mot · H9024066 · 2021-10-05 00:00:00 — Kraftfull politik för att möta klimatnödläget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en vetenskapligt baserad nationell koldioxidbudget för samt att styrmedel och åtgärder ska utformas och genomföras utifrån utsläppsbudgeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram mål och åtgärder för de konsumtionsbaserade utsläppen, i linje med vad vetenskapen visar krävs för att klara , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa och klimatsäkra (lex Preemraff) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en solnedgångslag för fossila verksamheter, i syfte att helt fasa ut kol, olja och fossilgas till 2030, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta och genomföra en nationell plan för utfasning av fossil energi, inklusive ett slutdatum för användning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett grönt kunskapslyft för att underlätta omställning till en hållbar arbetsmarknad, motverka arbetslöshet och skapa hållbara jobb för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge närboende möjlighet att bli delägare när det byggs vindkraftverk och att fastighetsskatt på vatten- och vindkraftverk bör gå till den region eller kommun där kraftverken finns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ekonomiska politiken ska utformas inom ramen för de nationella klimat- och miljömålen och att de nya välfärdsmåtten ska vara styrande i budget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla alla fossila subventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att främja en grön finansmarknad i syfte att öka takten i omställningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom ett nationellt mål, lagkrav och andra styrmedel verka för att minska resursförbrukningen till inom planetens gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla den gröna skatteväxlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja delningsekonomi och konsumtion av klimatsmarta tjänster i stället för resursintensiva produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom bl.a. krav på produktdesign och produkters livslängd verka för att saker ska hålla längre och gå att reparera och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla statliga bolag ska ha vetenskapligt baserade klimatmål och klimatplaner samt ges skärpta ägardirektiv om att verka för att nå miljömålen och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att minska klimatpåverkan från offentlig konsumtion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att satsa på och utveckla statliga satsningar som Industriklivet och Klimatklivet till de mindre företagens omställning, i syfte att hjälpa industrier och företag att minska sin klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att satsa på och utveckla statliga satsningar som stöd till de mindre företagens omställning, i syfte att hjälpa industrier och företag att minska sin klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta och fördjupa initiativet Fossilfritt samt att initiativet ska ta större hänsyn till andra aspekter av hållbarhet än klimat, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planering av transportsystemet ska styras efter klimatmål, inte prognos, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett särskilt uppdrag till och andra berörda myndigheter att arbeta för ett mer transportsnålt samhälle samt att ta fram en plan för ökad transporteffektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att järnvägen ska rustas upp och byggas ut i hela landet samt att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas och tillkännager detta för regeringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa förmånsbeskattningen på företagscykel och kollektivtrafikkort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelverk för kombinerad mobilitet (MaaS) samt genomföra en offentlig satsning på bilpooler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för att fler ska kunna använda cykel som transportmedel, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta parkeringsnormen i med en mobilitetsnorm och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja och utveckla trängselskatterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i och inom EU verka för att flyget ska betala för sin klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom slutdatum för försäljning fasa ut nybilsförsäljning av fossilbilar till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom kraftigt skärpt och mer rättvis bonus malus fasa ut nybilsförsäljning av fossilbilar till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell plan för utbyggnaden av laddinfrastrukturen i hela landet och ett ökat statligt ansvar för ”vita fläckar” på kartan över laddstolpar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell plan för tankställen för biogas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder/regeländringar och ökade statliga investeringar för överflyttning av långväga godstransporter från väg till järnväg och sjöfart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa utvinningen av fossila bränslen, internationellt och i EU, samt förbjuda gas-, kol- och oljeutvinning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassa torv som ett