ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902745 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra utredningar rättssäkra genom ökade krav i socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. När utreder familjer är det viktigt att dessa utredningar görs på ett rättssäkert sätt. Tyvärr vittnar många om att det ibland finns problem med de utredningar som gör. Utredare måste förhålla sig objektivt, men utredare tar ibland omedvetet ställning. Detta gör tyvärr att barn ofta kommer i kläm. Det är mycket viktigt att gör rätt bedömning och att de gör det utifrån rätt underlag. kan ganska små förändringar göra utredningarna betydligt säkrare. Till exempel bör svar på frågor läsas upp och godkännas av den som blivit utfrågad. Ofta händer det att svar missförstås eller misstolkas, vilket kan få en orimlig påverkan på utredningen. Det är viktigt att det finns bevis för det som påstås och att alternativa förklaringar också tagits i beaktande. Därför bör även alternativa tolkningshypoteser användas i utredningarna. Utredningarna bör också vara transparenta. Det finns en metod framtagen av , , Barns behov i centrum, och om en socialtjänst bortser från att använda denna bör förklara skälen till detta.
mot · H902746 · 2021-09-28 00:00:00 — Inför tak för antal barn i familjehem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tak för antalet barn som får finnas totalt i ett och samma familjehem och tillkännager detta för regeringen. Familjehem har blivit en bristvara när många barn far illa i vårt samhälle. Kommuner letar ibland desperat efter fler platser och tyvärr finns det familjehem som inte alltid inser sina egna begränsningar. Det är inte ovanligt att det finns 6 barn eller mer i ett och samma familjehem, när man även räknar in de egna hemmaboende barnen. Det är orimligt att barn som redan är utsatta på många sätt placeras i familjer där det är uppenbart att de vuxna kommer ha mycket lite tid att lägga per barn räknat. Utsatta och omhändertagna barn har också rätt till ett familjeliv som åtminstone påminner om en vanlig familjs. Därför är det orimligt att det inte finns någon begränsning alls för hur många barn som får finnas i ett och samma familjehem, där barn placeras. Regeringen bör utreda hur många barn som maximalt är lämpligt och införa ett tak som säkerställer att alla barn får en dräglig uppväxtmiljö med nära kontakt med vuxna människor.
mot · H902747 · 2021-09-28 00:00:00 — Underlätta för jägare att träna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regelverket i ordningslagen för s.k. tillfälliga skjutbanor, så att jägare kan fortsätta träna jaktstigsskytte som tidigare, och detta tillkännager för regeringen. En jägare behöver träna för att bli en säker skytt och för att djur inte ska lida i onödan. Ofta sker denna träning återkommande på samma plats, vid vad polisen börjat bedöma som ”tillfälliga skjutbanor”, och dessa anses numera tillståndspliktiga av polisen. Det faktum att många ställen som används för inskjutning eller jaktstigar och har gjort det nu plötsligt börjar anses vara skjutbanor som kräver tillstånd är knappast till fördel för jägarna. Särskilt inte då detta medför en jobbig och byråkratisk tillståndsprocess som dessutom medför dyra avgifter och tillsyn. är det mycket ovanligt med tillbud i samband med inskjutningar och träning, trots att det finns många jägare i vårt land. Det vi vet att nya pålagor och tillstånd med säkerhet kommer att leda till, är att färre jägare tränar och att träningstiden blir kortare, vilket drabbar framförallt djuren. Det har dock ingen betydelse enligt polisens talesperson som svarade tidningen . kan inte heller säga om det är ett problem med ”tillfälliga skjutbanor”. Att det inte inträffar några olyckor vid jaktstigsskytte har ingen betydelse, utan det är lagstiftningen som styr, hänvisar man till hos polisen. Detta trots att det tidigare, med exakt samma lagstiftning, inte ansågs behövas tillstånd. säger: ”De har inte sökt tillstånd och de är tillståndspliktiga, så det är ju olagligt. Det är inte som bestämmer att skjutbanor ska vara tillståndspliktiga, utan det framgår av ordningslagen. Men det är upp till oss att bestämma hur en skjutbana ska vara utformad, och jag lägger ingen synpunkt på om det är ett stort problem eller inte. Lagstiftaren säger att en skjutbana är en särskild inrättad bana för med skarp ammunition. En jaktstig som pågår och har gjort det i kanske bakåt i tiden måste anses vara en särskilt inrättad bana och därför ska den vara tillståndspliktig. Orsaken till skärpningarna har ingen bäring på att det inträffar olyckor vid den här typen av . Vi ändrar definitionen i linje med vad lagstiftaren sagt och om man har synpunkter på vad som är tillståndspliktigt är det inte man ska prata med. Vi följer den lagstiftning som finns.” Som klart framgår finns inget vettigt skäl till att denna verksamhet ska vara tillståndspliktig. Det sker inte olyckor på dessa tillfälliga skyttebanor i någon stor omfattning, utan det är en ren skrivbordsprodukt där byråkrater försöker laga något som inte var trasigt från början. Regeringen bör därför ta bort de nya krav på tillstånd och tillsyn av tillfälliga skjutbanor som drabbat jaktstigsskytte.
