mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — En jämnare fördelning mellan landets kommuner av såväl nyanlända som asylsökande underlättar både för de asylsökande och för arbetet med att ta emot och slussa in nyanlända i samhället. anser att EBO bör avskaffas till förmån för ABO eftersom de utsatta områdena måste få bättre kontroll över inflyttningen och EBO har i alltför hög utsträckning bidragit till att cementera segregationen. En landsbygd med självförtroende Vi kristdemokrater menar att vi har ett moraliskt ansvar i förvaltningen av den jord vi ärvt. Det är ett ansvar vi fått ärva av tidigare generationer och som vi lämnar vidare till våra barn och barnbarn. Unika resurser och kulturmiljöer i naturen får inte gå om intet. kan inte landsbygden betraktas som ett museum från en svunnen tid. Det går och är nödvändigt att kombinera bevarande och värnande med modernitet och utveckling. Ingen kan berätta för oss hur framtiden ser ut eller vilka behov som kommer att vara centrala för människorna här . Vissa behov är dock alltid giltiga – människan behöver mat för att överleva, människor behöver naturen för sitt välbefinnande. Detta har vi ett ansvar att förvalta. Landets företagare som brukar jord-, skog och mark i de gröna näringarna bidrar konkret till det långsiktiga förvaltarskapet. Det är ett uppdrag långt utöver livsmedelsproduktion. Här finns också mervärden i form av aktivt miljö- och kulturbevarande. De miljö- och landskapsvårdande insatser som sker genom de gröna näringarna är en kollektiv nyttighet som ger förutsättningar för en levande landsbygd även utanför sektorn. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. För att värna livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att brukbar jord är en livsviktig resurs. Ur ett globalt perspektiv, inte minst med tanke på klimatförändringarna, är det också långsiktigt viktigt att i och i stor utsträckning finns tillgänglig att brukas för livsmedelsproduktion. Jordbruk, skogsbruk och fiske är förutsättningar för att hela ska leva, men landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. I politiken för landsbygden behövs en helhetssyn. Hela ska fungera. Samhällets basala funktioner behöver finnas tillgängliga också i landsbygds- och glesbygdskommuner. Den offentliga servicen ska vara möjlig att ta del av i hela landet och vi vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring offentlig service. Servicekontor är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. En enhällig riksdag antog 2016 en målsättning för ökad självförsörjning i en livsmedelsstrategi. I detta ingår livsmedelsproduktion från den fiske och jakt men i högsta grad också jordbrukets produktion. har utifrån strategin angett vilka ambitioner som krävs för att nå målsättningarna. Tyvärr underfinansierar regeringen dessa vilket urholkar våra jordbruks förutsättningar till lönsamhet och konkurrenskraft. gör därför en avgörande satsning i budgeten och stärker den nationella medfinansieringen av jordbruket med en miljard utöver regeringens förslag. Således kan livsmedelsstrategin förverkligas. Regeringen har tidigare gjort förändringar av det så kallade Norrlandsstödet, som inneburit minskad stödnivå. återför medel till Norrlandsstödet . Höjd milersättning i reseavdraget I många lands- och glesbygdsområden är avstånden stora och tillgången till kollektivtrafik knapp. I dessa områden är möjligheten att ta bilen till jobbet viktig. Därför satsar på att höja milersättningen i reseavdraget till . höjer vi taket för avdragsgränsen till , för att särskilt rikta oss till den grupp som har långa pendlingsavstånd. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden, rennäringen märks särskilt i sammanhanget. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. avsätter ytterligare i ersättningar för viltskador. En av största tillgångar som näring och för omställning – men också för rekreation och som producent av ekosystemtjänster - är skogen, som genom skogsbruket ökar sin kolsänka och varifrån vi utvecklar produkter som ersätter fossila. Från skogen får vi också bioenergi med allt fler applikationer. Svenskt skogsbruk har förenat produktion och hänsyn till miljö genom att värdera dessa båda värden lika. Förutsättningen för de båda jämställda målens framgång har sen 2009 utgått från ”en tydligt definierade och långsiktig äganderätt”. Denna svenska ”modell” är i grunden en framgång. Men tyvärr går regeringen fram i den här budgeten