mot · H902470 · 2021-09-27 00:00:00 — Strategin bygger på en beprövad amerikansk modell, GVI (gruppvåldsintervention), som visat goda resultat i våldsutsatta städer i . Strategin togs fram i av och vid . GVI har upprepade gånger visat att våldet kan minska dramatiskt när medborgare, polis, kriminalvård och socialarbetare går ihop för att arbeta direkt med den lilla men aktiva del av personer som ägnar sig åt våld och kriminalitet i grupper. Kortfattat handlar det om att bryta den gruppdynamik som fostrar ett våldsamt beteende och ersätta den med en gruppdynamik som ser och förstår de många negativa konsekvenser som följer en våldsakt, och fördelarna med att upphöra med våldet. Strategin handlar om ett välkoordinerat samarbete, ett bättre nyttjande av existerande resurser och sättet att kommunicera ut arbetet till grupper och deltagare. Även om lösningen låter enkel så kan det vara svårt att vara den som lägger ifrån sig vapnet först, även om personen kanske vill. GVI:s strategier är utformade för att underlätta för de som är inblandade i skjutningar att upphöra med dem. En central del av GVI är en s.k. call-in. En call-in är ett möte mellan gruppmedlemmar och de aktörer som gemensamt jobbar med strategin, dvs. polis, socialtjänst, kriminalvård och representanter från samhället som grupperna respekterar och lyssnar på. Syftet med en call-in är att informera medlemmarna om de konsekvenser som drabbar hela gruppen om en person skjuter någon annan, att etablera ett tydligt budskap från alla delar av samhället att våld inte är accepterat, erbjuda en väg ut från ett liv i våld med hedern i behåll och där stöd finns för den som vill hitta en väg in i samhället igen. De som kallas till en call-in är personer som redan är i kontakt med kriminalvården, som en del av deras villkorliga frigivning eller skyddstillsyn. Deltagarna ska sedan sprida budskapet vidare. (Brå) ansvarar för process- och effektutvärdering av projektet i samarbete med . Utvärderingen av processen visar att det går att implementera den amerikanska GVI-strategin i en svensk stad och i en svensk kontext, men att lokala anpassningar måste göras och att GVI är en strategi som kräver kunskap och engagemang. Effektutvärderingen visar att antalet skjutningar i minskade som pilotprojektet skjut pågick. Regeringen har avsatt till Brå i vårändringsbudgeten i syfte att sprida arbetsmetoden till fler orter. Regeringen har även aviserat att de avser att ge Brå, och Kriminalvården ett uppdrag att sprida arbetsmetoden i samverkan med ett antal frivilliga kommuner. Detta är mycket lovvärt och arbetet bör utgöra grunden för att sprida Sluta skjut till hela landet. För att det ska fungera krävs dock en nationell strategi. Regeringen bör ge och Kriminalvården och i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att sprida ”Sluta skjut” till hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 10 Riktade insatser mot narkotika och illegala vapen 10.1 Stryp efterfrågan på narkotika En rapport från Brå [15] visar att den kriminella miljön upprätthålls av de marknader som utgör huvudnäringen i miljön, främst narkotika. Rapporten lyfter fram tre saker som kan minska kriminaliteten: Fortsatta insatser måste ges till individer i socioekonomiskt utsatta områden. Polisen måste fortsätta jobba aktivt med att begränsa narkotikahandeln och tillgången på skjutvapen. Vidare måste det finnas en väg ut ur kriminaliteten, t.ex. avhopparverksamhet eller annat stöd för att bryta med sin kriminalitet. Enligt rapporten bör fokus inte bara ligga på tillgången till narkotika, vilken möjligen kan regleras genom att arbeta mot införsel och smuggling, utan även på efterfrågan. Anledningen till detta är att det inte tycks vara ovanligt med konflikter som har sin grund i exempelvis konkurrens om försäljningsområden och kunder. Så länge det finns efterfrågan på narkotika kommer det att finnas en marknad som leder till kriminalitet, våld och konflikter mellan olika gäng. En analys av Brå[16] visar att ungdomar i rikare stadsdelar i mer sällan misstänks för narkotikabruk än ungdomar i områden med lägre medelinkomst, trots att de rapporterar högre narkotikakonsumtion. Även bakgrundsfaktorer som boendeform och föräldrars utbildning har betydelse för risken att misstänkas för eget bruk av narkotika. Ungdomar som bor i hyresrätt löper högre risk att misstänkas än ungdomar i bostadsrätt eller småhus, och de vars föräldrar saknar eftergymnasial utbildning löper högre risk att misstänkas än de vars föräldrar har högre utbildning. Detta visar att insatserna för att minska efterfrågan på narkotika måste ökas och även riktas mot högkonsumtionsområden. Den narkotikahandel som upprätthålls av efterfrågan på narkotika bland människor i välbärgade områden är en starkt bidragande orsak till våldet och otryggheten i socialt utsatta områden. anser därför att särskilda insatser