mot · H8023909 · 2021-03-31 00:00:00 — För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar även regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att terroristorganisationen kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Hamas vill förinta staten och det judiska folket, och har skjutit tusentals raketer mot . Inget folk ska behöva acceptera att leva under sådana förhållanden, och efterlyser därför ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. förtroende för och den palestinska myndigheten (PA) är lågt, då de bidrar till att sprida antisemitisk propaganda, uppviglar till våldsbrott och avlönar terrorister och mördare, och krav bör ställas för att myndigheten ska erhålla stöd från EU som anförts tidigare i fråga om bistånd. De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för olika minoriteter. Islamiska statens (IS) härjningar förvärrade situationen ytterligare, och efter att de grupper som av terrorsekten ansetts vara otrogna dödats eller fördrivits från sina hem påbörjade man ett folkmord och en förintelse av oersättliga förhistoriska kulturarv. FN:s expert på minoritetsfrågor har betecknat utvecklingen för områdets minoriteter som förödande och oåterkallelig. , men också en lång rad andra parlament, däribland den amerikanska senaten, har erkänt händelserna i området som folkmord, vilket vi välkomnar. är en problematisk statsbildning då landet innefattar ett flertal religiösa och etniska minoriteter som visar på uppenbara svårigheter att samexistera fredligt. Nineveslätten var historiskt en del av det assyriska kungariket, och kristna och andra minoriteter har utgjort en majoritet i området. Dessa grupper kräver att området ska få långtgående autonomi inom den irakiska statsbildningen. Kurderna har länge haft en varierande men betydande grad av självstyre inom . I dagens instabila situation har kurderna uppvisat förmåga att försvara de områden som de anser tillhör dem. Kurderna har, jämfört med andra minoriteter i området, visat stor vilja till demokratisk utveckling. Kurderna har även visat ett engagemang för mänskliga rättigheter då de gett skydd åt andra minoriteter som drabbats av IS framfart. stöder utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. anser att regeringen bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena, och vi välkomnar att så i viss mån skett även om skalan är otillräcklig. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Det har varit känt i omvärlden hur utsätter den muslimska gruppen uigurer och andra minoriteter för tvångsarbete, tortyr och systematiska våldtäkter i fångläger i . tidigare utrikesminister uttalade med instämmande från nuvarande utrikesminister officiellt att kampanj för massinternering, tvångsarbete, tortyr, tvångssterilisering och misstänkta mord på över en miljon uigurer och andra minoriteter i kan klassas som folkmord och brott mot mänskligheten. fördömde utrikesminister det han med rätta kallar för barbarism i Xinjiang. Han meddelade vidare att man avsåg att införa höga böter för företag som inte kan bevisa att deras leveranskedjor är fria från tvångsarbete. Det är viktigt att stora aktörer som EU sätter ned foten och agerar kraftfullt. välkomnar EU-sanktioner mot i syfte att få övergreppen att upphöra och ser med fördel på att dessa ökar i proportion till de statssanktionerade brotten i landet. EU och har mycket att tjäna på ett utökat samarbete, inte minst mot bakgrund av att det finns en liknande syn på grundläggande värderingar. är likaså en given destination för innovationskraftiga svenska företag som önskar ta sig närmare de tillväxtmarknader som finns i . Det finns också ett ömsesidigt intresse av att utnyttja den potential som ett långtgående akademiskt utbyte för med sig, och utökade handelsrelationer skulle enbart stärka såväl EU som . EU, som är en av de största investerarna i , är också en av viktigaste handelspartner. EU har arbetat för upprättandet av olika frihandelsavtal även utanför unionen, vilket har en lång rad fördelar. Såväl EU som skulle tjäna på om inkluderades i EU:s handelsområde genom ett eget frihandelsavtal med unionen. Ett sådant avtal skulle förenkla och förbättra handel som skyddet av de omfattande europeiska investeringarna i utökades. Dessutom skulle det kunna bidra till att fler taiwanesiska företag lockades att investera i , vilket leder till högre sysselsättning. Stärkta handelsförbindelser bidrar även till att mänskliga rättigheter, inklusive den taiwanesiska demokratin och yttrandefriheten, förstärks. vill därför att EU upprättar frihandelsavtal med . 