mot · H902749 · 2021-09-28 00:00:00 — Höj gränsen för tillgångar vid förmögenhetsprövningen gällande bostadstillägg för pensionärer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja gränsen för tillgångar vid förmögenhetsprövningen gällande bostadstillägg för pensionärer till för ensamstående och för sammanboende och tillkännager detta för regeringen. För pensionärer med låga inkomster påverkas bostadstillägget (BTP) kraftigt av att ha en ekonomisk buffert eller äga ett mindre fritidshus efter ett långt arbetsliv. En kvinnlig snittpensionär som arbetat och t ex äger ett fritidshus har inte rätt till bostadstillägg och får då en disponibel inkomst som är lägre än en garantipensionär (med fullt bostadstillägg). Fribeloppet för förmögenhet vid beräkning av bostadstillägg har inte förändrats . För ensamstående ska av förmögenheten som överstiger tas upp som inkomst och för sammanboende av förmögenhet som överstiger . I beräkningen av förmögenhet undantas värdet på ens permanenta bostad. En finansiell förmögenhet på 300 000–, motsvarande en genomsnittlig årslön, utöver ens permanenta bostad, kan tyckas betydande men med tanke på den berättigade oro som finns hos många över den låga ersättningsnivån i pensionssystemet så är en ekonomisk buffert av den här storleken nödvändig. Efter ett långt arbetsliv, vilket krävs i det nya pensionssystemet, får det anses rimligt att ha skaffat sig en viss ekonomisk buffert. Oförutsedda utgifter som t ex tandvård eller nödvändigt underhåll av ens bostad kräver att det finns viss utrymme för detta. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att besluta att höja fribeloppet i förmögenhetsprövningen gällande bostadstillägget för pensionärer till för ensamstående och för sammanboende.
mot · H90275 · 2021-09-21 00:00:00 — Verka för att tillåts delta i WHO ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen internationellt ska verka för att tillåts delta i WHO och tillkännager detta för regeringen. När coronaviruset (2019nCoV) började härja och spreds över världen utlyste hälsonödläge, i syfte att försöka främja det internationella samarbetet för att kämpa mot viruset. När WHO höll ett tvådagars akutmöte samma månad med de länder som drabbats av viruset var ett av länderna, , exkluderat. Detta trots att låg i frontlinjen och hade flera fall av smittade personer. har dessutom mångårig erfarenhet och kompetens på sjukvårdsområdet och har visat på hur man effektivt kan bemöta pandemin. president vädjade till WHO att inte exkludera landet från de globala ansträngningarna att bekämpa viruset och både och premiärministrar var tidigt ute och uppvisade stöd för att låta delta i WHO. Under hela pandemiåret har man kunnat konstatera att kontinuerligt exkluderats från WHO i kampen mot viruset. Den bör aktivt verka för att tillåts delta i WHO.
mot · H902750 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk id-märkning av katter och tillkännager detta för regeringen. har den okontrollerade reproduktionen tillsammans med avsaknaden av krav på id-märkning lett till att det finns över 100 000 hemlösa katter i . En del av dessa katter har haft en ägare som har övergivit dem, andra har fötts ute av en hemlös eller övergiven katthona. En del av katterna är högst älskade men har kommit vilse. En katt klarar inte ett liv ute i ett så kallt klimat som i , om den inte har kontinuerlig tillgång till föda samt tillräckligt skydd för väder och vind. Dessa förvildade och övergivna katter utsätts för ett kraftigt och utdraget lidande och går ofta en plågsam död till mötes på grund av svält, obehandlade parasitangrepp, infektioner eller skador. Att medvetet överge ett djur är ett brott mot djurskyddslagen. Även i konvention om sällskapsdjur (art. 3.2 Nobody shall abandon a pet animal), vilket förbundit sig att följa, finns ett uttryckligt förbud mot att överge djur. Att överge ett djur kan även vara ett djurplågeribrott, enligt 13 kap. 16 § i . Då katterna saknar id-märkning blir det i praktiken omöjligt att återföra dem till den rätta ägaren. Att id-märka sin katt är avgörande om den skulle springa bort eller råka ut för en olycka. För att det ska vara möjligt att lagföra människor som bryter mot förbudet mot att överge djur måste det gå att leda i bevis vem som är ägare till djuret. är det i praktiken omöjligt, vilket gör förbudet mot att överge djur tämligen verkningslöst. Därför bör regeringen överväga att skyndsamt komplettera djurskyddslagen med regler om obligatorisk märkning av katter på samma sätt som gäller för hundar.
mot · H902751 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lämpliga inrättningar för lagerhållning av jodtabletter (t.ex. sjukhus, vårdcentraler, apotek) och införa handlingsplaner för skyndsam information om intag samt distribution inom lokalområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för landets invånare att själva beställa jodtabletter från landets apotek och tillkännager detta för regeringen. I finns tre kärnkraftverk utspridda på väst- och ostkusten. Dessa är i halländska , i län och Forsmarks kärnkraftverk i uppländska . I med direkt omnejd fanns 2013 ungefär 180 kärnkraftsreaktorer i drift. har en positiv inställning till kärnkraft som energikälla, men vi anser också att det är av allra högsta vikt att ta säkerheten och tryggheten på största allvar. En bra samhällsberedskap är central för oss och vi måste för alla tänkbara situationer ha en god beredskap. Det visar inte minst erfarenheterna av den pandemi som satt sina klor i stora delar av världen. har tre allvarliga kärnkraftsolyckor skett (1979, Tjernobyl 1986, 2011). Framför allt den sovjetiska olyckan fick stora konsekvenser inte bara för det ukrainska närområdet utan även för stora delar av i och med de föroreningar som spreds med vinden. I våra grannländer och finns en god beredskap för eventuella radioaktiva utsläpp i närområdet. 2018 uppmanade norska myndigheter samtliga hushåll i landet att införskaffa och inneha jodtabletter hemmavid. Detta trots att saknar egen kärnkraft. I , som har kärnkraft i sin energimix, finns jodtabletter att tillgå fritt på apoteken. har en mycket mer restriktiv hållning vad gäller jodtabletter. Här finns ett uppdrag till samt länsstyrelserna i de tre kärnkraftslänen , och att förse hushåll inom en radie av från landets tre kärnkraftverk med jodtabletter. Väder och vind kan dock medföra att utsläppen förs vida omkring och att det då inte går att förutsäga det radioaktiva nedslaget. Radioaktiva utsläpp kan även komma från transporter, terrorattacker mm. Allmänheten kan själva inte införskaffa adekvata jodtabletter i . På nätapotek kan jodtillskott köpas men med en betydligt lägre halt än vad som är erforderligt vid en händelse med radioaktiva utsläpp från kärnkraft, transportolyckor eller smutsiga terrorbomber. Därför bör de inrättningar som tillhandahåller och lagerför läkemedel, exempelvis sjukhus, vårdcentraler och apotek, förses med lager av jodtabletter samt en handlingsplan på hur man fortast och effektivast får ut jodtabletter samt information om intag till befolkningen i den region som drabbats. Det bör även finnas möjlighet för allmänheten att själva införskaffa jodtabletter på landets apotek.
mot · H902752 · 2021-09-28 00:00:00 — Barn ska aldrig placeras i fattigdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en regel i socialtjänstlagen om att barn aldrig ska placeras i familjehem med skulder hos kronofogden och tillkännager detta för regeringen. förekommer att vuxna som har skulder hos kronofogden anmäler sitt intresse att bli familjehem. Tyvärr finns det kommuner som väljer att placera i familjer som har skulder trots att det borde vara uppenbart olämpligt. När indrivning av skulderna sker, riskerar detta bli på bekostnad av de pengar som skulle gått till det placerade barnet och dess behov. Därför bör huvudregeln vara att de som ansöker om att bli familjehem inte anlitas för nya placeringar så länge skulden hos kronofogden finns kvar. Regeringen bör i reglerna för LVU och placering av barn tillföra att barn aldrig ska placeras i familjehem som har skulder hos kronofogden.
