är så stort som det är . När detta sker är risken överhängande att byggherrarna hellre väljer att avstå från att bygga än invänta en utdragen rättsprocess. När det gäller överklaganden bör en maximal handläggningstid införas. Sakägarkretsen vid ett överklagande bör begränsas. Effekterna av införandet av en avgift för den som överklagar beslut om bygglov och detaljplan bör utredas. Vi vill också stärka den enskildes rätt vid prövningar av bygglov genom omvänd bevisbörda så att ansvaret ligger hos myndigheten att kunna påvisa att ett ärende strider mot lagstiftningen.