mot · H9023689 · 2021-10-05 00:00:00 — Användningen av digitala brevlådor har ökat markant men mer behövsför att fler ska nyttja möjligheten. Myndigheter kan genom olika incitament stimulera människor och företag att använda digitala verktyg och brevlådor. har introducerat möjligheten att få skatteåterbäring för den som har en digital brevlåda. Den typen av incitament är utmärkt för att stimulera fler att välja den digitala brevlådan och kommer aktivt arbeta för att främja fler sådana åtgärder. En mer innovationsvänlig upphandling vill utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, regioner, kommuner och företag. Ur ett innovationsperspektiv är det viktigt hur underlagen för offentliga upphandlingar ser ut. I underlagen kan upphandlaren beskriva den önskade produkt eller tjänst de vill köpa, men det är också möjligt att beskriva den funktion produkten ska uppfylla eller vilket problem den ska lösa, så kallad funktionsupphandling. Öppna underlag som fokuserar på funktion skapar nya möjligheter att få nya kreativa lösningar och produkter. Inte minst efter pandemin behöver växla upp och ge förutsättningar för företag att sälja sina produkter och tjänster för att lösa samhällsutmaningar. ser en stor potential i att företagen kan vara med och lämna anbud på funktion till såväl kommuner som regioner. behöver möta ökade krav på välfärdstjänster och hitta smarta lösningar. Företagslösningar för det offentliga är en viktig del i att skapa en språngbräda på en hemmamarknad för att entreprenörer och företag ska bli internationellt erkända. Följ upp statligt riskkapital På EU-nivå bör verka för att regelverk om företagsstöd blir så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På nationell nivå finns det även en mängd andra företagsstöd, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling, där behov finns av närmare granskning. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . För att inte svenska skattemedel ska gå förslösade i olika typer av stöd eller investeringar med statligt riskkapital krävs en mer noggrann uppföljning och utvärdering. anser därför att länsstyrelserna bör få i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga riskkapital som används och genomföra en analys av resultat och uppföljning. Länsstyrelsernas och myndigheternas roll för att utveckla näringsliv och företagande Förordningen (2017:868) ger instruktion till länsstyrelserna om att främja länens utveckling och de ska verka för att nationella mål får genomslag i länen. Med det perspektivet som grund vill vi ge en tydlig roll av att hjälpa till för att hitta lösningar framåt tillsammans med näringslivet. På så vis blir de behjälpliga i att hitta lösningar för att främja hållbar utveckling. Det uppdrag som regeringen gav att , och länsstyrelserna i samråd ska ta fram konkreta tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan bör utvidgas till ett generellt uppdrag av att verka för att vara behjälpliga att hitta hållbara lösningar. Minska de riktade statsbidragen har de riktade statsbidragen blivit betydligt fler. Satsningarna är vällovliga men det låser också fast kommuner regioner i ökad administration och styrning. Det behöver vara upp till kommuner och regioner att styra resurser dit de bäst behövs. Den stora mängden bidrag slår också mot mindre kommuner, som inte har kapacitet att söka alla de statliga bidrag som finns. Administrationen runt bidragen är dessutom ofta så omfattande att man behöver ha flera personer anställda bara för att söka, följa upp och återredovisa bidragen. anser att de riktade statsbidragen minskas till förmån för generella statsbidrag. Generella statsbidrag ger stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse. Dessutom minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. Minska den statliga detaljstyrningen Den statliga styrningen av kommunerna har ökat . Detta riskerar att sätta käppar i hjulet för den lokala utvecklingen runt om i landet. Statskontoret bedömer att den samlade statliga styrningen av kommunerna har ökat i omfång, komplexitet och detaljeringsgrad . Dagens detaljstyrning riskerar att minska utrymmet för de kommunala verksamheterna att använda sin kompetens och erfarenhet samt utrymmet för anpassning av verksamheten till lokala förutsättningar och behov. Större kommuner är mer nöjda med hur den statliga styrningen fungerar medan små kommuner upplever att den fungerar sämre. Delvis beror det på att