mot · H9024163 · 2021-10-05 00:00:00 — Det är rimligt att ställa samma krav på skolmiljön som på arbetsmiljön på andra arbetsplatser. Tyvärr har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats och lokalerna har på sina håll förfallit. Inom sociologin talar man ibland om den så kallade ”broken windows theory” och syftar då på den negativa inverkan små tecken på förfall kan ha på ett helt område. Om en trasig fönsterruta inte byts ut inom rimlig tid kommer människor som rör sig i området att börja uppfatta det som otryggt, som sannolikheten för ytterligare skadegörelse ökar. Detta skapar en negativ spiral där hela området förslummas. För att undvika sådana negativa spiraler är det viktigt att snabbt åtgärda klotter och skadegörelse. Om man låter en del av skolan vara trasig eller ofräsch sprider sig förfallet lätt till hela skolmiljön. Om snuset får sitta kvar i taket är risken stor att det också hamnar snus på golvet, att papperskorgen slås sönder och så vidare. För att tydliggöra elevernas ansvar för den fysiska miljön, bör den som medvetet saboterar miljön delta i att återställa skadan. Den som klottrar ska tvätta bort klotter. Den som spottar snus i taket ska tvätta bort snus från taket. Nolltolerans mot klotter och skadegörelse i skolorna ska råda. Vi vill tillsätta en statlig utredning som tar fram ett lagförslag som gör det möjligt att utöka skolornas möjligheter till disciplinära åtgärder, för att skriva in den här typ av sanktioner i ordningslagen. Föräldrarna är de viktigaste personerna för ett barn. Hur kompensatorisk vi än vill att skolan ska vara så kommer familjen alltid att vara viktig. Familjens betydelse behöver därför erkännas, och föräldraansvaret återupprättas. vill att det ska finnas föräldrakontrakt, dvs. ett ansvarskontrakt mellan skola, föräldrar och elev som tydliggör förväntningarna på eleven när det gäller skolans ordningsregler, bemötande och själva studierna, men också vad föräldrarna kan göra för att stötta sitt barn och höja kunskapsresultaten. menar att det är viktigt att kunna erbjuda föräldrar stöd även när barnen blivit lite större. Därför föreslår att alla skolor mer aktivt ska involvera föräldrarna i barnens lärande. Det handlar bland annat om särskilda utbildningsträffar för föräldrar där skolhuvudmännen ska erbjuda konkreta verktyg för föräldrarna att stötta sina barn. Träffarna ska ske utanför skoltid så att så många föräldrar som möjligt kan delta. I samband med sådana träffar finns också möjlighet att tala om vad som är skolans respektive familjens uppgift. avsätter till dessa utbildningsdagar för föräldrar under anslag 99:2, utgiftsområde 16. Skolor i segregerade områden Skolan ska vara ett tryggt ställe att vara på för alla barn, även för de som växer upp i utanförskapsområden. Skolan är avgörande för att lyckas med integrationen och för att förebygga utanförskap och kriminalitet. Nyanlända elever ska ges möjlighet att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. Att skolan skyndsamt kan göra en bedömning av elevens kunskaper när hon eller han kommer till skolan, och därigenom snabbt kunna placera eleven i lämplig årskurs och undervisningsgrupp är en nyckel till att eleven ska kunna tillgodogöra sig undervisning. Rektorerna bör ha långtgående befogenheter för att prioritera om i timplanen för elever, inklusive nyanlända, så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. förslag om att utreda om skolplikten ska förlängas alternativt att läroplikt införs, kan även ge nyanlända elever rätt till kunskap och samma chans att nå kunskapsmålen. Vi föreslår också att en särskild skolform för nyanlända elever ska utredas, i syfte att ge alla så goda förutsättningar som möjligt att gå ut skolan med godkända betyg och integreras i det samhället. För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslår en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. För detta ändamål lägger vi, som tidigare nämnts, 2022–2024. vill även tillsätta en utredning om att reformera modersmålsundervisningen, detta med fokus på ökad likvärdighet, lärarbehörighet och ökad statlig finansiering, där även fjärr- och distansundervisningens möjligheter tas tillvara, så att tillgången till god och evidensbaserad modersmålsundervisning