fossilt bränsle och fasa ut brytning och användning av torv för energiproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kraftig utbyggnad av den havsbaserade vindkraften, med den hänsyn som krävs till ekosystemen tagen, och ett statligt planeringsmål om till havs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för solenergi för produktion av el och värme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för framtidens kraftvärme- och värmeproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det billigare och enklare för bostadsrättsföreningar, hyresrättshushåll och samfälligheter att investera i solceller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för satsningar på grön vätgas och andra förnybara elektrobränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara självförsörjande på hållbart producerade biobränslen , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla användningen av biomassa från jordbruket för bioenergiproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en energieffektiviseringsfond för industrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa lagstadgade krav på omfattande energieffektiviseringar, s.k. kvotplikt, samt främja energieffektiviseringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektivisering av bostäder genom uppdrag till och , skärpta krav samt förlängda statliga stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett bonus malus-system för produkter för att gynna de mest energisnåla, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att halvera tiden för byggande av elnät och förkorta byggtiden av stamnät genom regelförändringar, bättre samordning samt kraftfulla investeringar i ny nätkapacitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för energilager och införa ett teknikneutralt stöd för energilager och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja lokaldelning och flexibilitet i syfte att minska behovet av nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska klimatpåverkan av nödvändig ny- och ombyggnation genom ökad återanvändning och återvinning av byggnadsmaterial, mer byggande i trä samt en maxgräns för klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och stärka statliga stöd för kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom stadsmiljöavtalen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckla och stärka statliga stöd för kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för negativa utsläpp, inklusive infångning, transport och slutgiltig lagring, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om naturbaserade klimatlösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att främja investeringar, produktion och nedmyllning av biokol genom exempelvis EU:s landsbygdsprogram, jordbruks- och regionalstöd och Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kolinlagringen i jordbruksmarker och stoppa förlusten av och tillkännager detta för regeringen. Skärpta klimatmål och nationell koldioxidbudget Om ska klara sitt bidrag till att hålla uppvärmningen måste de inhemska utsläppen nu börja minska med minst 12–och vara nära noll . För att möta klimatnödläget och leva upp till behöver klimatmål skärpas. Målet måste utgå från klimatforskningens senaste besked och fullt ut väga in aspekter som rör rättvisa och risk. Ett uppdaterat klimatmål måste även omfatta fler verksamheter och utsläppsområden än det nuvarande klimatmålet. De utsläpp som svenskarnas konsumtion orsakar är betydligt större än de territoriella utsläppen. När de konsumtionsbaserade utsläppen räknas med blir utsläpp koldioxidekvivalenter per person och år. Nästan två tredjedelar kommer från hushållens konsumtion och drygt en tredjedel från offentlig konsumtion och investeringar. Hälften av svenskarnas klimatpåverkan sker i andra länder. Om ska klara sitt bidrag till att hålla uppvärmningen måste våra konsumtionsbaserade utsläpp minska till nedåt ett ton per person och år. De största utsläppsminskningarna behöver ske i närtid. ska ta ansvar för alla sina utsläpp, även de som uppstår i andra länder till följd av svensk import och konsumtion. Klimatförändringarna drivs av den totala mängden växthusgaser i atmosfären och därför krävs, utöver ett mål om nära nollutsläpp ett visst årtal, också styrning av hur mycket totalt kan släppa ut. Med hjälp av en utsläppsbudget kan en total mängd utsläpp kopplas till klimatmål. Regeringen bör utse en ansvarig myndighet för att ta fram en nationell koldioxidbudget för , utifrån data från FN:s klimatpanel. Koldioxidbudgeten bör uppdateras och styrmedel och åtgärder bör utformas och genomföras utifrån de nya målen och delmålen. Detta innebär exempelvis att myndigheter ska få en utsläppsbudget definierad i sina direktiv. Med nu kvarvarande kolbudget krävs en minskningstakt om 12 - . Offentlig sektor ska gå före i omställningen och bör anta ett mål om att offentlig sektors totala växthusgasutsläpp, inklusive de konsumtionsbaserade, ska nå nära nollutsläpp . behöver skärpas och klimatsäkras. vill införa stoppregler mot höga växthusgasutsläpp i tillståndsprövningar. Genom att utveckla lagstiftningen kan det fossila stoppas i ett tidigt skede och investeringarna istället styras mot det förnybara. driver på för att fossila projekt som hotar våra klimatmål ska kunna stoppas redan i domstolsprocessen, lex Preemraff. vill även gå över till tidsbegränsade tillstånd för verksamheter med stor klimatpåverkan. Pågående verksamheter med icke-tidsbegränsade tillstånd som har stor påverkan på klimatet ska kunna omprövas. Det räcker inte med att bara stoppa nya fossilprojekt, vi måste också hantera befintliga processer. föreslår en solnedgångslag för alla fossila processer i . Det innebär ett slutdatum och därmed ett totalförbud av fossil energi. En nationell plan måste upprättas med hjälp av myndigheter för att arbetet ska ske tillsammans med alla berörda aktörer. Det möjliggör att utfasningen av kol, olja och fossilgas kan ske på ett planerat och rättvist sätt. En rättvis och solidarisk omställning i I är utsläppen mycket ojämnt fördelade mellan olika inkomstgrupper. Mellan minskade utsläppen från svenskarnas konsumtion , men i princip enbart tack vare minskningar hos medel- och låginkomsttagare. Att säkerställa en rättvis och jämlik klimatomställning är ett av politikens viktigaste uppdrag. Ytterst handlar en schysst omställning om att de fördelar och kostnader som kommer med omställningen fördelas på ett rimligt sätt mellan invånarna i landet. Utöver fördelning mellan olika inkomstgrupper handlar det också om fördelning mellan olika platser i landet, mellan män och kvinnor eller mellan olika åldersgrupper. ser klimatomställningen som ett sätt att bryta trenden av större ekonomiska och sociala klyftor i landet. vill att alla människor ska ges möjligheten att bidra till omställningen. Bygget av framtidens kommer att skapa tusentals och åter tusentals arbetstillfällen. För att den mångfald av kompetens och erfarenhet som många redan besitter ska förvaltas på bästa sätt måste människor erbjudas möjligheten att om- och vidareutbilda sig under hela yrkeslivet. När fossila verksamheter fasas ut bör staten investera i grön industri och gröna innovationer i hela landet för att genom klimatomställningen skapa nya gröna jobb. Staten bör ta ett särskilt ansvar för trygghetssystem och skyddsnät under omställningen. Därför bör regeringen lansera ett grönt kunskapslyft med syfte att underlätta teknik- och kompetensskifte och omställning till en hållbar arbetsmarknad. bör genomföras som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd inom vuxenutbildningen, KY-utbildningar samt gymnasieskola och högskola i syfte att motverka arbetslöshet och skapa hållbara jobb för unga. har ett överskott av elproduktion, speciellt i norra , dock är elproduktionen inte jämt fördelad mellan norr och söder. Överföringskapaciteten håller på att förbättras, men måste mer el produceras närmare användaren. vill att hela ska vara med i energiomställningen och att de regioner och kommuner som är med och bidrar också ska belönas. För att motverka “Not in my backyard”-rörelsen samt för att öka det lokala engagemanget och legitimiteten för den gröna omställningen vill ge närboende möjlighet att bli delägare när det byggs nya vindkraftverk, samt att fastighetsskatten på vatten- och vindkraftverk ska gå till den region eller kommun där kraftverken finns. En grön och cirkulär ekonomi Det ekonomiska systemet ska bidra till att skapa jämlika samhällen som verkar inom naturens ramar. När det ekonomiska systemet krockar med det ekologiska systemet är det ekonomin som måste anpassas, inte tvärtom. Den ekonomiska politiken ska utformas inom ramen för nationella klimat- och miljömål och de nya välfärdsmåtten ska vara styrande i budget. Subventioner och andra stödformer för fossila investeringar ska tas bort och klimatskadliga verksamheter ska bära hela sin verkliga kostnad. Den linjära ekonomin måste krympa i takt med att den cirkulära ekonomin växer. Vi behöver ett förnyat fokus på grön skatteväxling, det vill säga höjda skatter på sådant som är skadligt för miljö och klimat växlat mot sänkt skatt på arbete. De finansiella marknaderna måste regleras så att klimatrisker synliggörs och viktas, så att kapitalet styrs rätt. Om ska nå upp till åtagandena i måste vi kraftigt och omgående minska vårt fossilberoende. ser att en viktig del i detta är att fasa ut de subventioner av fossilanvändning som finns genom skattenedsättningar, avdrag och särskilda undantag. Vissa branscher kommer behöva kompenseras för de ökade kostnader som uppstår när fossila subventioner tas bort. Ett sådant stöd bör stimulera till en snabbare omställning till fossilfrihet. I regeringsställning har drivit igenom flera viktiga steg för att fasa ut fossila subventioner. Till exempel infördes en skatt på flygresor för att kompensera för att flygets bränsle inte är beskattat, systemet för tjänstebilar ändrades så att de smutsiga bilarna nu beskattas hårdare, ett bränslebyte inleddes som innebär att allt mindre av den bensin och diesel som säljs i är fossil, och viktiga förändringar av EU:s utsläppshandelssystem drevs igenom, vilket har lett till ett högre pris på utsläppsrätter. Arbetet måste fortsätta med siktet på att alla fossila subventioner avvecklas. Grön finansmarknad för ökad takt i omställningen Finansmarknaden spelar en viktig roll i den gröna omställningen. Mer kapital måste kanaliseras mot hållbara verksamheter och bort från det fossila. Därför måste den gröna styrningen av finansmarknaden skärpas för att takten i klimatomställningen