de små kommunerna upplever att styrningen är utformad utifrån stora kommuners behov. Men också på grund av svårigheter bland annat med att söka de öronmärkta bidrag som styr kommunernas verksamhet. För att minska den administrativa bördan, förbättra kommuners möjligheter att anpassa verksamheten efter lokala behov och skapa förutsättningar för innovation bör den statliga styrningen av kommunerna minska. Undantag för mindre kommuner För små kommuner med begränsade resurser innebär statliga regler och administration en relativt större börda. anser att man bör införa undantag i den statliga reglering för småkommuner som i högre grad tyngs av den administrativa börda som statlig reglering innebär. Det kan gälla allt från strandskydd och till krav inom vård, skola och omsorg som inte bör vara bindande för mindre kommuner. Möjligheten att samverka mellan kommuner ska också underlättas och regelverket förenklas. Strandskyddet har trots goda syften varit föremål för omfattande kritik. Markägare upplever sig hindrade att bygga på och använda sin mark. Kommuner hindras att tillåta exploatering av områden som skulle kunna bli lönsamma genom närheten till vatten. Även i områden med stor tillgång till stränder är strandskyddet mycket starkt. ser olika ut och en lösning passar sällan alla platser. anser därför att strandskyddet måste reformeras i grunden för att uppnå en mer balanserad lagstiftning som skyddar stränder och natur där det behövs men inte hindrar bostadsbyggandet mer än nödvändigt. För fler mer detaljerade förslag, se vår motion ”Reformer för ett ökat byggande och en bättre bostadmarkand”. Stärk underhållet av järnväg fick uppdraget att upprätta en långsiktig plan för underhåll av järnväg. Efter begäran från beslutade regeringen att förlänga uppdraget och utredningen presenterades SOU 2020:18. Utredningen föreslår i linje med de av regeringen aviserade riktlinjerna att delar av järnvägsunderhållet ska återförstatligas. Att järnvägens underhåll och investeringar upphandlas har inneburit att våra skattemedel kunnat användas effektivare. Enligt en rapport från VTI har konkurrensutsättningen genom upphandling av järnvägsunderhåll sänkt underhållskostnader med . Detta med bibehållen kvalitet. Det är i ljuset av detta som regeringens vilja om återförstatligande blir obegriplig. Vi lever i en modern och global tid med många och stora aktörer inom järnvägssektorn. Att backa tillbaka till ett gammalt monopolliknande system kommer att generera ökade kostnader samt effektivt stänga dörren för nya och innovativa lösningar. ansvar för besiktningen av skicket och underhållsbehoven på hela järnvägen skall dock ligga kvar. Flera utvärderingar, bland annat slutbetänkande SOU 2015:110 ”En annan tågordning – bortom järnvägsknuten”, pekar på otillräcklighet avseende såväl upphandlingar som att bedöma järnvägen ur ett övergripande perspektiv. Detta behöver därmed förändras och förbättras. En plan för enskilda vägar I finns det enskild väg med statligt stöd som tillsammans med statlig väg och kommunala vägar och gator bygger det för transporterna helt avgörande svenska vägnätet. De enskilda vägarna förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Enskilda människor och olika vägföreningar gör därmed stora insatser för näringsliv och pendling. Staten bör ta ett större ansvar för att planera underhåll och reinvesteringar i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Det finmaskiga vägnätet skall erbjuda en hållbar standard för bärighet och väghållningen som ska fungera året runt. Myndigheternas tillämpning av regelverken skall syfta till att underlätta för underhåll och reinvestering av dessa vägar. Det enskilda vägnätet behöver långsiktigt stärkas och regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan. Laddstolpar i hela landet Omställningen av fordonsparken är i full gång, allt fler köper en elbil i takt med att sträckan du kommer på en laddning ökar som fordonstillverkarna helt eller delvis planerar för en utfasning av de fossila modellerna. Ska denna förändring vara möjlig i större utsräckning är det politikens främsta uppgift att se till att det finns ren el, utbyggda elnät och en infrastruktur som stödjer laddning. Andelen publika laddstolpar finns inte i tillräckligt hög grad , speciellt på landsbygden, därför måste fler byggas längs med vägarna. I partimotion – ”Så får vi ordning på – Klimat och energi” finns mer om de satsningar vi önskar göra.