mot · H9024057 · 2021-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja polisernas löner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betald polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler synliga poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade villkor för tjänstgöring i yttre tjänst och på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att återrekrytera seniora utredare och för att anställa administrativt stöd till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att stärka och utveckla polisens tekniska förmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser för brottsförebyggande arbete och avhopparverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Kriminalvården för inrättande av en enhet för unga som begår grova brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Kriminalvården för avskaffad straffrabatt för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt stöd till kommunala ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens närvaro i brottsutsatta områden, polisens tillgänglighet och Kriminalvårdens kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder Ett tryggt kräver ett starkt rättsväsende. Läget i är mycket allvarligt. har grövsta kriminalitet som polistätheten är en av de lägsta i EU. Brottsligheten hotar inte bara enskilda människors trygghet utan också vår demokrati och rättsstat. Skjutningar, sprängningar och våldsbrott är en del av vardagen som otryggheten ökar i princip i alla delar av samhället. För att bekämpa gängkriminaliteten har presenterat tio mönsterbrytande reformer för att förebygga och bekämpa den systemhotande gängbrottsligheten. Det handlar bland annat om att använda terrorlagstiftningen mot de kriminella gängen. För att samhället ska kunna få full utväxling av en sådan offensiv behöver dock hela rättsväsendet stärkas. Det behövs fler polisanställda som har förmåga att bekämpa gängkriminaliteten och som även kan förebygga, ingripa mot och utreda all annan brottslighet som drabbar människor i vardagen. I är polistätheten alldeles för låg och antalet poliser i yttre tjänst har minskat . Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön, och fler ska kunna bli poliser genom betald polisutbildning. För att få ordning på krävs ett starkt rättsväsende. I regeringens budget prioriteras familjeveckan istället för höjda ambitionerna vad gäller att bekämpa kriminaliteten. I budget gör vi tvärtom. Rättsväsendet går före familjeveckan och vi fokuserar på fler och mer synliga poliser med bättre verktyg för att klara upp brott, hårdare straff ska gå hand i hand med ökade resurser och ett mer effektivt lokalt och brottsförebyggande trygghetsarbete. förstärker i denna budget hela rättsväsendet med ökade resurser till myndigheterna i linje med deras budgetäskanden. Därutöver föreslår ökade resurser till , och för att förstärka deras brottsbekämpande arbete. föreslår även att får ökade resurser för att ta fram nödvändig lagstiftning för att bekämpa gängkriminaliteten. Se vidare i utgiftområdesmotion 1 . Polisens förmåga att utreda och klara upp brott måste förbättras avsevärt. behöver Polisen bli mer synlig och närvarande i hela landet. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Den upplevda tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver brytas. För att fortsätta utbyggnaden mot målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 anslår 2000 miljoner 2023 och 2024 i enlighet med vad begärt. Regeringen tillför inte de resurser som behöver för att kunna nå målet om 10 000 fler polisanställda. resultat måste avsevärt förbättras och verksamheten måste följas upp tydligare. Dessutom behöver brottsofferperspektivet stärkas i myndighetens arbete. Det sker både genom att polisen blir bättre på att bekämpa och utreda brott och genom att den som utsatts för ett brott får relevant information på ett enkelt och tydligt sätt. För att nå målet polismålet och för att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs såväl förstärkta resurser som särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. I den budget från och som röstades igenom påbörjades en särskild lönesatsning på polisen som är genomförd och har inneburit höjda löner för poliser. Polisernas löner är fortfarande alltför låga och vill därför bygga vidare på satsningen från M/Kd-budgeten med en ny riktad lönesatsning för att ytterligare lyfta polisyrkets status. När poliserna blir fler ska samtliga kunna få högre lön. Det innebär att tillförs 150 miljoner för satsningen på höjda polislöner. tillförs 250 miljoner respektive . föreslår dessutom inom utgiftsområde 15 Studiestöd att den som blir polis ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna arbete som polis. Många upplever att polisen är frånvarande, saknar tid att rycka ut när något händer eller saknar förmåga att klara upp brott. Antalet poliser i yttre tjänst har minskat kraftigt . Enligt fanns omkring 10 250 poliser i yttre tjänst. arbetar endast drygt 7000 poliser i yttre tjänst. Därtill arbetar poliser i yttre tjänst normalt i treskift, och givet att bemanning sker dygnet runt även och veckoslut är antalet som arbetar simulant i yttre tjänst betydligt lägre. Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen hand inte vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Det finns möjlighet att omfördela befintliga poliser till arbete i yttre tjänst för att här och tillgodose behovet. Vi vill därför ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. En särskild satsning genomförs också för att förbättra villkoren för tjänstgöring i yttre tjänst och på obekväm arbetstid. Dessa resurser kan även användas för att förbättra villkoren för personal som arbetar med att exempelvis bekämpa grov organiserad brottslighet. För att ge polismyndigheten utrymme att göra denna typ av satsningar tillförs polisen och framåt. ökar även anslaget med 2022–2024 för att återanställa seniora utredare och för att kunna behålla erfarna utredare. Satsningen på seniora utredare görs för att frigöra polisiära resurser till yttre tjänst. Medlen kommer att kunna användas till konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilda polisen. Satsningen möjliggör även för polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Satsningen innebär att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor omgående kan frigöras för kvalificerat polisarbete. femdubblar även satsningen på polisens förebyggande arbete som finns i budgeten . Inom ramen för detta föreslår vi att det inrättas ett nationellt exit-program så att fler personer kan lämna gängkriminaliteten. Ett sådant program som vi föreslår bör även kombineras med ett mer aktivt uppsökande arbete, där Polisen tillsammans med andra myndigheter konfronterar enskilda gängmedlemmar. I BP22 avsätter regeringen endast för avhopparverksamhet. anslår 75 miljoner 2022–2024 till avhopparverksamhet. Polisens förmåga att klara upp brott måste förbättras. Sammantaget satsar därför för att stärka polisens tekniska förmåga och därmed öka möjligheterna att utreda och klara upp fler brott. vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. Övervakningskameror säkrar bevisning som i vissa fall är avgörande för att en person ska kunna knytas till ett brott. I där gängkriminaliteten kopplat grepp om samhället och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. anser att utsatta områden ska vara prioriterade i såväl antal kameror som i utbyggnadstakt. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Polisen bör ges i uppdrag att öka antalet övervakningskameror. Resurstillskottet skapar utrymme för att antalet kameror kan bli upp till så många som , totalt 2000 nya kameror. ska det finnas närmare 1 100 fler kameror. Resterande antal ska vara uppsatta . De ökade anslagen kan även användas till annan teknisk övervakningsutrustning som polisen kan efterfråga i kampen mot gängbrottsligheten. Den franska polisens forcering av Encrochat visar med stor tydlighet vilka framgångar som kan nås för polisen när man har möjlighet att använda hemliga tvångsmedel på ett tidigt stadium mot den grova brottsligheten. Svensk polis har vid upprepade tillfällen aviserat att myndigheten har ett stort och växande behov av teknisk utrustning för att hålla jämna steg med brottsutvecklingen och efterlyst skarpare och mer ändamålsenliga verktyg för att kunna avlyssna och avläsa de kriminella nätverken för att förhindra att framtida allvarliga brott begås inom ramen för den grova organiserade brottsligheten. Verktyg som är helt avgörande i kampen mot den grova organiserade brottsligheten. satsar därför i budgeten på att stärka och utveckla tekniska förmåga bland annat i form av bättre verktyg, ökade teknikkostnader på grund av fler anställda och för att höja säkerhetsnivån. avvisar regeringens förslag om ökat anslag till tekniklyft, avhopparverksamhet och fler poliser till förmån för egen ökning enligt ovan. ökar sammantaget anslaget med , och , utöver det som anges i budgetpropositionen. Det försämrade säkerhetsläget och ökande hot i vår omvärld ställer större krav på Säkerhetspolisens förmåga. Enligt har säkerhetshoten mot ökat och bedöms fortsätta öka . Enligt växer de extremistiska miljöerna i som vi ser ett ökat behov av skydd mot terrorism. Säkerhetspolisen har till uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Det handlar både om att utreda begångna brott och att stoppa nya terrordåd. vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism med mer resurser. Vi vill även skala upp myndighetens brottsförebyggande arbete. Resurserna innebär att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa is-återvändare och andra hotaktörer som bedöms utgöts ett hot mot vårt samhälle. Myndigheten kan även använda resurserna inom övriga verksamhetsområden. föreslår därför att anslaget till Säkerhetspolisen höjs med och framåt. avvisar regeringens förslag om 63 miljoner till Säkerhetspolisen till förmån för egna förslag enligt ovan. Sammantaget ökar anslaget med utöver det som anges i budgetpropositionen. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften och att myndigheterna har rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. Det är vidare av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. För att möta brottsutvecklingen i samhället, inte minst med den grova organiserade brottsligheten, behöver antalet åklagare bli fler. Många brott kräver alltmer komplicerade och tidskrävande utredningar. Vidare kommer en moderatledd regering genomföra en omfattande reform av straffen. En förutsättning för att gängkriminella de facto kommer dömas till dubbla straff är att åklagare gör sitt jobb. Det underlättas förstås när åklagarna bli fler. Det är därför angeläget att öka rekryteringen av åklagare så att utbyggnaden av kan gå i takt med polisens utökning. Regeringen avstår från att skjuta till tillräckliga resurser för att åklagarna ska kunna växa i samma takt som polisen. föreslår därför en dubbelt så stor ökning som regeringen för att anställa nya åklagare. Detta gör det möjligt för att växa i samma takt som polismålet. och regeringen föreslår 150 ytterligare åklagare till 2025. vill dubbla det så det finns 300 fler åklagare . anslår därför ökade anslag med 2022, 2023 och 2024. avvisar regeringens förslag till förmån för egna förslag enligt ovan. föreslår att anslaget ökas med 2022, och , utöver det som anges i budgetpropositionen. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och anstalt. De ovan nämnda satsningarna på polisen, åklagarväsendet och domstolarna kommer i sig leda till att fler personer blir frihetsberövade och att fler kommer att avtjäna fängelsestraff. Den situation som råder inom med platsbrist är ytterst en effekt av regeringens brist på agerande. Enligt den senaste statistiken från Kriminalvården är antalet tillgängliga ordinarie platser på våra anstalter nu lägre än . senaste granskning visar att många av Kriminalvårdens anstalter inte använder sina resurser effektivt. rekommenderar att arbetet med att göra anstalterna både färre och större ska intensifieras samt utveckla rutiner för systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten för anstalterna på ett systematiskt sätt. Vidare måste tiden mellan dom och verkställighet kortas, häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen och betydligt fler utländska medborgare ska avtjäna sina straff i sina hemländer. Åtgärder behöver även vidtas för säkerställa att permissioner kan genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. De kriminalpolitiska skärpningar som vill genomföra, bland annat avskaffad mängdrabatt, strängare straff vid återfall, dubblerade straff vid gängbrottslighet med mera, kommer leda till ytterligare ökat tryck på Kriminalvården och ökad beläggning vid både häkten och anstalter. För att möta den expansion som följer av vår heltäckande straffreform anslår och framåt. För att förstärka Kriminalvården och för att säkerställa avsevärt fler häktes- och anstaltsplatser som säkerheten och effektiviteten i verkställigheten av utdömda påföljder upprätthålls ökas Kriminalvårdens anslag generellt med , och , likt regeringens ökade anslag i budgetpropositionen. sticker ut i med vår höga brottslighet och för att skapa trygghet bland hederligt folk bedömer vi att Kriminalvårdens budget kommer behöva utökas med under de kommande mandatperioderna. Det behövs ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera dessa personer. Staten bör ta ett större ansvar för denna grupp av ungdomar. vill därför inrätta en ny enhet för unga hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas där Kriminalvården har särskild kompetens. Det innebär att i utsatta områden får mer tid att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig på glid och är i riskzonen för grövre kriminalitet. satsar 2023 och framåt till Kriminalvården för detta ändamål. vill också avskaffa dagens ungdomsrabatter och föreslår ökade anslag till följd av det förslaget. I SOU 2018:85 finns ett förslag som är remitterat och klart för att uppnå detta. Trots det går regeringen fram med en proposition som exempelvis innebär att den som attackerar en polis eller misshandlar ett vittne ska få en straffrabatt. finansierar en avskaffad ungdomsrabatt fullt ut. Det förslag som regeringen går fram med täcker endast två femtedelar av detta. Det är dags att straffrabatten avskaffas på riktigt och därför föreslå att anslaget till Kriminalvården ökas med . avvisar regeringens förslag om ökat anslag till Kriminalvården till förmån för egen ökning enligt ovan. ökar sammantaget anslaget med , och , utöver det som anges i budgetpropositionen. Anslag 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsende. Den som har utsatts för brott ska alltid kunna räkna med ett starkt stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . vill fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. En sådan förändring skulle på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av brottsoffrets rätt till sin person och integritet. anser också att poliser ska få bättre möjligheter att få kränkningsersättning när de utsätts för brott i tjänsten. förslag om höjd kränkningsersättning har utretts av regeringen och ett utredningsförslag har presenterats med föreslaget ikraftträdande . När regeringen återkommer med en proposition i frågan kommer förslaget närmare behöva analyseras. förslag om fördubblad kränkningsersättning beräknas kräva höjda anslag med 2022 och med och framåt när reformen får fullt genomslag. Anslag 99:1 Statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder Upprätthållandet av lag och ordning är en av statens mest grundläggande uppgifter. avlastas dock polisen av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla säkerhet och allmän ordning på utvalda platser. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift att upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör även ordningsvakter användas för att bidra mer till polisens arbete. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka närvaron på de platser där behoven är som störst. Många kommuner tar ett stort ansvar för trygghetskris som staten egentligen skulle ta. I BM21 hade vi ett förslag om att polisen får 500 miljoner för att finansiera statliga ordningsvakter som kan avlasta polisen. förenklar vi det förslaget och betalar ut det som ett statsbidrag till samtliga kommuner så att vi därmed kan täcka en del av de kostnader som kommunerna har för sitt trygghetsarbete. och framåt skjuter därför till för statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder. Tillkännagivanden som regeringen anser slutbehandlade I budgetpropositionen utgiftsområde 4 redovisar regeringen behandlingen av ett stort antal tillkännagivanden. Regeringen har slutbehandlat tillkännagivandena om polisens närvaro i brottsutsatta områden, polisens tillgänglighet och kriminalvårdens kostnadseffektivitet. anser inte att de åtgärder regeringen vidtagit är tillräckliga.