mot · H9024121 · 2021-10-05 00:00:00 — är en exportnation men är det stora företag som står för den största andelen av exporten. Av små- och medelstora företag är det bara runt 10–som bedriver exportverksamhet. Många av företagen i denna kategori är underleverantörer. Enligt en undersökning från ser av industriföretagen som sin huvudsakliga hemmamarknad, medan anser att EU är hemmamarknaden. Med cirka nio miljoner potentiella konsumenter är en begränsad testmarknad för små- och medelstora företag att utveckla egna innovativa produkter. För att stimulera till fler innovationer bör steget till export och underlättas. Besöksnäringen är viktig för Den skapar tillväxt och arbetstillfällen både på landsbygden och i staden. Den erbjuder också många unga och nyanlända ett första jobb. Trots att besöksnäringen växer finns det ett antal flaskhalsar som gör att näringen inte når sin fulla potential. En flaskhals är regelkrånglet. Regelförenkling och ökad besöksnäring hör ihop. Att driva företag inom besöksnäringen medför återkommande kontakter med många olika myndigheter och ett omfattande uppgiftslämnande. Att behöva lämna samma uppgifter är betungande för företagen. Det tar tid och kostar pengar som i stället skulle kunna läggas på verksamheten. Lagar, regler och myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt. Företag ska inte behöva lämna samma uppgifter till myndigheter och till flera olika ställen. Visit får en ännu viktigare roll efter coronapandemin Coronapandemin har påverkat resandet över hela världen och mycket utländsk turism har ersatts av hemmasemestrande. Det är bra ur många perspektiv men kommer människor att vilja resa över landsgränserna igen och upptäcka nya kulturer och miljöer. måste behålla och stärka sin attraktionskraft utomlands. Därför är det viktigt att staten via sina egna bolag nu kraftsamlar för att främja bilden av som besöksland. anser att detta måste bli en prioriterad uppgift bland annat för Visit . Att minska regelbördan för det svenska näringslivet är prioriterat för . Servicekulturen hos svenska myndigheter är på många ställen god, men måste utvecklas och förbättras. Det finns förebilder bland våra myndigheter; bland annat har med stor framgång arbetat med detta och åtnjuter därför ett stort förtroende hos allmänheten. Inställning, bemötande och kundfokus är lika viktigt som regelverk, processer och handläggningsrutiner. Regelförenkling handlar mycket om ledarskap, styrning och tillämpning. Det handlar om att tillämpa lagar och föreskrifter på ett sätt som minskar väntetider och att se möjligheter istället för problem i varje ärende. I denna budgetmotion föreslås ett regelförenklingspaket på . I detta paket ingår en förstärkning av regelrådet, resurser för att departementsövergripande regelförenklingsarbete, utbildningssatsningar riktade mot relevanta myndigheter samt en systematisk översyn av det svenska regelförenklingsarbetet. Satsningen fördelar sig som följer: Anslag 1:2 föreslås öka med till följd av att vill förstärka den forskning kring grönt flyg som bedrivs inom Innovair. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:3 föreslås öka med till följd av att vill se en förstärkt satsning på testbäddar och bioraffinaderier. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av att föreslår att det inrättas ett i regi, för återvinning av kritiska material. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslag 1:4 föreslås öka med till följd av förslag om ett regelförenklingspaket. Pengarna bör användas för att ta fram index som möjliggör jämförelser mellan myndigheter och kring hur väl de arbetar med regelförenklingsfrågor. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget beräknas, som en del av samma regelförenklingspaket, öka med till följd av att föreslår att myndighetens arbete med rådgivning och uppföljning kring regelförenklingsfrågor bör förstärkas. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Inom ramen för regelförenklingspaketet föreslås anslaget öka med till följd av att föreslår att en utbildning kring regelförenkling, riktad till myndigheter, tas fram och genomförs. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås, som en del av regelförenklingspaketet, öka med till följd av att föreslår att regelrådet förstärks. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av att föreslår att myndigheten, inom ramen för sitt främjandearbete, genomför särskilda satsningar riktade mot kvinnor som driver eller kan tänka sig att starta företag. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget beräknas öka med 2023–2024 till följd av att bedömer att den föreslagna satsningen på stärkt besöksnäring bör förlängas. Anslag 1:5 föreslås minska med till följd av den föreslagna satsningen på motsvarande belopp avvisas. Anslaget beräknas minska med 2023–2024 av samma anledning. Anslaget beräknas öka med och till följd av att bedömer att den föreslagna satsningen på besöksnäringen bör förlängas. Anslag 1:7 beräknas öka med 2023–2024 till följd av att den föreslagna satsningen på besöksnäringen bedöms behöva förlängas. Anslag 1:8 föreslås öka med till följd av att föreslår att geologiska undersökning ges i uppdrag att kartlägga förutsättningarna för geologisk lagring av koldioxid i svensk berggrund. Anslaget beräknas öka med 2023–2024 av samma anledning. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kommuner och regioner ansvarar för några av den offentliga sektorns viktigaste åtaganden. Skolan, sjukvården, omsorgen och kollektivtrafiken formas och utvecklas i kommuner och regioner. Att den kommunala sektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet, och att anpassa den efter lokalt skiftande behov, är således av största vikt. vill att makt ska finnas så nära människor som möjligt. Här utgör kommuner och regioner naturliga arenor för att lokalt organisera verksamheter som betyder mycket för människor. Anslag 1:1 föreslås öka med i syfte att kompensera för effekterna av förslag om att ta bort undantagen från krav på bosättningstid inom garantipensionen och sjuk- och aktivitetsersättning. Anslaget beräknas öka med 2023–2024 av samma anledning. Anslaget föreslås minska med till följd av att den föreslagna satsningen på bibliotek avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås minska med för att kompensera för effekterna av förstärkta nystartsjobb. Anslaget föreslås förstärkas med till följd av att förslaget att omfördela pengar från detta anslag till det så kallade likvärdighetsbidraget avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om minskad avgift för prövning av gymnasiekurser avvisas. Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om allsidig social sammansättning avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget beräknas öka med till följd av att förslaget om gemensamt skolval avvisas. Anslaget beräknas öka med 2023–2024 för att kompensera kommunsektorn för effekterna av förslaget om enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. Anslaget föreslås öka med för att kompensera kommunsektorn av effekterna av förslaget om att delvis sänka de tillfälligt förstärkta ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen. Anslaget beräknas minska med till följd av att förslaget om grundläggande behörighet avvisas. Anslaget beräknas öka med för att kompensera för effekterna av införandet av så kallade ingångsföretag. Anslaget föreslås minska med för att kompensera för förslaget om att sänka arbetsgivaravgiften för unga. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. En välfungerande statsskuldsförvaltning är en förutsättning för att den ekonomiska politiken ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen är att minimera kostnaden med beaktande av risk. För detta krävs ett antal saker. För det första måste ett kontinuerligt arbete med investerarvård bedrivas. För det andra måste skuldens storlek och sammansättning gynna likviditeten i de aktuella marknadssegmenten. Och för det tredje måste förvaltningen ske på ett sätt som garanterar ansvarsfull riskhantering. Förutsättningarna för en effektiv statsskuldsförvaltning avgörs av såväl den ekonomiska politiken som Riksgäldens arbete. Det är den ekonomiska politiken som i huvudsak avgör skuldstockens storlek, vilket i sin tur påverkar möjligheten att emittera statspapper i en omfattning som möjliggör hög likviditet. är det den ekonomiska politiken som påverkar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och marknadsaktörernas förtroende för denna hållbarhet. Därtill är det regeringen som ger Riksgälden riktlinjer för förvaltningen. Riksgälden ansvarar å sin sida för marknads- och skuldvårdande insatser, bland annat i form av marknadsvårdande repor samt byten. Därtill ansvarar Riksgälden för att förvaltningen sker på ett transparent och förutsägbart sätt, vilket gynnar investeringar i svenska statspapper. har i grunden inget att invända mot nu förd statsskuldspolitik. har inga förslag till förändringar i förhållande till vad som föreslås i budgetpropositionen . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen EU står inför ett antal stora och allvarliga utmaningar. Inte minst gäller detta förutsättningarna att återhämta sig från den lågkonjunktur som drabbat många medlemsländer i efterdyningarna av spridningen av sjukdomen covid-19. Återhämtningen måste ske med beaktande av medlemsländernas långsiktiga ekonomisk hållbarhet. Strukturellt riktiga reformer är avgörande för unionens långsiktiga konkurrenskraft. EU bör i första hand vara ett samarbete ämnat att bidra till ömsesidiga vinster, snarare än omfördelning. Vad gäller avgift till EU har inget att erinra mot det förslag som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. har inga förslag till förändringar i förhållande till vad som presenteras i budgetpropositionen . I detta kapitel redovisas den samlade effekten på den offentliga sektorns finanser av de reformer föreslår i denna motion. Effekterna redovisas även per sektor. Därtill redovisas förslag till utgiftstak för staten. I tabellen nedan presenteras förslag till utgiftstak. De föreslagna utgiftstaken följer de rekommendationer kring budgeteringsmarginal som beskrivs i skrivelsen 2017/18:207 om det finanspolitiska ramverket. I nedanstående tabell presenteras effekterna av förslagen i denna budgetmotion på kommunsektorns finanser. Förslagen i denna motion har, som regel, behandlats på följande sätt. Förslag som påverkar kommunsektorns skatteintäkter eller egna skattebetalningar har reglerats via UO25 anslag 1:1. De förändringar av statsbidrag från andra utgiftsområden än UO25 som föreslås har antagits motverkas av förändrade utgifter inom kommunsektorn, då sektorn har ett balansmål. I nedanstående tabell redovisas effekterna av förslagen i denna budgetmotion på statens budgetsaldo och statsskulden. I tabellen nedan redovisas effekterna av förslagen i denna budgetmotion på statens inkomster. Den offentliga sektorns finanser I tabellen nedan redovisas effekterna av förslagen i denna budgetmotion på den offentliga sektorns finanser. Alireza Akhondi (C) Aphram (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C) [1] 2021:1129 och egna beräkningar. [2] , , , , , , (2020), ”Särskilt yttrande”, Skattenytt, Nr. [3] (2021), ”Förenklad beskattning av bilförmån och drivmedelsförmån”, Promemoria, , Bilaga till Dnr 8-789874 [4] Se t.ex. (2021), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ”