ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021495 · 2021-09-30 00:00:00 — Synliggör löneskatter på lönebeskedet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och det allmänna bör redovisa skatter och avgifter på lönebesked och tillkännager detta för regeringen. går till val igen. Politikerna kommer då att debattera skatternas utformning och storlek. Trots att just skatternas storlek avgör maktfördelningen mellan medborgare och stat är det få som vet hur stora skatterna är. 9 av 10 löntagare underskattar den skatt de betalar. Den bristfälliga kunskapen riskerar att bli än svagare när nu den praktiska hanteringen av skatteuppbörden förenklats . Den enskilde skattebetalaren behöver inte längre sätta sig in i sin skattesituation vid den årliga deklarationen. För demokratin är detta illa. Relevanta politiska diskussioner om huruvida skatterna behöver höjas eller sänkas förutsätter givetvis att väljarna har en god uppfattning om vad de betalar i skatt. Inte minst gäller detta för ett högskatteland som . Ett sätt att komma tillrätta med kunskapsbristen om skatternas omfattning är att synliggöra löneskatterna på lönebeskedet. Den skatt som är svårast att upptäcka är arbetsgivaravgifterna. Innan skattebetalaren får sitt lönebesked har en fjärdedel av vad han/hon tjänat försvunnit i skatter. Delar av arbetsgivaravgiften kommer oss dock till godo då den är kopplad till våra socialförsäkringar. Men, den allmänna löneavgiften (11,) är en ren skatt och ska därför redovisas som en sådan. Fördelen med arbetsgivaravgifterna är att de är lätta att åskådliggöra. bör därför besluta att staten och det allmänna föregår med gott exempel genom att redovisa arbetstagarens bruttolön och därefter redovisa arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter som dras från denna.
mot · H9021496 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hindra kriminella från att skaffa sig anonyma fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra systemet för registrering av fordonsägare säkrare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärra bilägare med stora fordonsskulder från möjligheten att köpa och sälja bilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen eller Transportstyrelsen rätt att kontrollera ägaren till ett fordon som misstänks ha felaktiga ägaruppgifter, och detta tillkännager för regeringen. Kriminaliteten i vårt land tar sig många olika uttryck, och den grova organiserade brottsligheten har blivit ett allvarligt samhällsproblem. Tillgång till fordon har ofta stor betydelse i den kriminella verksamheten. Dels för transporter av människor och gods, och därmed som ett redskap i de brottsliga aktiviteterna. Dels då ägande och hantering av fordon i sig kan vara en lukrativ inkomstkälla för de kriminella. Det finns i ett mycket stort antal bilar som är registrerade på s.k. bilmålvakter. Dessa personer, som inte har några utmätningsbara tillgångar, lånar ut sina namn till andra, som inte har någon avsikt att betala avgifter förknippade med bilägandet, parkeringsböter eller liknande, och därmed inte heller överhuvudtaget behöver ta hänsyn till de lagar och förordningar som reglerar t ex var fordon får lov att parkeras. Det är också fullt möjligt att registrera någon som bilägare helt utan personens vetskap. Dessa luckor i lagen möjliggör för grovt kriminella att skaffa sig anonyma fordon och använda dessa för att begå brott. Vid överlåtelse av ett fordon måste den nya ägaren skicka in en papperstalong med uppgifter om ägarbytet, utan att det sker någon form av kontroll. Problemet torde vara lätt att åtgärda. En metod kan vara onlineregistrering med bank-id när köpet genomförs, istället för helt betydelselöst inskickande av en papperstalong. Ägare av bilar med obetalda fordonsskulder över ett visst belopp borde spärras från möjligheten att köpa eller sälja bilar. Vid obetalda fordonsskulder över att visst belopp borde alla fordon som tillhör den aktuella fordonsägaren beläggas med körförbud. När polisen eller Transportstyrelsen misstänker att ett fordon inte har korrekta ägaruppgifter ska de kunna begära att ägaren inställer sig med sitt fordon vid myndigheten och legitimerar sig, annars inträder det körförbud. Problemet med bilmålvakter måste stävjas. Det är en viktig del i kampen mot den grova kriminaliteten som breder ut sig i dagens . Boriana (M)