2019 firade och 70-åriga samarbete för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsutveckling – värden som kommit att prägla större delen av EU . Det var också året då den kommunistiska revolutionen på fyllde , vilket lägligt nog kom i samband med att en riksdagsmajoritet i trotsade människorättsförsvarares och exilkubaners vilja, genom att ratificera det omtalade EU–. Nämnda avtal innebar i korthet att man legitimerade den djupt odemokratiska kubanska kommunistregimen som man aktivt hållit den politiska oppositionen utanför samtalen. Det kan närmast betraktas som en mycket dålig start om syftet med detta avtal vore att förbättra situationen för kubaner i allmänhet och politisk mångfald eller demokrati i synnerhet. Likväl gick man vidare och riksdagsmajoriteten svek den kubanska oppositionen trots åtskilliga vädjanden och trots en utrikesdeklaration innehållande en påstådd demokratioffensiv. Mot bakgrund av att avtalet helt saknade krav på förändring från sida var det inte konstigt att många förfärades över ställningstagandet som tagits trots att regimens tryck på civilsamhället ökat. Avtalet tillämpas fortfarande provisoriskt eftersom det inte har ratificerats av samtliga av EU:s medlemsstater, vilket är positivt. menar att det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan och (PDCA) helt ska sägas upp. Del 4 – Ekonomiska och finansiella frågor Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU förhåller sig kritiska till EU:s makrofinansiella stöd till länder som inte är medlemmar i unionen, i synnerhet vad gäller länder som tydligt har visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. anser därmed att kommande planerade utbetalningar till utomstående länder ska dras in och återföras till medlemsländerna. Utöver detta vill vi framhäva vikten av att låta medlemsländerna enskilt bestämma om de är beredda att erbjuda lån och stöd till krisande ekonomier. är kritiska till att har blivit bemyndigad att låna upp medel på kapitalmarknaderna till ett belopp av . Att , som redan är en stor nettobidragsgivare, får bära kostnaden – och stå som säkerhet – för ett historiskt bidragspaket till länder med mindre välskötta ekonomier är inte försvarbart. Skuldpaketet är vidare ett stort steg mot ett mer federalistiskt EU och ett stort steg bort från den svenska synen på ansvarsfull finanspolitik. I takt med ökade kostnader för att allt fler uppgifter kommit till för EU och att intäkterna genom avgifter förändrats har allt oftare diskuterat beskattning utöver medlemsavgifterna för att öka finansieringen av de ökande kostnaderna, bl.a. i syfte att täcka inkomstbortfallet som kommit av utträde ur unionen. Ytterligare finansiering har gjorts genom kraftigt ökad belåning, inte minst för den s.k. återhämtningsfonden som i sin tur medför ytterligare ökade kostnader. Det planeras flera europeiska skatter, på exempelvis plaster, bolagsvinster och transaktioner. Vi ser en risk att alla dessa kostnads- och skattehöjningar inom EU kan driva fram en flytt av företag till andra länder utanför EU. är motståndare till utvecklingen och vill vända om i helt motsatt riktning. har begreppet kvalificerad majoritet vid beslut i skattefrågor återkommit i den europeiska skattedebatten. Eftersom vill driva igenom beslut om beskattningsrätt på EU-federal nivå men upplevt en tröghet i detta då många medlemsländer motsatt sig har man från sida önskat finna ett annat tillvägagångssätt och en annan tillämpning. Det har fått beteckningen kvalificerad majoritet, vilket innebär att enhällighet inte ska krävas, utan det ska räcka med att en viss andel av medlemsländerna är positiva för att skatter ska införas på EU-nivå – för samtliga medlemsländer. Eftersom det inte varit helt lätt att införa har börjat med andra strategiska grepp. Det senaste exemplet har varit att använda pandemikrisen som en förevändning för ändringar i beslutsvägar inom skattepolitiken på EU-nivå. ger inget stöd till principen om skattebeslut utifrån kvalificerad majoritet. Inom området internationell beskattning arbetar för att utveckla nya beskattningsmodeller som ska hantera de nya digitala affärsmodeller som uppkommit. Det föranleder diskussionerna om digital beskattning som är under utveckling och på förslag. uppfattning är att ska ta del av i syfte att motverka skatteundandragande, men vi menar att implementeringen ska vara av frivillig mellanstatlig karaktär på nationell nivå. Med andra ord ska implementeringen aldrig göras på EU-federal nivå med en tvingande karaktär så att makten över beslutet ligger utanför riksdag. Del 