med en enorm ambition för expropriering av privatägd mark. 7000 skogsägare och produktiv skogsmark berörs och med det många samhällen som tillsammans med sin främsta näringsgren riskerar tystna. Vi motsätter oss denna reform. vill istället stärka det privata ägandet av skog, ett förvaltande ägande som går över generationer. Vi föreslår därför att statliga får i uppdrag att sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva skogsbruk på marken. Intäkterna ska ges vidare som utdelning till staten. Skador på skogen från väder, vilt och insekter innebär stora kostnader, försämrad kvalitet på virket och minskad tillväxt i skogen. Granbarkborrens härjningar har blivit omfattande och gör stor skada på våra granskogar. Regeringen har föreslagit att avsätts 2022–2024 för att övervaka, förebygga och bekämpa skogsskador. föreslår att denna satsning förstärks med 10 miljoner 2022 och 2023. Det är av största vikt att skogsskadorna kan hejdas för att undvika skador i miljardklassen. Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I har vi höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. Det är vi stolta över och så ska det fortsätta att vara. Men i konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden om god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost, och svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. Den finska regeringen har beslutat att samma krav som ställs på landets bönder ska ställas vid upphandling. bör inspireras av det finska exemplet. föreslår för hjälp till offentliga upphandlare för att åstadkomma detta. Många svenska företag riskerar att behöva läggas ner, helt i onödan. företagare blir allt äldre och det blir mer och mer vanligt att deras barn inte kan eller vill ta över verksamheten. För bara några decennier sen var det vanligt att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. kommer många företagare gå i pension. av företagarna är och är över 65. Problemet är som störst i glesbygdsområden – i övre har nästan hälften av företagarna passerat pensionsåldern. Fler än var femte företagare planerar att dra sig tillbaka och en tredjedel tror att deras företag kommer behöva läggas ner. Detta är slöseri med arbetstillfällen och företagande. I den M/KD-budget som antog säkerställde vi att generationsskiften kan ske utan att missgynnas skattemässigt. vill ta nästa steg och skapa bättre praktiska och skattemässiga möjligheten för personal som vill äga och driva vidare företag att kunna göra det. Det finns flera internationella exempel på hur detta kan genomföras, och en utredning bör se över hur ägarskiften av detta slag bäst kan främjas i en svensk kontext. Vi vill också öppna ett antal ägarskifteskontor över landet som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser – både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. Vi avsätter i vårt budgetalternativ för att möjliggöra fem sådana kontor. Utöver detta föreslår att avdragsrätten för avsättningar till vinstandelsstiftelse när de sker i syfte att köpa ett helt bolag vid ägarskifte bör regleras, så att det tydligt framgår i lagstiftningen att detta är möjligt. Vi vill också att undantag/dispens från förvärvslåneförbudet ska förtydligas så att de gäller för personal som själva eller via en juridisk person lånar för att köpa ett helt bolag vid ägarskifte. Utöka servicen i lands- och glesbygd På många håll i landet blir tillgången till både myndighetsservice och kommersiell service allt sämre. har var fjärde dagligvarubutik försvunnit, och apoteks- och postombuden har minskat . anser att satsningar behövs för att stärka servicen på landsbygden. Därför vill vi öppna ytterligare sju servicekontor utöver de 27 som regeringen aviserat. Fler personer och företag får därigenom tillgång till , och nära hemmet. De ytterligare sju kontoren bör placeras i kommuner som inte har några servicekontor . Vi föreslår dessa platser för nya servicekontor: , , , , , och , och avsätter 2022 samt därefter för detta ändamål. satsar också mer än regeringen på att utöka stödet till dagligvarubutiker i glesbygd. Vi avsätter för och därefter , utöver regeringens satsning, på utökat stöd. Detta skulle kunna möjliggöra att cirka 75 ytterligare butiker kan få stöd. Vi avsätter också 2022 och 2023 för stöd för fler och säkrare mackar. avsätter också för utökat stöd till unga jordbrukare. Politiskt ansvar för miljön och klimatet Begreppet ”hållbar utveckling” definieras ofta som ”en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov”. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av – och inte herre över – skapelsen. Det ger oss människor ett särskilt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn, med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. är de av människan orsakade klimatförändringarna ett avgörande hot mot en hållbar utveckling. Vi ser med stor oro på omfattande rapporter som återkommande varnar för en kraftigt minskande biologisk mångfald. Många djur och växter hotas av utrotning, bland annat på grund av klimatförändringar. På miljöområdet krävs aktivt engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och en fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången av tekniska förutsättningar och av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda. Vi anser att det allt överskuggande målet för miljöpolitiken måste vara att bromsa klimatförändringarna genom minskade utsläpp av koldioxid. Svenska hushåll har låga utsläpp jämfört med många andra länders tack vare hög andel energi från koldioxidfria källor i form av främst vattenkraft och kärnkraft. Nästa stora vinst för klimatet bör kunna bli de tekniska landvinningar som redan nu kan skönjas inom industrin, där vi har stora punktutsläpp. Inom transportsektorn banar elektrifiering och biobränslen väg för minskade utsläpp, men utsläppsminskningarna måste påskyndas kraftigt om klimatmålen ska kunna nås. I då isen i smälter så snabbt att den kan vara helt försvunnen anser vi att åtgärder för minskade utsläpp måste ha högre prioritet. Klimatkrisen är i högsta grad global och bör fortsatt vara pådrivande internationellt för att motverka denna. Klimatkrisen är i högsta grad global. Utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att kombinera låga utsläpp och klimateffektiva satsningar, med god ekonomisk utveckling, kan vara ledande i den klimatpolitiska omställningen. har en hög och effektiv koldioxidskatt som reglerar de inhemska utsläppen. I jämförelse med europeiska länder och andra nationer har därför kommit långt; svenska utsläpp är väsentligt lägre än många andra länders. Större klimatnytta kan därför ofta göras genom att på olika sätt påskynda omställningen i andra länder. Inom EU är utsläppsrättssystemet ETS är viktig åtgärd för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen och påskynda den tekniska omställningen. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln med utsläppsrätter. Systemet omfattar industrisektorn och energiproduktion, som tillsammans står för av utsläppen inom EU. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter successivt bör utvidgas till att omfatta även övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet, exempelvis hushåll, jordbruk och icke-industriellt näringsliv. EU har också utvecklat systemet. infördes en marknadsstabilitetsreserv (MSR) som ska användas för att reglera antalet utsläppsrätter på marknaden (TNAC) och tjäna som reserv då antalet utsläppsrätter behöver balanseras. , och så länge antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger 833 miljoner, avsätts av utsläppsrätterna till MSR, istället för att auktioneras ut på marknaden. EU har dessutom infört en automatisk annulleringsmekanism; kommer bara lika många utsläppsrätter som auktionerades ut året innan att finnas kvar i reserven. Överskjutande rättigheter försvinner i en löpande, automatisk, annullering. Detta innebär en kraftfull minskning av antalet utsläppsrätter i omlopp, varpå priset för utsläpp förväntas stiga. kan dock påskynda denna process, och därigenom bidra på ett kostnadseffektivt sätt till att minska utsläppen i EU snabbare, genom att köpa upp utsläppsrätter. För utgången av 2020 fanns ca 1,6 miljarder utsläppsrätter i cirkulation (TNAC). Det innebär att så länge som TNAC är större än 833 miljoner, så kan köpa upp utsläppsrätter och förvara dessa till den dag TNAC understiger 833 miljoner. kommer EU-systemets automatiska annulleringsmekanism att minska antalet utsläppsrätter kraftigt, och den del som köpt kan adderas till den delen av det annullerade antalet utsläppsrätter. Därmed kan utsläppen i EU minska med exakt samma mängd som antalet köpta utsläppsrätter. Den verkningsgraden är sällsynt för motsvarande skattehöjning eller annan statlig reform som endast träffar inhemska intressen. Ett sånt upplägg innebär också att alla aktörer, oavsett om de är svenska eller utländska, kommer påverkas på samma sätt. Samma effekt