kan öka. Då har ett generöst system för modersmålsundervisning beträffande vem som kan få del av den, bör utredningen även se över vem som ska ha rätt till modersmålsundervisning, i syfte att öka träffsäkerhet, effektivitet och kvalitet. En skola som förebygger brott Förebygg övergrepp mot barn Möjligheten att tidigt upptäcka övergrepp mot barn beror i stor utsträckning på om barnet eller andra i barnets närhet vågar berätta. Ett led i att stärka barnens egen rätt till sin kropp är att förskolor och skolor arbetar medvetet med frågorna, att man på ett tydligt sätt anpassat för barnen informerar dem om gränser och hur viktigt det är att säga till när något är fel. Därför anslår vi som förskolor och skolor kan ansöka om för att genomgå utbildning och införa arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. Sekretessreglerna behöver brytas på polismans begäran, så att man kan underlätta samarbetet mellan föräldrar, skola och socialtjänst och polis. Vi vill också ha utökat samarbete med civilsamhället för att skapa en tryggare skola och knyta en polis till varje skola då det behövs naturliga relationer och goda förebilder. Den viktigaste brottsförebyggande åtgärden är en skola som levererar goda kunskapsresultat, men ska dessutom ges i uppdrag att stödja skolorna att ta ett bredare samhällsansvar när det kommer till att förebygga brott. ska få i uppdrag att ta fram stödjande underlag bl.a. med exempel på modeller för samverkan med andra myndigheter och ideella aktörer i arbetet för att förebygga brott. får dessutom i uppdrag att arbeta för att fler skolor aktivt ska arbeta för att förebygga brott. Detta bör ex. kunna ske genom att samverkan med ideella organisationer och frivilliga sker kring mentorskapsprogram med syfte att fler elever ska få de vuxna förebilder som alltför ofta saknas i hemmet. Mentorskapsprogram kan både vara ett sätt att stärka integrationen, och att förebygga brottslighet. Skolornas brottsförebyggande arbete kan också ske i form av "blåljussatsningar". Syftet med den typen av satsningar ska vara att skapa förtroende mellan barn och blåljusmyndigheterna, så att barnen tidigt får förebilder i form av människor som bekämpar brott och räddar liv, istället för förebilder i form av gängkriminella som begår brott och släcker liv. Vi avsätter till denna satsning. Att barn får läxhjälp utanför lektionstid kan hjälpa dem att bli behöriga till nationellt gymnasieprogram. Det kan också leda till att eleven får fler positiva förebilder, både vuxna och unga vuxna, som kan hjälpa denne på rätt riktning i livet, om sådana förebilder saknas på andra platser vilket tyvärr är en realitet för många barn i . har delat ut pengar till läxhjälp, pengar som tyvärr har utnyttjats av extremistiska grupper för att dels tillskansa sig skattemedel men också för att kunna få kontakt med barn och kunna påverka dem. Det gäller bland annat salafistiska skolor som fått pengar i . Det är en ordning som är oacceptabel. Ett demokratikrav måste gälla alla de organisationer som får läxhjälpsstöd, så att svenska skattemedel inte kommer extremister till del. Det är särskilt viktigt när det gäller så pass samhällsviktig verksamhet som läxhjälp, där det dessutom är barn inblandade. Läxhjälp är ett viktigt för att se till att elever med sämre förutsättningar hemma erbjuds samma möjligheter till läxhjälp som andra kan få av sina föräldrar. Det finns flera orsaker till varför vissa har sämre möjligheter att göra sina läxor. Det kan röra sig om trångboddhet och därmed minskade möjligheter att få arbeta ostört hemma, eller oro i det egna hemmet. Det bör mötas på flera sätt, men en sak som skulle göra omedelbar skillnad är om det erbjöd en plats utanför hemmet där lugn och hjälp med skolarbetet möjliggörs. vill se ett demokratikriterium för alla pengar som betalas ut av offentlig sektor, så att inga pengar går till extremistiska organisationer. Det är emellertid viktigt att höja anslagen till läxhjälp. Därför satsar mer än regeringen på läxhjälp 2022–2024. anser att den som erbjuds anställning i förskolan, förskoleklassen, , gymnasieskolan, grundsärskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet eller inom annan pedagogisk verksamhet ska överlämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Regeringen