5 – Rättsliga och inrikes frågor framförde i den s.k. Tele 2-domen att en generell samt odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter såväl som lokaliseringsuppgifter om samtliga abonnenter, registrerade användare och elektroniska kommunikationsmedel inte var förenlig med . har därefter inbjudits att genomföra en studie i syfte att se om förutsättningar är för handen avseende en framtida EU-rättsakt på området. Det tål att tilläggas att man i hållit förhandlingar kring datalagring . har tillsammans med en rad andra medlemsstater deltagit i fyra av målen och inför domstolen argumenterat för att utrymmet för datalagring bör kunna utvidgas i förhållande till Tele 2-domen och att nationell säkerhet och försvar är frågor som faller utanför tillämpningsområde. Kommissionens uttalanden och den fortsatta beredningen av ärendet visar att även andra nu ser problematiken som uppstått. Det är angeläget att direktiv /57 om dataskydd i elektroniska kommunikationer revideras i syfte att medlemsstaternas självbestämmande i frågor om nationell säkerhet och försvar garanteras. En europeisk åklagarmyndighet, Eppo har de flesta medlemsstaterna inom EU anslutit sig till förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) inom det straffrättsliga området. är ett av de länder som inte anslutit sig. De medlemsstater som valt att ansluta sig har tillsammans med kommissionen fortsatt arbetet med att kunna starta Eppos verksamhet. Regeringen angav i en EU-deklaration att regeringen är inställd på att ska ansluta sig till Eppo. Därefter tog regeringen beslut om att utreda behovet av samt föreslagandet av författningsändringar i syfte att få igenom en anslutning från håll till Eppo. har tidigare företagit en subsidiaritetsprövning gällande en anslutning med resultatet att utskottet anförde att en anslutning inte kunde anses nödvändig. anser att det inte har framkommit skäl nog att ompröva det ställningstagandet, i synnerhet då Säkerhetspolisen har uttryckt att det finns risk att verksamheten för att bekämpa terrorism försvåras. Det är med tanke på de problem redan har att bekämpa och beivra terroristbrottslighet tämligen olämpligt att ansluta sig till Eppo . Med anledning av det ovan anförda bör fortsatt stå utanför den europeiska åklagarmyndigheten . noterar att arbetet med att reformera det europeiska asylsystemet fortsatt med en ny migrationspakt. Vi välkomnar ett fortsatt arbete för att förbättra lagstiftningen på området, som vi beklagar att tvångsåtgärder och orättvisa fördelningsmekanismer alltjämt är på bordet. ser fortfarande frivillig samordning mellan suveräna stater som den bästa vägen framåt, så att inget land tvingas ta emot en migration som inte är välkommen, eller möjlig att integrera. Regeringen bör därför arbeta för att medlemsstaterna ska få större utrymme att själva anpassa sig till migrationsflöden, och skärpa krav och kontroller. uppfattning är att människor i behov av skydd ska få det, men att sekundärförflyttningar, s.k. asylshopping, inte får accepteras. Huruvida migranter själva vandrar genom , eller skickas på skattebetalarnas bekostnad direkt till exempelvis , är mindre relevant. Det enda sättet att bekämpa detta är att återinföra principen om första säkra land, så att asylsökande endast kan få sin ansökan prövad i närliggande länder. Regeringen bör därför framgent arbeta för att omvandlas och att förstalandsprincipen åter blir gällande. Asylmigrationen till EU innebär att alla medlemsstater brottas med problemet att verkställa utvisningar av tredjelandsmedborgare till samma ovilliga tredjeländer. Det är uppenbart att det finns goda möjligheter att samverka i detta arbete, dels i logistiken, dels för att få till stånd återvändandeavtal med tredjeländer som vägrar ta sitt ansvar. EU kan tillsammans utöva en mycket stor ekonomisk och politisk påverkan på enskilda stater, t.ex. genom indraget bistånd eller skärpta viseringsregler. Regeringen bör därför arbeta inom EU så att dessa aspekter tas på allvar och hamnar i centrum för relationen med tredjeländerna i syd. En grundbult bakom den fria rörligheten och öppenheten inom EU är att de gemensamma yttre gränserna är välbevakade och skyddade från intrång. Medlemsländerna måste kunna lita på att inte missbrukas. Krisen 2015 är ännu kännbar på många håll, och händelserna vid den grekiska gränsen , precis när coronapandemin nådde , visar hur viktigt det är att gränser skyddas från intrång. EU måste få till stånd ett bättre skydd av de yttre gränserna, oavsett om det handlar om fysiska hinder, elektronisk bevakning eller