uppstår inte om utsläppsrätterna annulleras , eftersom köp av utsläppsrätter då bara skulle innebära ett färre antal som avsätts i marknadsstabilitetsreserven. prognoser har beräknat att antalet utsläppsrätter i omlopp skulle understiga 833 miljoner . Men utsläppsrätterna har fortsatt att vara på ca 1,6 miljarder, under , trots förändrat regelverk. Anledningarna till det kan vara den ekonomiska nedgången under coronapandemin, att företag ställer om i högre takt än beräknat, eller att de äger mer utsläppsrätter än de behöver. Det gör att vinsterna med att köpa upp utsläppsrätter är ännu större och åtgärden än mer angelägen. föreslår därför en kraftfull satsning på att minska utsläppen genom att avsätts , 2023 och 2024 till att köpa upp och senare annullera utsläppsrätter. innebär det i minskade koldioxidutsläpp, vilket motsvarar av vad lastbilsflottan i släpper ut. kan utsläpp motsvarande totalt koldioxidekvivalenter reduceras. Reformera tillståndsprocesserna och begrav koldioxiden Arbetet med att minska utsläppen av koldioxid är en ödesfråga för livet på vår planet. har kommit långt jämfört med många andra länder, koldioxidutsläppen från svenska industrier uppgick till totalt . Ett antal enskilda aktörer står på egen hand för en mycket stor andel av dessa utsläpp. kom från järn- och stålproduktion. Det är också i denna produktion HYBRIT-tekniken genom att byta ut kol till väte kan eliminera sektorns koldioxidutsläpp. Regeringen föreslår i budgetpropositionen inrättandet av ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning av koldioxid. välkomnar satsningen som vi tidigare föreslagit. Den norska regeringen satsar långt mer men genom att fördjupa samarbetet vinner vi skalfördelar genom nordiska integrerade system. Därtill behöver också regeringen arbeta för upprättandet av EU-gemensamma styrmedel. Potentialen som kan uppnås med bio-CCS är enorm. Flera stora företag arbetar mycket aktivt med att reducera sina utsläpp och upprättar färdplaner med målsättningar. Ett centralt hinder är emellertid krångliga tillståndsprocesser, något som återkommande gör sig gällande men i närtid manifesterats med cementkrisen och gruvan i . Det finns behov av att förbättra tillståndsprocesserna på en rad områden och dessutom göra en bred översyn av där ett bredare samhällsintresse med möjligheterna till arbetstillfällen och möjligheterna att uppfylla klimatmål ges en starkare roll. Regeringens passivitet har lett till dagens krisläge. Energiförsörjningen är grundläggande för ekonomi och jobb, men också en nyckel för att klara klimatmålen. Det behövs en stabil och förutsägbar elförsörjning som är klarar skiftande väder- och vindförhållanden. Kärnkraften måste ges villkor för att kunna finnas kvar även efter 2040. Nuvarande reaktorer bör värnas och planering för nya bör inledas. Vår uppfattning är att behöver två nya kärnkraftsreaktorer för att säkerställa svensk elförsörjning och möta ett kraftigt ökade elbehov . En lämplig placering för dessa skulle vara vid , där ett grundläggande analysarbete redan är gjort. För att denna typ av investering ska ske krävs långsiktiga spelregler så att de ekonomiska förutsättningarna är tydliga och överblickbara. Om omställningen för att nå klimatmålen ska kunna nås är det inte realistiskt att tro att detta kan mötas enbart med hjälp av övriga fossilfria energikällor. saknar en färdplan för framtidens kärnkraft. Vi Kristdemokrater föreslår att en sådan tas fram med satsningar på forskning och pilotanläggningar. Därtill har kärnkraftsforskningen länge fått stå tillbaka. Vi avsätter för kärnkraftsforskning. Så länge som mål enbart är att ha förnybara energislag bakbinds utvecklingskraften för kärnkraften. Det bör också finnas ett uppdrag för att följa utvecklingen och vara beredd att starta en process för att det ska vara möjligt att bygga SMR utifrån ett typgodkännande. bör sikta på en produktion av för att möjliggöra en nödvändig omställning av basindustrin och då behövs alla fossilfria alternativ. Utökat stöd till fossilfria drivmedel och elektrifiering Flyget måste ställa om för att minska sina klimatutsläpp vilket kräver såväl styrmedel som stöd. Det har varit svårt att presentera alternativ till dagens flygbränsle. produceras elektrifierade inrikesflygplan för start i den svenska trafiken 2026. På kortare sträckor kan elflyg användas och tillsammans med flygindustrins nya satsningar på vätgasmotorer kan det fossilfria flygets betydelse växa. Vätgasen kommer