ska öka. har i regering genomfört flera viktiga åtgärder för att göra finansmarknaden grönare. Bland annat har hållbarhet blivit ett mål för finansmarknadspolitiken, kraven på information om hållbarhetsinformation för fondförvaltare har ökat och hållbarhetskraven för flera av AP-fonderna har skärpts. Regeringen har även beslutat om gröna kreditgarantier och gröna statliga garantier för att stötta industrins omställning. För att öka takten i omställningen vill vi upprätta en grön statlig investeringsbank för att mobilisera kapital till klimatvänliga, resurseffektiva och hållbara investeringar med goda lånevillkor. Finansiella institutioner bör genomgå klimatrelaterade stresstest. Stresstesterna ska visa på vilka risker finansiella företag utsätter sig för med utlåning eller investeringar i fossilberoende verksamheter och hur deras investeringar förhåller sig till . Svenska folkets pensionspengar ska inte finansiera klimatskadliga verksamheter. Regeringen bör ge i uppdrag att kontinuerligt stärka hållbarhetsarbetet inom det upphandlade fondtorget för premiepensionssystemet. AP-fondernas hållbarhetsarbete ska följas upp och kraven vid behov skärpas. Cirkulär ekonomi för minskad resursförbrukning Svenskarnas konsumtionsutsläpp är bland de högsta i världen och har under använt en oproportionerlig och orättvist stor andel av världens snabbt krympande koldioxidbudget. Att som gör förbruka resurser som om det fanns drygt fyra jordklot går inte att på något vis betrakta som hållbart. Med i regering har Miljömålsberedningen fått i uppdrag att ta fram en strategi för att minska utsläpp av växthusgaser från konsumtion av varor och tjänster, inklusive den offentliga sektorns konsumtion. verkar för att målet för de konsumtionsbaserade utsläppen ska vara vetenskapligt baserat och beakta rättviseaspekten linje med . Det mest effektiva sättet att minska klimatpåverkan från konsumtion är att konsumera färre resursintensiva varor och tjänster. Det leder även till minskade avfallsmängder och minskad miljöpåverkan i övrigt. vill främja en cirkulär ekonomi där resurser fortsätter att cirkulera även när en produkt nått slutet av sin livscykel. Med i regering har en strategi för cirkulär ekonomi, men strategin behöver kompletteras med konkreta mål och kraftfulla styrmedel. är precis som ett land med stor produktion av råvaror, men också en föregångare vad gäller cirkulär ekonomi. Till skillnad från har antagit flertalet tidsatta mål som bland annat anger att förbrukningen av primära råvaror för inhemsk konsumtion 2035 inte ska överstiga nivå. bör föreslå ett nationellt mål, lagkrav och andra styrmedel för att minska resursförbrukningen till inom planetens gränser. Arbetet med att främja återvinning och återanvändning av metaller, plast, textil, byggmaterial och andra materialströmmar med stor miljöpåverkan måste intensifieras. Farliga ämnen i material behöver fasas ut och förbjudas för att underlätta återanvändning och återvinning. vill öka tillsynen inom avfallsområdet, ta fram nationella kriterier för när avfall upphör att vara avfall (end-of-waste) och lagstifta om skyldighet för företag att förebygga avfall. Vidare anser att förbränning av vissa återvinningsbara material, till exempel vissa plastsorter ska förbjudas. Regeringen bör även skapa incitament för raffinering av returplast för att få igång bättre återanvändning av plast. För att öka kunskapen om den cirkulära ekonomin bör SCB få i uppdrag att utveckla offentlig statistik för reparations- och andrahandsbranschen. Regeringen bör satsa på forskning samt ta fram färdplaner för omställning till en cirkulär ekonomi över hela landet, som gynnar näringsverksamhet och framväxt av arbetstillfällen. vill inrätta en innovationshub för cirkulära affärs- och finansieringsmodeller. Det behövs nya standarder och mått som är anpassade efter en cirkulär ekonomi. Måltal och nivåer på traditionella finansiella mått lämpar sig inte alltid för cirkulära affärsmodeller. För att gynna en cirkulär ekonomi och öka acceptansen för klimatpolitiska åtgärder, krävs ett förnyat fokus på grön skatteväxling. En grön skatteväxling innebär höjda skatter på sådant som är skadligt för miljö och klimat växlat mot sänkt skatt på arbete. är det ofta billigare att använda nya naturresurser än återvunnet material. För att gynna en cirkulär ekonomi behöver återvunnet material blir mer konkurrenskraftigt. Fler ekonomiska styrmedel behöver utvecklas utifrån principen om att förorenaren ska betala så att kostnaden för användning av jungfruliga material, förstörelse av ekosystem och klimatbelastningen inkluderas i kostnaden för material och produkter. vill öka kostnaden för att använda nya (jungfruliga) naturresurser, bland annat genom höjd mineralavgift och höjd nivå på saneringsförsäkringen för gruvor. Främja delningsekonomi och konsumtion av tjänster Politiken måste främja delningsekonomin så att det blir lätt att dela på saker och äga tillsammans. vill utöka det föreslagna hyberavdraget till att även inkludera långtidsuthyrning eller leasing på längre än med service av exempelvis disk- och tvättmaskiner. Momsen på bilpooler bör sänkas. Regeringen bör stötta uppskalning av delningsekonomin genom att ge lämpliga myndigheter ett formellt uppdrag att analysera behoven hos användarna.