bemanning. Regeringen bör arbeta för detta. Del 6 – Sysselsättning och socialpolitik samt hälso- och sjukvård Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Medlemsstaterna är ålagda att beakta sysselsättningsriktlinjerna i sin nationella politik och dessa ligger också till grund för de landsspecifika rekommendationer som rådet antar . Sysselsättningsriktlinjerna speglar principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Både arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, och där befarar vi att den svenska modellen hotas av den överstatliga europeiska programförklaring som benämns den sociala pelaren. motsatte sig införandet av den sociala pelaren av detta skäl. Målbilden och syftet bakom den sociala pelaren är goda, men det är inget vi anser att EU ska ha makt eller befogenhet över. Införandet av den sociala pelaren har inneburit att maktförflyttningen till blivit ett faktum. Makten över pensioner, föräldraledighet och framför allt lönebildningen är på väg att flyttas till . Frågan om minimilöner på EU-nivå är högaktuell. Ett införande av minimilöner på EU-nivå skulle kraftigt underminera partsmodellen där parterna styr över lönebildning och villkor på arbetsmarknaden. Införandet av minimilöner riskerar också att leda till sänkta löner för svenska löntagare. anser att all arbetsmarknads- och socialpolitik faller inom ramen för det nationella ansvarsområdet. Det ska således vara upp till varje enskild medlemsstat att bestämma behovet, utvecklingstakten och den önskvärda målnivån inom dessa områden. Förslag kopplade till den sociala pelaren må ha ett gott syfte men i praktiken leder den till ökad maktförflyttning till och vi befarar att det i förlängningen också kommer att leda till ökade kostnader för medlemsländerna. Arbetsmarknad, arbetsmiljö och jämställdhet Makten över villkoren på svensk arbetsmarknad ska ligga i hos arbetsmarknadens parter. vill bevara den framgångsrika svenska modellen där fackförbund och arbetsgivare tillsammans kommer överens om arbetsmarknadens villkor. Vi vänder oss mot den lagstiftning som förespråkar då vi anser detta vara en del av det nationella självbestämmandet och en del av den svenska modellen. Vi motsätter oss också lagstiftning på EU-nivå inom arbetsmiljö. Vi ser även arbetsmiljöpolitiken som en nationell fråga. För löntagare som arbetar i ska svenska arbetsmiljölagar gälla. Detta gäller även jämställdhetspolitik i alla dess former. Vi vänder oss inte emot att jämställdhetsfrågor lyfts inom EU; det vi vänder oss emot är att EU aspirerar på att ta över beslutanderätten över t.ex. föräldraförsäkringen. När det gäller jämställdhetsfrågor och bl.a. fördelningen av det familjerelaterade omsorgsarbetet anser att politikens roll bör vara att underlätta tillvaron för såväl kvinnor som män i de livssituationer som de själva valt, oavsett om dessa val följer traditionella könsnormer eller inte. Åtgärder med detta syfte ska dock inte vidtas på EU-nivå. Till skillnad från kommissionen anser vi att det är medlemsstaternas eget ansvar att se till att det finns tillräcklig lagstiftning på plats när det gäller t.ex. föräldraledighet och annat omsorgsarbete. Det gäller också de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att stödja människor vid omfattande omstruktureringar. anser därmed att det är medlemsstaternas ansvar att uppnå målet med den europeiska globaliseringsfonden. Ett effektivare beslutsfattande och de sociala trygghetssystemen Kommissionen vill se ett s.k. effektivare beslutsfattande inom det sociala området. I praktiken innebär det att man övergår från beslut med enhällighet under ett särskilt lagstiftningsförfarande till beslut med kvalificerad majoritet i fråga om åtgärder som rör icke-diskriminering samt social trygghet för arbetstagarna. Syftet sägs vara att bättre kunna stödja moderniseringen av medlemsstaternas sociala trygghetssystem. anser inte det vara motiverat att i första hand över huvud taget ha beslutsfattande inom detta område på EU-nivå, än mindre att ändra formerna för beslutsfattande på det arbetsrättsliga och socialpolitiska området. Vi är positiva till att de sociala trygghetssystemen utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen i respektive land. Vi är däremot mycket kritiska till att dessa kommer i form av förordningar på EU-nivå. anser i stället att varje enskild medlemsstat fritt bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem enligt sina invånares behov och sitt lands ekonomiska förutsättningar. Som ett led i detta förhållningssätt motsätter vi oss alla direktiv inom