mot · H9023773 · 2021-10-05 00:00:00 — Genom att stärka och utveckla biståndets roll som hävstång för andra kapitalflöden och investeringar kan biståndet nå fler människor och mer kan göras för mindre pengar. Ett förhållningssätt som anser bör prioriteras i högre grad . I det reformarbete som genomfördes av biståndspolitiken under den tidigare alliansregeringen – 2014 lanserades en transparensgaranti för att säkerställa medborgares såväl som mediers möjlighet att i en högre utsträckning följa var resurserna i biståndsbudgeten går. Hemsidan lanserades syftandes till att förbättra transparensen. vill nu ta dessa reformer ett steg vidare genom att införa en resultatgaranti. Medborgarna ska inte bara kunna följa var pengarna går. Man ska också ges möjlighet att följa vad som genomförs med de skattemedel som avsätts till biståndspolitiken och vilket resultat det leder till. Det kan exempelvis handla om kvantitativa mått såsom hur många barn som vaccineras genom stöd från svenska skattebetalare, men även frågor såsom hur stor andel av medlen som avsätts för administration och vidareförmedling. En resultatgaranti skulle således också utveckla den biståndspolitiska debatten genom att höja kunskapsnivån bland allmänheten kring var biståndet går och dess resultat. vill att i tar initiativ till att se över regelverket kring vilka insatser som kan klassificeras som bistånd. Bland aktuella frågor bör exempelvis upprättandet av en krigsförbrytartribunal i kunna finansieras genom biståndet såväl som polisens internationella samarbeten vilka finansieras inom utgiftsområde 5 i den svenska statsbudgeten. Vidare bör verka för att regelverket förändras så att fler insatser för demokrati och mänskliga rättigheter kan klassas som bistånd, exempelvis stöd till de människor och organisationer som arbetar för demokrati i vilket finansieras från anslaget 1:11 Samarbete inom . Bred utvärdering av insatser i har varit det största mottagarlandet av svenskt bistånd. har gått till insatser i ämnade att bygga upp civilsamhället och stärka arbetet för demokrati. Efter Talibanerna tog över makten har många framsteg som gjorts gått förlorade. visar studier att resultaten av utvecklingssamarbetet varit svaga. Afghanistanexperten har analyserat insatser och sammanställt en rapport för statliga Expertgruppen för biståndsanalys (). I den konstaterar han att ”Finansieringssätten har ofta gått utanför budget och utan att gå via landets regering, och finansieringsnivåerna – inte minst de militära utgifterna – har bidragit till att skapa en stat som är mer beroende av externa intäkter än av inhemska”. Han hävdar att de ekonomiska flödena har haft stora negativa konsekvenser för möjligheterna att göra stabilt. Ett genomgående tema är att det funnits för lite förståelse för hur faktiskt fungerar. Det har även framkommit uppgifter om att företrädare för afghanska organisationer avkrävts mutor för att få bistånd beviljat. Företrädare för civila organisationer hävdar att korruptionen finns högt upp inom organisationerna som delar ut bistånd. står landet inför en hård tid med en befolkning som närmar sig universell fattigdom. Enligt FN är hälften av landet redan nu i behov av humanitärt stöd och står inför en humanitär katastrof. I det värsta scenariot kan andelen fattiga öka på mindre än – från . Behovet av ett snabbfotat humanitärt stöd är stort. Ska morgondagens internationella bistånd leda till verkliga resultat måste vi lära av gårdagens misstag. anser att det behövs en bred utvärdering av de svenska insatserna i . En utvärdering bör tydliggöra hur mycket biståndspengarna bidragit till långsiktiga effekter, och, om inte, bör det framgå varför. Boriana (M)