mot · H9021497 · 2021-09-30 00:00:00 — Kommunernas rätt att sätta upp bevakningskameror ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommunerna rätt att bedriva kamerabevakning utan tillstånd från Datainspektionen och tillkännager detta för regeringen. Skadegörelse är för många kommuner ett stort problem. Klotter, krossade fönster och anlagda bränder stör verksamheterna och gör att pengar som behövs till välfärden används till att reparera skadorna. Vissa kommuner anlitar ordningsvakter, andra har satt hoppet till bevakningskameror. När dåvarande Datainspektionen tog över tillståndshanteringen från länsstyrelserna var förväntningarna stora på att processen skulle bli smidigare. I stället har det blivit precis tvärtom. Väntetiden för att få handläggare tilldelad överstiger , och sedan tar självklart handläggningen ytterligare tid därefter. Ovissheten och den långsamma hanteringen skapar frustation hos de ansvariga i berörda kommuner. Deras problem med skadegörelse fortgår, och kostnaderna blir en allt större belastning. Problemet med skadegörelse är förstås inte begränsat till egendom utan drabbar alla: företag, föreningar och enskilda personer. Enligt statistik från Brå handlades 235 000 skadegörelsebrott , vilket var en ökning med 30 200 brott eller jämfört med året innan. En utredning bedrevs för (25 100 brott) av de handlagda brotten, medan (210 000 brott) direktavskrevs. Kamerabevakning har en preventiv verkan, och dessutom kan den underlätta för beivrande av begångna brott genom att bidra med bevismaterial. Att regelverket kring tillståndsprövning, och statliga myndigheters oförmåga att inom rimlig tid handlägga ärenden, hindrar kommuner och andra från att vidta brottsförebyggande åtgärder är helt oacceptabelt. Därför borde kommunerna få rätt att bedriva kamerabevakning utan tillstånd från . Boriana (M)
mot · H9021498 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunerna att anlita ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket allvarligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre och skjutningar och sprängningar förekommer om inte så åtminstone i våra storstadsområden. Förutom det direkta hot mot människors liv och hälsa som detta utgör leder det också till en betydande oro hos många människor att utsättas för brott. Brottsbekämpningen är i huvudsak en statlig uppgift, men eftersom kommunerna alltid är sista utposten, och alltid är närmast invånarna, har de i allt högre grad engagerat sig i det brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet, inte minst i form av förebyggande insatser. Den senaste tidens brottsutveckling har gjort att ett antal kommuner har valt att anställa ordningsvakter, vars uppgifter är att arbeta förebyggande, att genom sin närvaro förhindra brott samt att bistå polisen i deras arbete. Anställningen av kommunala ordningsvakter har dock inte varit oproblematisk, eftersom och kommunerna ofta har haft olika uppfattningar om huruvida det föreligger ett behov av att förordna ordningsvakter. Avslagen på ansökningarna om förordnande av kommunala ordningsvakter har lett till överklaganden i flera rättsinstanser, något som har fördröjt processen och kostat skattebetalarna stora pengar, och dessutom med oviss och skiftande utgång för kommunerna. Kommuner som väljer att ta ett större ansvar för brottsbekämpning och trygghetsskapande arbete än vad som egentligen åvilar dem får inte motarbetas utan skall självklart istället uppmuntras. Kommunerna själva finansierar exempelvis ordningsvakternas löner. Vi behöver därför se över hur vi tydligt kan underlätta för kommunerna att anlita ordningsvakter. Onödig byråkrati som förhindrar att fler personer arbetar för ökad trygghet måste stävjas. Boriana (M)
mot · H9021499 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen bör ges behörighet att kontrollera om personer som ansöker om id-kort är efterlysta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vid vilka andra myndighetskontakter som är förenade med identitetskontroll motsvarande kontroll kan göras och tillkännager detta för regeringen. Ett av många problem när det gäller att få till stånd en effektiv brottsbekämpning i är myndigheters bristande förmåga att samarbeta, och oförmågan att använda sig av de uppgifter om kriminella och efterlysta personer som finns i olika register. Det senare ofta på grund av att det saknas lagligt stöd för att ta del av och utnyttja dessa uppgifter. Ett iögonfallande exempel är att enligt gällande lagstiftning saknar polisen behörighet