mot · H902753 · 2021-09-28 00:00:00 — Stärk skyddet för etniska och kulturella svenskar inom hatbrottslagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga i eller dess förarbeten att hatbrott mot svenskar som etnisk och kulturell grupp ska gälla på exakt lika villkor som övriga grupper som definieras i och tillkännager detta för regeringen. Även om svenskar som grupp omfattas i hatbrottslagstiftningen finns det till dags datum inga fällande domar där någon fällts för hatbrott riktade mot etniska och kulturella svenskar. Trots att det prövats i domstol och där fallen utan tvekan skulle lett till fällande dom om det rört någon annan grupp, t ex muslimer. Anledningen till detta är att i förarbetena till hatbrottslagstiftningen så återkommer dessa till att denna är tänkt att i första hand skydda minoriteter. Se nedanstående proposition, uttalande från justitiekanslern samt domslut: De diskriminerande motiv som bestämmelsen således bör vara tillämplig på torde i och för sig oftast föreligga i fall då brottslighet riktar sig mot minoritetsgrupper. I detta sammanhang förtjänar dock att anmärka att bestämmelsen naturligtvis bör vara tillämplig också vid andra brott som begåtts med sådana diskriminerande motiv. Vad som sagts betyder att bestämmelsen kan vara tillämplig inte bara när exempelvis svenskar ger sig på invandrare utan också i den motsatta situationen, alltså att personer med utländskt ursprung angriper någon eller några just för att de är svenskar. 1993/94:101) ”Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet.” (Justitiekansler , 2003) fann i tredomarsits i en dom att det står klart att svenskar omfattas av skyddet mot hets mot folkgrupp. Dock får svenskar tåla mer än minoritetsgrupper. Tingsrätten skrev: ”Behovet av att inskränka yttrandefriheten beträffande uttalanden som riktar sig mot majoritetsgrupper torde enligt tingsrättens mening inte göra sig gällande i lika stor utsträckning som i förhållande till minoritetsgrupper.” Även om svenskar totalt sett i landet är i majoritet har den kraftiga demografiska förändringen lett till stora områden där etniska och kulturella svenskar är i minoritet. Dessa behöver samma skydd mot hatbrott som övriga grupper definierade enligt . Svenskar kan visserligen definieras som nationalitet, d v s att man är svensk medborgare, men lagstiftning behöver tydligare skydda de etniska och kulturella svenskarna eftersom brott riktade mot denna grupp har ökat kraftigt .
mot · H902754 · 2021-09-28 00:00:00 — Avskaffa lagen om certifierad kontrollansvarig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa lagen om certifierad kontrollansvarig vid privat byggnation av småhus (2010:900, 10 kap. 9 §) och återgå till det som gällde tidigare med en kvalitetsansvarig i stället, och detta tillkännager för regeringen. Kontrollansvarig (KA) är ett begrepp som infördes i och ersatte begreppet kvalitetsansvarig som fanns i den äldre . Huvudregeln enligt (PBL) är att det ska finnas en eller flera certifierade kontrollansvariga vid utföranden av åtgärder som kräver bygglov, rivningslov och/eller marklov. Den kontrollansvarige ska medverka till att ditt projekt uppfyller kraven i bygglagstiftningen. Den kontrollansvarige ska bland annat ta fram ett förslag till kontrollplan. Den kontrollansvarige ska också se till att kontrollplanen följs, vara med vid det tekniska samrådet, besiktningar och andra kontroller samt skriva ett utlåtande som ska vara underlag för slutbesked. Den kontrollansvarige måste ha en självständig ställning. Det betyder till exempel att han eller hon inte får vara nära släkt med den som utför åtgärden eller arbeta på samma företag. Certifieringar får endast utfärdas av certifieringsorgan, det vill säga företag som har ackrediterats för denna uppgift av myndigheten . Den nya lagen om en certifierad kontrollansvarig utan anknytning till byggherren har kommit att medföra ytterligare en administrativ kostnad för privatpersoner som väljer att bygga sitt småhus istället för att köpa ett redan färdigt. Privatpersonen (byggherren) måste till en ansenlig kostnad anlita en certifierad kontrollansvarig från något privat företag. så är de genomsnittliga kringkostnaderna, exklusive tomt, material och byggnadsarbeten, för ett privat bygge av småhus i närheten av våra större städer ca . Staten bör vara restriktiv med tvingande pålagor för enskilda avseende verksamheter av privat karaktär. Vi har byggnormer som byggherren måste förhålla sig till, vi har alla de bestämmelser och regler som stipuleras av kommunens byggnadsnämnd och det bygglov som getts. Det borde vara upp till den privata byggherren att själv redovisa för kommunens byggnadsnämnd hur detta uppfyllts. Med hänvisning till ovanstående bör 2010:900 i detta avseende (10 kap. 9 §) återgå till den form som gällde tidigare, det vill säga att byggherren själv kan utse en kvalitetsansvarig för de uppgifter som åläggs på en certifierad kontrollansvarig.
mot · H902755 · 2021-09-28 00:00:00 — Avskaffande av lagen om färdigställandeskydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa lag (2014:227) om färdigställandeskydd och tillkännager detta för regeringen. När en konsument anlitar en näringsidkare för att utföra vissa arbeten på en- och tvåbostadshus, så kallade småhus, ska det i vissa fall finnas ett färdigställandeskydd. Ett färdigställandeskydd är en försäkring eller en bankgaranti som är tänkt att hjälpa byggherren i egenskap av konsument om entreprenören till exempel gått i konkurs eller av annan anledning inte kan fullgöra sina åtaganden. Färdigställandeskyddet säkerställer att huset kan bli färdigbyggt även om entreprenören går i konkurs. Det ska enligt lagen om färdigställandeskydd (2014:227) omfatta skälig ersättning för extra kostnader för att slutföra arbetena kostnader för att avhjälpa fel som en besiktningsman har anmärkt på vid en slutbesiktning enligt 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716) och kostnader för att avhjälpa skador på byggnaden som har orsakats av fel som avses i punkt 2. För småhus ska färdigställandeskydd finnas vid nybyggnad och tillbyggnad, om det finns behov av ett sådant skydd, eller åtgärd som är anmälningspliktig om det finns behov av ett sådant skydd. Det är byggherren som ska se till att ett färdigställandeskydd finns om det krävs ett sådant, men det tecknas ofta av näringsidkaren/entreprenören. Finns det flera entreprenörer krävs färdigställandeskydd för varje avtal. Tyvärr har lagen i praktiken inte kommit att gynna konsumenten utan i stället de bolag som tillhandahåller försäkringen. Försäkringsbolagen, som ofta samarbetar med byggbolagen i att tillhandahålla försäkringen, har kommit att utnyttja lagkravet då de vet att konsumenten måste ha denna försäkring. Kostnaderna för försäkringen brukar ligga på 10–20 tkr, vilket är mycket högt i förhållande till den maximala ersättning som konsumenten kan få. Anledningen till detta är att ersättningen den drabbade konsumenten får ut endast behöver vara av det avtalade priset för husbyggnationen. I § 8 i lagen står det: ”Ett färdigställandeskydd får begränsas till ett visst belopp. Det ska dock alltid motsvara av det avtalade priset för den åtgärd som omfattas av skyddet.” Ett vanligt småhus kostar att bygga om man enbart räknar med byggkostnaden, vilket är den summa som avses med det avtalade priset. Det betyder att ersättningsnivån endast behöver vara 200–300 tkr i händelse av att entreprenören till exempel gått i konkurs eller av någon annan anledning inte kan fullgöra sina åtaganden. Att ha en tvingande lagstadgad försäkring för ett sådant litet ersättningsbelopp är inte rimligt. T ex så är det frivilligt om man vill teckna helförsäkring på sin fabriksnya bil eller om man vill teckna en brandförsäkring på sin villa. Staten ska vara restriktiv med tvingande försäkringar för enskilda och dessa bör då främst vara tvingande i de fall en skada drabbar tredje part som t ex trafikförsäkringen som alla måste teckna för sina personbilar. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att besluta att avskaffa lagen (2014:227) om färdigställandeskydd.
mot · H902756 · 2021-09-28 00:00:00 — Striktare krav för namnteckning vid identitetshandlingar utförda av myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett striktare krav på namnteckning vid identitetshandlingar utfärdade av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. I vissa kretsar har det blivit en trend att på namnteckningen till sin identitetshandling skriva ord och texter som uppenbart syftar på något annat än den undertecknades namn. Nedsättande kommentarer och förolämpningar riktade mot polisen är vanligt förekommande. anger lagen inte några krav för hur namnteckningen ska se ut eller om den ska gå att läsa. I princip kan personen ifråga skriva ett ”X” som namnteckning. Det stadgar är att man inte får skriva under med någon annans namn och namnteckning (14:1 : urkundsförfalskning). Man får inte heller förneka sin egen underskrift (15:13 : förnekande av underskrift). Det bör utredas huruvida ett striktare krav på underskrift kan införas, där friheten till sin egen definition av hur namnteckningen stämmer överens med sitt namn kvarstår, men med begränsningen att namnteckningen inte uppenbart får syfta på något annat, vad detta annat än vara månde.