kunna bidra till sänkta koldioxidutsläpp på medellånga sträckor. För de riktigt långa internationella resorna kommer biojet kunna användas. Ökad lokal produktion av vätgas och biojet kommer att vara lönsamt för svensk industri och viktigt för stärkt krisberedskap, landsbygdsutveckling och regional tillväxt. föreslår att forskning och/eller ett statligt investeringsstöd med lånegarantier för alternativ som biojet och elektrifiering införs och avsätter för detta . För att bland annat främja installationen av den infrastruktur som krävs på svenska flygplatser för att ladda plan och upprätta kraftförsörjning, avsätter . Det pågår flera försök och applikationer med att använda vätgas som drivmedel inom fordonsflottan, flyget och industrin. Fördelen med vätgas är att energi kan produceras av exempelvis solenergi eller vattenkraft för att lagras i form av vätgas som sedan används vid transporter. Vätgasen pekas ut av i sin vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . bör främja vätgasens potential i applikationer för sjöfart, tåg, flyg, tung trafik och i likhet med ha en övergripande strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Anslaget Infrastruktur för elektrifierade transporter, 1:5 in om utgiftsområdet Energi, kan användas för att främja tillskapandet av snabbladdningar av elfordon längs större vägar. Inget av regeringens tillskott destineras uttryckligen detta ändamål. De medel tillför anslaget ska också kunna komma detta ändamål till del, för att ytterligare minska avstånden mellan laddpunkter. För att främja elektrifieringen av infrastruktur för transporter med vägbunden trafik avsätter mer än regeringen . lider av övergödning. Utsläpp av kväve och fosfor leder till onaturligt kraftig algblomning, döda bottnar och i förlängningen till problem för flera fiskarter, inte minst torsken. Det behövs radikala insatser för att rädda hälsa. Alla nationer runt har anledning att skyndsamt finna och komma överens om lösningar, som hanterar den allvarliga situationen. Viktiga infrastruktursatsningar för hela Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. Det ställs ökade krav på rörlighet i växande arbetsmarknadsregioner men också för transport av gods vilket handlar om allt ifrån malmtransporter till budpaket på cykel. Effektiva kommunikationer och transporter är viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Infrastrukturinvesteringar är avgörande för framtida utveckling. De behövs inte minst för att underlätta människors vardag men också för att minska arbetslösheten och möjliggöra en rörligare arbetsmarknad med arbetspendling. Större arbetsmarknadsregioner bidrar till att fler får jobb. Effektiva kommunikationer och transporter är avgörande för att företag ska kunna utveckla verksamhet även på mindre orter. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra goda kommunikationer i hela landet och möjliggöra för ett ökat bostadsbyggande. Utöver de funktionella aspekterna med goda kommunikationer finns de för att främja relationer mellan människor. Vi vill öka trafiksäkerheten på våra vägar, järnvägar, luftfart och sjöfart och bygga ut laddinfrastrukturen för elektrifierat flyg och vägfordon. Vi fortsätter även att arbeta aktivt för färre skador i trafiken orsakade av alkohol och droger. Ytterligare så vill vi reducera konflikter som uppstår mellan traditionella trafikanter och de som kör eller mopeder genom att utreda förutsättningar för att ungdomar skall få ta ett ”provkörkort” redan . Detta innebär att de måste ta ett riktigt körkort men att den lovliga hastigheten för ungdomar begränsas till 80km/h fram till dess att man fyller . Regeringen har infört ett bonus-malus system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Det är i grunden bra att styra mot val av mer miljövänliga bilar vid inköpstillfället, men regeringen genomför mer eller mindre nya skärpningar av systemet vilket skapar osäkerhet för de som skall köpa ett nytt fordon. Om systemet skall fungera är det viktigt att medborgarna är trygga med att systemet har en längre hållbarhet än i taget. Vi avvisar därför de förändringar regeringen avser . Vägnätet i är i många delar eftersatt, vilket särskilt gäller vägarna i glesbygd och landsbygd. Regeringens egen myndighet har varnat för en stor underhållsskuld som börjar visa sig i allt sämre vägskick. För boende i dessa orter innebär det sämre framkomlighet, ökad risk för olyckor, samt längre restid till jobb och barnens aktiviteter.