att kontrollera om en person är efterlyst när denne ansöker om id-kort. En efterlyst person kan alltså helt sonika vandra in på en polisstation, legitimera sig, beställa nya id-handlingar, och lämna polisstationen utan att riskera att gripas. Inte nog med att detta kastat ett löjes skimmer över hela det svenska myndighetssystemet. Det får de facto som konsekvens att grovt kriminella fortfarande går fria, trots att de med en mycket lätt insats hade kunnat gripas. Ett jämförande exempel är när man i New på allvar tog tag i brottsbekämpningen . Då upptäckte man att grovt kriminella kunde gå ut och in genom dörrarna på stadens fängelser, som besökare till interner, utan att behöva identifiera sig. Därmed riskerade de aldrig att gripas i detta sammanhang. Genom att införa obligatoriska identitetskontroller, och jämföra uppgifterna med register över efterlysta brottslingar, kunde flera hundra kriminella gripas och lagföras. Vi måste i börja anta en mer pragmatisk och rationell syn på brottsbekämpning. Myndigheterna måste bli bättre på att samarbeta och uppgifter i redan befintliga register måste i betydligt högre grad tillåtas användas i detta syfte. Överdrivet värnande om den personliga integriteten får inte hindra oss från att låsa in de som är farliga för sin omgivning. Boriana (M)
mot · H902150 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa tester av artärstelhet på landets vårdcentraler och tillkännager detta för regeringen. Den vanligaste dödsorsaken i är hjärt- och kärlsjukdomar. Den naturliga utvecklingen i kroppen innebär att ju äldre vi blir, desto mer stelnar våra blodkärl. Åkomman anses kunna bidra till stroke och hjärtinfarkt och drivs ytterligare på av kroniska inflammationer i plack och den fettvävnad som omger kärlen. Forskningen kring hjärt- och kärlsjukdomar ligger i framkant och kärlstelheten går att mäta tidigt med hjälp av arteriografer som skickar ner pulsvågor i stora kroppspulsådern. Problemet är att tillgängligheten till den tekniska utrustningen är minst sagt begränsad. På ett par välutrustade forskningskliniker finns tekniken tillgänglig, men inte på en enda vårdcentral. Åderförkalkning och artärstelhet är en långsam process som pågår utan att avge symptom. Genom att förse vårdcentraler med rätt teknisk utrustning kan riskpatienter hittas och liv därmed räddas.
mot · H9021500 · 2021-09-30 00:00:00 — Grovt brott mot tystnadsplikten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny brottsrubricering, grovt brott mot tystnadsplikten, och tillkännager detta för regeringen. För att förhindra att känslig information från polisens databaser hamnar i händerna på kriminella aktörer bör en ny brottsrubricering införas – grovt brott mot tystnadsplikten. Fallet med den kvinnliga passkontrollanten som hade gjort ett stort antal förbjudna sökningar på två personer, som senare mördats, i polisens it-system med hemliga uppgifter visar att nuvarande lagstiftning inte är tillräcklig. Straffet för brott mot tystnadsplikten är böter eller fängelse i högst . När en anställd gör otillåtna sökningar i känsliga databaser, för att senare föra dem vidare, eller sälja dem till kriminella, kan skadorna bli enorma. Kollegors liv kan stå på spel, utredningar kan spolieras etc. I ser vi en situation med en framväxande allt grövre och organiserad brottslighet. Då gäller det att inte ständigt hamna i bakvattnet. Samhället måste helt enkelt vidta proportionella åtgärder. Boriana (M)
mot · H9021501 · 2021-09-30 00:00:00 — Förverkande av kriminellas egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att underlätta förverkande av kriminellas egendom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera myndigheternas arbete med förverkande av egendom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tidsfristen för förverkande av egendom och tillkännager detta för regeringen. har omfattande och djupgående problem med grov brottslighet. Okontrollerad invandring, bristande, eller snarare obefintlig, integration och otidsenlig lagstiftning har skapat en ytterst gynnsam miljö för kriminella. Den organiserade brottsligheten utgör ett mycket allvarligt hot mot samhället och måste bekämpas hårt, effektivt och proaktivt. Den genererar enorma tillgångar till de kriminella – tillgångar som tillkommit på någon annans bekostnad. gällande lagstiftning ger inte mycket utrymme för förverkande. Beviskraven är orimligt höga, och inte sällan även efter en rättegång