behöver göras i områden med hög narkotikakonsumtion. Regeringen bör ge i uppdrag att genomföra riktade insatser mot områden med hög narkotikakonsumtion i syfte att strypa efterfrågan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 10.2 Stryp tillgången till narkotika och vapen gjorde tullen stora beslag av bl.a. narkotika och skjutvapen. Bland annat beslagtogs fem gånger mer kokain och så mycket cannabis jämfört med . Vidare beslagtogs 142 stycken skjutvapen vilket är mer än dubbelt så många jämfört med . Enligt beror ökningen av beslag 2020 dels på satsningen på fler medarbetare, dels på att resandet minskat under pandemin. Därigenom har fler tjänstemän kunnat arbeta med kontroller av den tunga godstrafiken. brukar räkna på samhällsnyttan av att det beslagtagna godset aldrig kommer in i samhället, och kostnaden för t.ex. sjukvård och sociala insatser. beräknar myndigheten sin egen samhällsnytta till . Detta visar att kontroller, särskilt av den tunga godstrafiken, behöver öka för att ytterligare strypa tillgången till narkotika och illegala vapen. I vårändringsbudgeten har regeringen höjt anslaget till i syfte att stärka myndighetens operativa verksamhet med nödvändig teknisk utrustning (prop. 2020/21:99). Brå visar i sin presenterade rapport[17] att smugglingen av narkotika har professionaliserats och att distributionsleden blivit färre . Vidare har de krypterade kommunikationslösningarna blivit en förutsättning för utvecklingen och en central del för narkotikahandeln. Enligt rapporten bygger narkotikahandeln på gränsöverskridande samarbeten mellan aktörer i kriminella miljöer. Brå påpekar att en förutsättning för den illegala handeln med narkotika är att den kan föras in över gränsen till . Det är därför centralt att får bättre förutsättningar att arbeta mot den transnationella brottsligheten genom ett förstärkt gränsskydd och samverkan med polisen. En förutsättning för att och polisen ska ha insyn i de delar av distributionskedjan som föregår smugglingen till är att de får tillgång till information om svenska och utländska gärningspersoners agerande i andra länder. Att inrätta fler sambandspersoner i centrala transit- och produktionsländer kan enligt Brå vara ett sätt att förbättra kunskapsläget. För att förhindra införsel av vapen och narkotika måste staten, förutom att öka resurser, satsa på hela rättsväsendet, från polis, åklagare och domstol till kriminalvård, för att grovt kriminella ska kunna lagföras snabbare. Vidare måste samverkan mellan , och Kronofogden stärkas. Detta för att snabbare kunna lagföra grovt kriminella även när de inte kan knytas till rena våldsbrott eftersom företag ofta används som brottsverktyg. På så sätt försvåras deras möjligheter att slippa undan att betala skatt och försörja sig på brott. En sådan samverkan mellan myndigheterna bör ingå i en strategi mot ekonomisk brottslighet som vi föreslagit bl.a. i vår följdmotion med anledning av regeringens proposition 2018/19:164 Skärpta straffrättsliga sanktioner mot företag. Regeringen bör ge i uppdrag att inrätta fler sambandspersoner i centrala transit- och produktionsländer i syfte att kartlägga distributionskedjor för narkotikasmuggling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 10.3 Stoppa smugglingen av illegala vapen och explosiva varor Enligt en rapport från polisregion tyder ursprunget och åldern på många av de vapen som används vid skjutningar i på att många av dessa vapen är insmugglade under tidigare decennier. Många av de vapen som används i skjutningar och i de kriminella miljöerna har sitt ursprung på västra och är i genomsnitt ca . [18] Enligt (Brå) har det skett en strukturförändring inom det dödliga skjutvapenvåldet. Användningen av legala vapen och tvåhandsvapen, som älgstudsare och hagelgevär, har minskat. I stället har brott där illegala vapen och enhandsvapen använts blivit vanligare. Brå gör bedömningen att tillgången till illegala vapen även generellt sett har ökat i . Exempelvis anses tillgången på enhandsvapen tillverkade på och i ha blivit större efter inbördeskrigen på och fall (2015:24 s. 49 och 52). Genom återkommande amnestier för illegala vapen och ammunition är det möjligt att minska andelen vapen i samhället. Vapenamnesti innebär att vem som helst kan lämna in skjutvapen och ammunition anonymt till polisen och slippa rättsliga påföljder. Syftet är att reducera antalet illegala vapen i samhället och på så sätt minska antalet vapenbrott. Eftersom sprängämnen inte omfattas av vapenlagen krävs särskilda amnestier för explosiva varor. Under den senaste vapenamnestin fick polisen in 12 000 vapen. De flesta lämnades in i storstadsregionerna och enstaka vapen kunde kopplas till den kriminella miljön. Den första amnestin för explosiva varor hölls . Även om de sprängmedel som lämnades in inte i önskad omfattning kom från kriminella gäng så bör åtgärden upprepas. I