ändrade tillvägagångssättet för registerkontroll så att den som omfattas av registerkontrollen enbart ska behöva visa upp ett registerutdrag istället för att överlämna ett sådant. Förslaget innebär att en kontroll av ett registerutdrag endast ska få dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp, men förslaget från regeringen innebär att ingen annan dokumentation rörande kontrollen eller registerutdraget får göras. motsatte oss regeringens förslag att registerutdrag inte längre ska behöva överlämnas. Barnens trygghet behöver i det här fallet väga tyngre än både hänsyn till den integriteten för den som återfinns i belastningsregistret och den administration som uppstår hos huvudmännen i och med att registerutdraget överlämnas. , kommun och avstyrker regeringens förslag med motiveringen att förslaget innebär en försämrad säkerhet för barnen. konstaterar att regeringens förslag inte tillräckligt beaktar barnperspektivet. Att begära in registerutdrag är en viktig del i skolans säkerhetsarbete. Man menar vidare att förslaget kan leda till stora svårigheter om det i efterhand visar sig att handläggningen inte varit korrekt eller att registerutdraget varit förvanskat. () uttrycker också oro över att förslaget försämrar barnens säkerhet eftersom ett utdrag som enbart visas upp är lättare att förfalska. instämmer i ovan nämnda remissinstansers synpunkter. Det finns uppenbara risker med att inte i efterhand kunna kontrollera utdragen, och vi är inte beredda att äventyra barnens trygghet och säkerhet. Registerutdrag ur belastningsregistret bör därför överlämnas för det fall att någon söker anställning, och vi vill därför riva upp beslut om ändrat tillvägagångssätt avseende registerkontrollen. Vi anser även att chaufförer som kör barn som har behov av skolskjuts till och från skolan bör omfattas av registerkontroll. Vi menar att en obligatorisk registerkontroll för chaufförer som anlitas för skolskjuts skulle minska risken för att någon som har dömts för exempelvis sexualbrott kommer i kontakt med skolbarnen, och därmed skulle skyddet stärkas för barn som är på väg till och från skolan. Föräldraskapsstöd finns i drygt hälften av landets kommuner, men den siffran har minskat . Då erbjöd av alla kommuner föräldraskapsstöd, är det . vet vi att såväl generella som selektiva föräldrastödsprogram är en välfungerande åtgärd som betalar sig själv både på kort sikt och längre fram. Syftet med föräldraskapsstöd är att främja barns hälsa och utveckling. I och med att samhället förändras dyker nya utmaningar i föräldraskapet upp, vilket gör att även stödet till föräldrar behöver följa med i utvecklingen. Föräldraskapsstöd har särskilt stor nytta för barn som har ett utåtagerande beteende. Kan utåtagerande barn via ett selektivt föräldrastödsprogram hindras från att utveckla ett missbruk, en kriminell bana eller på annat sätt bli utåtagerande är mycket vunnet för barnet och samhället. Enligt är exempel på utagerande beteende trots som inte är övergående, aggressivitet, att slåss, ljuga eller stjäla. För yngre barn leder utagerande beteende till konflikter med föräldrar, förskolepedagoger och kamrater. På har barn med utagerande beteende högre risk för framtida negativa konsekvenser som antisocialt beteende, kriminalitet, missbruk, att de misslyckas i skolan och depression. Det är alla exempel på saker som är skadligt för individen själv, föräldrar, vänner och skolkamrater. Även samhället i stort och det offentliga kommer att lida om beteendet inte stävjas. Med selektiva föräldrastödsprogram så kan utveckling motas mycket tidigt för barnen. Enligt har av barnen i behov av föräldraskapsstöd och det finns cirka 1,2 miljoner barn mellan 4 och 14 i . Det är 60 000 barn som uppskattas leva i riskzon. Det kan jämföras med att siffror som säger att 27 300 barn fått en heldygninsats 2020. En överväldigande majoritet av dem är . Hade de istället ingått i ett program för selektivt föräldraskapsstöd i tidig ålder hade problemen troligen kunnat minskas betydligt. Även det beteende som föranledde heldygnsinsatsen, oavsett om det är psykisk ohälsa, miss- eller riskbruk eller kriminalitet hade kunnat stävjas. I utsatta områden är det mycket angeläget att kunna erbjuda