området arbetsmarknads- och socialpolitik. Direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv är nu antaget och träder i kraft . Det innebär att medlemsländerna måste införliva bestämmelserna i nationell lagstiftning . anser att direktivet innehåller delar som i grunden är positiva, och vi ställer oss inte negativa till innehållet i direktivet utan till inskränkandet av medlemsländernas nationella självbestämmande. Det är mening att detta direktiv inskränker medlemsstaternas nationella kompetens. Direktivet styr såväl jämställdhetspolitik som arbetsmarknadspolitik och socialförsäkringspolitik. Det är former som ska vara en fråga för respektive medlemsland och inte en fråga för EU. bör därför fortsatt arbeta med att åter ge bestämmandet i dessa frågor då det är det svenska folket som vet vad som är bäst för , inte EU. För är det självklart att motverka antimikrobiell resistens, men vi anser att varje enskild medlemsstat fritt bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem utefter sina invånares behov. Del 7 – Konkurrenskraftsfrågor Den inre marknadens utveckling En stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster behövs och den inre marknaden spelar en stor roll för tillväxt och sysselsättning. Vi anser att dess strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande, vilket kan ge negativa budgetära konsekvenser på EU-nivå eller nationell nivå. Det europeiska samarbetet bör prioritera att främja konkurrenskraft, kunskap och innovation. En stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster är positivt. Grundläggande åtgärder ska resultera i reell tillväxt och konkurrenskraft, och sysselsättningsåtgärder är inte någon form av kostnadsdrivande socioekonomiska projekt. Betydelsen av en stark europeisk konkurrenskraft kan inte överskattas. De åtgärder som görs måste syfta till att konkretisera de mekanismer, delar och områden som faktiskt kraftigt berör konkurrenskraften i . anser att Horisont , ramprogrammet för forskning och innovation, ska ha en begränsad budget för varje uppdrag och att den totala budgeten för Horisont ska minskas. Vi anser också att Horisont ska smalna av sitt verksamhetsområde betydligt. Del 8 – Transport, telekom och energi presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i tågpassagerarförordningen (se fakta-PM 2017/18:FPM14). har trepartssamtal pågått och nåddes en överenskommelse. Den nya tågpassagerarförordningen föll ut så att villkoren är olika för tågpassagerare och flygpassagerare, gällande återbetalning vid inställda resor. Vår mening är att alla resenärer oavsett kollektivt färdsätt bör ha samma rättigheter. Fonden för ett sammanlänkat har vid upprepade tillfällen kritiserat kommissionens förslag gällande ständigt ökade kostnader för investeringar i den europeiska infrastrukturen. Regeringen har även påpekat att EU-budgeten bör minska. är positiva till överenskommelsen om att TEN-T-korridoren –förlängs genom vidare till i och i , även att korridoren förlängs –genom in till . Korridorerna har stor betydelse för den tunga industrin i norra . Påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet Smart TEN-T noterar att endast omfattas av järnvägslänken mellan och . Denna sträcka bör prioriteras i nationell plan. är största exporthamn och det finns ett stort resandemönster med persontransporter på . Gällande energifrågor och energiunionen är det av vikt att regeringen i framtida förhandlingar utgår från betydelsen av globalt minskat koldioxidläckage och av europeisk konkurrenskraft. Dessutom vill vi se en kostnadsanalys av investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. Försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Det är orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå från fossila energislag och ersätta detta med förnybara, intermittenta energislag. Del 9 – Jordbruk, fiske och livsmedel jordbruk är världsunikt med hög djurvälfärd, låg antibiotikaanvändning och en generellt sett miljövänlig livsmedelsproduktion. förespråkar handel inom den inre marknaden och med övriga världen men anser att det är en viktig princip att i så hög grad som möjligt behåller egen livsmedelsproduktion. Det är när maten produceras i som vi har bäst insyn i produktionsförhållandena vad gäller både matens kvalitet och produktionens miljöpåverkan. Vidare, om inte svenska lantbrukare har rimliga villkor för att bedriva sin verksamhet kommer produktionen att flytta till länder med lägre ambitioner, vilket innebär högre miljöbelastning, sämre djurskydd, lägre försörjningsgrad och sämre krisberedskap.