får kriminella behålla såväl kontanter som annan egendom de har tillskansat sig med hjälp av olaglig verksamhet. En särskild lag om förverkande av kriminellas egendom skulle ha många fördelar: Brottsligheten skulle bli mindre lönsam, kriminellas makt skulle undermineras och tilltron till rättssamhället skulle stärkas. Utan stora mängder pengar, snabba bilar och dyra klockor skulle kriminella ha haft betydligt svårare att locka unga till brottets bana. I många länder finns speciell lagstiftning som handlar om förverkande av kriminellas egendom. Ett exempel är där bevisbördan är omvänd när det gäller förverkande av kriminellas egendom. Det är möjligt att ha den typen av lagstiftning utan att det står i motsats till mänskliga rättigheter, inklusive presumtionen om oskuld och skydd av egendom. När en dom med ett yrkande om förverkande av egendom vinner laga kraft har Kronofogden på sig att mäta ut de kriminellas egendom. Eftersom fyra olika myndigheter (, , polisen och Kronofogden) måste hantera ärendet har Kronofogden oftast inte på sig att verkställa förverkandet. Hanterar Kronofogden inte ärendet snabbt nog kan den dömda brottslingen kräva tillbaka pengarna från staten. Detta är oerhört stötande, undergräver legitimiteten för rättssystemet och tillintetgör de gjorda insatserna. Därför måste rutinerna i detta avseende förändras så att detta systemfel rättas till. Myndigheterna måste kort och gott ges bättre förutsättningar att verkställa domstolarnas beslut om förverkande. Boriana (M)
mot · H9021502 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett diskrimineringsärende ska vara förenat med en viss kostnad för den som anser sig vara diskriminerad, och detta tillkännager för regeringen. Skydd mot diskriminering är en självklarhet i ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. Det var på uppdrag av den moderatledda regeringen som () bildades genom att de fyra dåvarande ombudsmännen mot diskriminering slogs ihop. (JämO) hade hand om könsdiskriminering, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) övervakade diskriminering som hade samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, () hade hand om diskriminering som hade samband med funktionsnedsättning och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) övervakade att lagar om diskriminering på grund av sexuell läggning följdes. infördes också en ny diskrimineringslag som stärker skyddet mot diskriminering i en rad avseenden. Dagens system där DO driver diskrimineringsärenden är emellertid i behov av att reformeras. Som en statlig myndighet har DO betydligt större resurser än en enskild näringsidkare, vilket i en tvist kan skapa ett osunt förhållande. Det är få, om ens några, små aktörer som vågar göra annat än att gå med på förlikning när DO hotar med stämning. Ett uppmärksammat fall skedde i . En manlig läkare sträckte fram handen för att hälsa på en kvinnlig patient, men kvinnan vägrade varpå läkaren remitterade kvinnan till en kvinnlig läkare. Uppgifterna går isär om vad som exakt hände men kvinnan stämde läkaren för diskriminering och krävde i skadestånd. Läkaren fälldes först i tingsrätten men blev senare frikänd i hovrätten. 2018 kom ytterligare ett uppmärksammat fall där en kvinna vägrade skaka hand med arbetsgivaren efter en anställningsintervju. Arbetsgivaren avbröt rekryteringen och kvinnan tilldömdes skadestånd i efter att diskrimineringsombudsmannen drivit hennes fall. Ett sådant agerande riskerar inte bara att förlänga rekryteringsprocessen, utan kan även leda till att kvinnor med utländsk bakgrund inte kallas till intervju. För att systemet ska bli mer rättvist bör rättsprocessen i ett diskrimineringsärende vara förenad med vissa kostnader även för den som anser sig vara diskriminerad. Risken med ett avgiftsfritt civilrättssystem är att många fler anser sig diskriminerade än de som i lagens mening faktiskt är diskriminerade. Boriana (M)
mot · H9021503 · 2021-09-30 00:00:00 — Böter som straffpåföljd för ringa stöld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa böter som straffpåföljd för ringa stöld och stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta böter med annan påföljd vid uppenbar risk att böter inte kommer att betalas och tillkännager detta för regeringen. Utländska stöldligor som turnerar runt för att sedan försvinna ut ur landet är vanligt förekommande i hela . Den vanligaste påföljden för stöldbrott är böter trots att många dömda varken kan eller vill betala dessa. Brott som normalt resulterar i böter innebär dessutom sällan eller aldrig att den misstänkte blir häktad. Det i sin tur innebär att om polisen lyckas gripa en person som är i landet på stöldturné kommer den personen att släppas efter förhör, eftersom det eventuella straffet inte innebär frihetsberövande. Risken att han eller hon då lämnar landet för att undvika att betala eventuella böter är överhängande. Med anledning av detta bör vi se över möjligheten att utdöma andra påföljder än böter i de fall det finns en uppenbar risk att böter inte kommer att betalas. Boriana (M)
mot · H9021504 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa EBO och tillkännager detta för regeringen. EBO-lagen, eller lagen som ger asylsökande rätt att välja eget boende, trädde i kraft . Tanken var att det skulle vara en frihetsreform för de som söker asyl, som den skulle minska trycket på staten att tillhandahålla bostäder. I stället har lagen lett till trångboddhet och segregation, samt att ansvaret för situationen har överförts från staten till kommunerna. För kommuner med ett stort antal asylinvandrare har bördan blivit övermäktig. gäller nya regler för asylsökande som väljer eget boende, vilket innebär att den som flyttar till ett utsatt område blir utan dagersättning. De nya reglerna har inte lett till önskat resultat. Asylsökande fortsätter att flytta till eget boende i områden med grava socioekonomiska problem och bristande integration. Myndigheternas bristande hantering av folkbokföringen gör dessutom att det är lätt att skriva sig på en adress i ett område som inte betraktas som utsatt, men faktiskt bo någon annanstans. Incitamentet att lämna boenden är starkt, och när asylsökande får erbjudande om en adress att folkbokföra sig på, samt ett svart jobb, tar man det trots förlusten av dagersättningen. Möjligheten för asylsökande att välja eget boende, i kombination med den rådande bostadsbristen, göder den organiserade brottsligheten. På vissa ställen har det skapats en ny sorts hyresmarknad där den organiserade brottsligheten köper upp fastigheter, bygger om dessa till lägenheter och hyr ut till bland annat EBO-asylsökande och illegala invandrare. EBO-systemet har kommit att understödja den svarta ekonomin. med stängda gränser och få fungerande flygförbindelser har asylinvandringen till inte varit lika hög som tidigare, något som skulle kunnat ge utrymme för integration av de som redan finns i landet. Men det nuvarande systemet motverkar systematiskt denna integration. ska ha en mycket restriktiv asylinvandring. Innan adekvat lagstiftning är på plats, och antalet asylinvandrare kunnat begränsas, måste möjligheten för asylsökande att välja eget boende stoppas. Boende på mottagningar, obligatoriska studier i svenska språket och upplysning om skyldigheterna man har i landet skulle underlätta inträdet i det svenska samhället. Boriana (M)
mot · H9021505 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte tillerkänna skadestånd till personer som har funnits skyldiga i lagakraftvunnen dom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skadestånd till personer som har funnits skyldiga i lagakraftvunnen dom ska jämkas och tillkännager detta för regeringen. fick en dömd serievåldtäktsman i skadestånd för att ha suttit frihetsberövad längre än den slutliga fängelsedomen. Detta beslut av JK går stick i stäv med det allmänna rättsmedvetandet. Att en kriminell våldtäktsman som har utsatt två kvinnor för fruktansvärda övergrepp ska ”belönas” med skattebetalarnas pengar är mycket upprörande och ovärdigt en rättsstat. Ännu mer upprörande är att brottsoffrets tilldömda skadestånd bara är en bråkdel av gärningsmannens. 6 § tredje stycket frihetsberövandelagen lyder: Ersättning kan vägras eller sättas ned, om den skadelidandes eget beteende har föranlett beslutet om frihetsinskränkning, eller om det med hänsyn till övriga omständigheter är oskäligt att ersättning lämnas. Ersättning får dock inte vägras eller sättas ned enbart på den grunden att misstanke om brott kvarstår utan att skuldfrågan är klarlagd. Eftersom JK uppenbarligen inte bedömde att sadistiska våldtäkter kan räknas som ”eget beteende som har föranlett beslutet om frihetskränkning” bör lagtexten omformuleras så att det blir tvingande att vägra ersättning till individer som har dömts efter att ha funnits skyldiga till brott, alternativt kraftigt nedsätta den. Boriana (M)