föräldrastödsprogram då utmaningarna i föräldraskapet kan vara stora. Föräldraskapsstödet är viktig del i satsning för att minska utanförskap och förebygga brott. En viktig arena för att upptäcka att barn är på väg i fel riktning är skolan. Vi menar att föräldraskapsstödet ska kunna erbjudas i skolan, med alla relevanta myndigheter och civilsamhällesinsatser inkopplade. Kontakt med kan vara stigmatiserande för många familjer, vilket kan göra att vissa familjer drar sig från möten med . Emellanåt cirkulerar också myter om vad svensk socialtjänst har för befogenheter och hur de agerar mot barn och föräldrar. Svensk socialpolitik kan också hamna i konflikt med en annan syn på vems ansvar det är att barn får en god uppfostran. Denna konflikt är baserad på missförstånd, men leder icke desto mindre till att vissa familjer kan dra sig från kontakt med sociala myndigheter. Att förlägga föräldraskapsstöd i skolor kan bidra till att lindra den konflikter och göra så att viktiga sociala insatser kommer fler till del. Därmed inte sagt att inte ska vara närvarande och ledande i arbetet med föräldraskapsstöd, vilket är alldeles självklart. Genom att erbjuda generella program inom ramen för skolans verksamhet i samarbete med barn- och familjeteam, familjecentraler eller motsvarande sänks trösklarna och förväntan på deltagande höjs. Förutom föräldrastödsprogram bör också stöd ges i hur barnets skolgång bäst kan stöttas. Via denna samverkan mellan förskola/skola, elevhälsa och socialtjänst kan också selektiva program erbjudas barn och föräldrar som skulle gagnas av dessa. anser därför att insatserna för föräldraskapsstöd ska utökas kraftigt. Vi satsar därför på föräldraskapsstöd 2022–2024.. Förbättra för skolor på landsbygden Ett bekymmer för många familjer på landsbygden är avståndet till barnens skola. Tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generösa så länge som bibehållen kvalitet kan garanteras. Kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis skolundervisning för mindre barn med lång resväg. Vi vill även att det ska vara möjligt för en skola att ta emot elever från två länder i gränsbygder. Med dessa förslag kan ökad flexibilitet nås med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden. Vidare anser att det är viktigt att förbättra för naturbruksskolorna på landsbygden. Vi behöver ha bra naturbruksskolor med anledning av att en stärkt svensk livsmedelsproduktion och ökad produktion i kräver detta så att nästa generations lantbrukare kan utbildas. Inte minst efter tidigare somrars omfattande torka och bränder som visar på vår sårbarhet som land och omfattningen av problematiken för stora delar av livsmedelsproduktionen. Under pandemin har också intresset vuxit för REKO-ringar och för att kunna handla svenska livsmedel. Om man som regeringen vill öka andelen svenskproducerad mat krävs även en satsning på att statusen för naturbruksskolorna runt om i landet ökas. En ökad status hänger också samman med att få fler att vilja utbilda sig inom de gröna näringarna, vilket i sin tur höjer intresset för svenska livsmedel. Regionerna är de som i första hand driver naturbruksskolorna, men även privata aktörer t.ex. . Regeringen bör bevaka så att kan tillhandahålla naturbruksskolor i hela landet så att utbildningarna finns tillgängliga för så många som möjligt inom lantbruk, skogsbruk, trädgård, hästnäring m.m. Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt implementeras i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom sjukvården finns () vars utvärderingar ligger till grund för normerings- och riktlinjearbete. Dessa är i sin tur styrande för vilka behandlingsmetoder som får användas inom sjukvården. Motsvarande krav på utvärdering av pedagogiska metoder bör utvecklas på skolområdet. De undervisningsmetoder som används och implementeras i skolan måste ha bättre stöd i rigorös forskning och utvärdering. Det ska finnas evidens för att de fungerar innan de introduceras. anser därför att Skolinspektionen bör ges en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU) dels med uppdraget att utvärdera undervisningsmetoder, dels att stimulera akademisk forskning inom området. Denna funktion ska särskilt studera effekter i systemet i likhet med utvärderingar från