samband med att återkommande vapenamnestier införs bör även anhöriga få stöd från myndigheterna att våga anmäla närstående som har olagliga vapen. är generellt sett kritiskt till höjda straff och ökad kriminalisering. När det gäller just vapenlagstiftningen har haft en delvis annorlunda inställning och sett positivt på att skärpa vapenlagstiftningen för att hindra förekomsten och användningen av illegala vapen i . Vi har även i våra tidigare budgetmotioner anslagit mer resurser till tullen för att öka kontrollerna och få större möjligheter att beslagta vapen som smugglas in illegalt. står bakom de av beslutade lagändringar som innebär skärpta straff för de allvarligare formerna av vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, liksom för smuggling av vapen och explosiva varor (prop. 2019/20:200). står även bakom regeringens förslag om att öka kontrollen över de som befattar sig med explosiva varor (prop. 2020/21:158). har beslutat om förslaget som är ett ytterligare steg i riktning för att motverka våldet inom kriminella kretsar och den illegala användningen av explosiva varor. Sprängningar riskerar även att skada många människor och skapa allmänfarlig ödeläggelse. poängterade dock att regeringens proposition förbiser hur explosiva varor förs in i i ett särskilt yttrande (bet. 2020/21:FöU9). Propositionen beskriver vikten av att öka kontrollen över de som har tillgång till explosiva varor och att de anläggningar där explosiva varor hanteras ska vara inrättade på ett betryggande sätt. Det kan vara viktiga åtgärder för att undvika stölder och annat obehörigt förfarande av sådana personer som inte borde ha tillgång till varorna. är den illegala införseln av explosiva varor till en stor orsak till att kriminella kretsar får tillgång till dessa. Skärpt kontroll av explosiva varor bör även därför inkludera hur ska arbeta, självständigt och i samarbete med , för att effektivt motverka den illegala införseln av explosiva varor enligt lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen och lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Samordningen mellan olika myndigheter är central för att reagera när det inträffar illegala sprängningar, men framför allt när det gäller brottsförebyggande åtgärder som gör att explosiva varor aldrig når obehöriga personer. Journalisterna har granskat vapnens väg genom till . [19] En av smuggelvägarna går till från via genom och . Ofta är det icke fungerande vapen bl.a. från tid och vapendelar som förs in i landet för att sedan göras om till fungerande vapen. Granskningen visar att polisen behöver mer resurser för att kunna kartlägga vapensmugglingen och hanteringen i syfte att kunna stoppa den. Regeringen bör ta initiativ till regelbundet återkommande vapenamnestier i syfte att få människor att lämna in illegala vapen, ammunition och explosiva varor. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör ge i uppdrag att särskilt prioritera smugglingen och hanteringen av illegala vapen i syfte att stoppa den. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. [1] Dödligt våld i den kriminella miljön 2005–2017, , rapport 2020:4. [2] , Våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet i , Forskningsrapport 2018:4. [3] Se t.ex. , professor i kriminologi, , m.fl. [4] Se bl.a. Dödligt våld i den kriminella miljön 2005–2017, , rapport 2020:4. [5] , Konstaterade fall av dödligt våld. En granskning av anmält dödligt våld 2020. [6] , Dödligt skjutvapenvåld i och andra europeiska länder. En jämförande studie av nivåer, trender och våldsmetoder, 2021:8. [7] (Brå), Narkotikamarknader. En studie av smuggling, gatuförsäljning, internethandel och köpare, 2021:10. [8] , Våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet i , Forskningsrapport 2018:4, , Dödligt skjutvapenvåld i och andra europeiska länder. En jämförande studie av nivåer, trender och våldsmetoder, 2021:8. [9] Rinkebymiljarden. En riktigt bra affär, , och , , 2017. [10] . [11] , Samordnade insatser för klienter med villkorlig frigivning. Utvärdering av Kriminalvårdens försöksverksamhet med inslussningsgrupper, rapport 2020:15. [12] Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15), (Brå), Stöd till avhoppare från kriminella grupperingar (rapport 2016:6). [13] Se regeringsbeslut Ju2019/02027/, Ju2010/02161/, Ju2016/03810/, Ju2018/03621/(delvis), Ju2018/03622/(delvis). [14] och , Effektutvärdering av Sluta skjut. En strategi för att minska det grova våldet, 2021:2. [15] , Skjutningar i kriminella miljöer, rapport 2019:3. [16] , Narkotikaanvändning och misstankar om eget bruk bland ungdomar i , kortanalys 2/2018. [17] (Brå), Narkotikamarknader. En studie av smuggling, gatuförsäljning, internethandel och köpare, 2021:10. [18] Illegal vapenanvändning i polisregion . Strategisk rapport, U 314/20, , polisregion . [19] och , Vapensmederna: männen som beväpnar kriminella, 2021.