utvärdering (IFAU). föreslår vidare att får särskilda medel för att stimulera utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet, där effekten av olika undervisningsmetoder i respektive ämne beforskas och beprövas utifrån randomiserade och kontrollerade urval i syfte att utvinna generell kunskap. Vi avsätter i anslag 1:12 Praktiknära forskning för att stimulera utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet. Övningsskolorna i vilka kan liknas vid universitetssjukhus där lärare får praktisk pedagogisk utbildning under ledning av aktiva skolforskare, kan fungera som inspiration för utlysningar. För att ta fram riktlinjer för detta bör regeringen initiera en utredning. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla ämnesdidaktik och undervisning. I alltför många skolor erbjuds fortbildning, finansierat med offentliga medel, utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. Modetrender sprids utan att vi vet om dessa fungerar i praktiken. I värsta fall kan det påverka undervisningens kvalitet när kortsiktigt populära trender plockas in i skolans undervisning. vill att Skolinspektionen, och ska få i uppdrag att granska skolans offentligfinansierade fortbildning, och dess forskningsförankring, så att skolan utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet kan sätta kunskapen i fokus och förbättra elevresultaten samt bidra till spridning och implementering av evidenssäkrade undervisningsmetoder. vill ge Skolinspektionen ett breddat uppdrag för att säkerställa att skolhuvudmännens offentligt finansierade fortbildning vilar på ”vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet”. bör ges i uppdrag att analysera om skolornas befintliga vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet överensstämmer med forskningsfronterna gällande inlärning och ämnesdidaktik. har en viktig roll i att ta fram evidenssäkrat kunskapsunderlag för skolan. Deras resultat behöver få större och mer systematiserad spridning. Skolinspektionen bör därefter ges i uppdrag att granska i vilken mån som skolhuvudmännen bidrar till spridning och implementering av evidenssäkrade metoder utifrån analys. IFAU borde i sin tur få i uppdrag att föreslå vilken offentlig statistik som behöver tas fram för att svensk skola ska gå att utvärdera på ett sätt som visar vad varje elev verkligen kan i respektive skolämne och vilka insatser och åtgärder i skolan som leder till höjda elevresultat. vill att tillsammans med IFAU ska ges i uppdrag att ta fram förslag på ett reviderat regelverk och riktlinjer för att förbättra den statliga styrningen av skolornas systematiska kvalitetsarbete, skolutveckling och skolutvärdering. Syftet är att åstadkomma ökad likvärdighet i kvalitetsarbetet, istället för att varje skola, som , tar fram sitt eget systematiska kvalitetsarbete. Skolinspektionen granskar skolor och bedömer ansökningar om att driva fristående skola. De har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på tillsyn, kvalitets-granskning och tillståndsprövning. Som en följd av deras uppdrag hamnar fokus i verksamheten på att hitta avvikelser och fel. Vi anser att kvalitetsutvecklingen inom den svenska skolan skulle gynnas av att Skolinspektionen ges ett explicit uppdrag att också ge förbättringsorienterad återkoppling till de skolor som granskats. Det kan handla om att inte bara söka avvikelser och brister utan att också lyfta fram goda exempel så att skolor kan lära av varandra och att i dialog ge vägledning för hur kvalitetsbrister ska kunna åtgärdas. Tillsynen ska vara ändamålsenlig och fokusera på väsentligheter. vill utöver detta utvidga Skolinspektionens uppdrag. Det är rimligt att Skolinspektionen även utför oanmälda inspektioner där det kommit signaler om att en skola inte följer skollag och förordningar. har framfört kritik mot att Skolinspektionen lämnar ett antal ärenden utan att göra uppföljning och avslut, trots att brister påvisats. instämmer i kritiken då bristen på uppföljning riskerar att underminera tyngden i Skolinspektionens granskningar. Vi riktade därför ett tillkännagivande till regeringen, tillsammans med andra partier, om att Skolinspektionen skulle ges i uppdrag att prioritera och utveckla arbetet med uppföljning av tillsyn. kom regeringen med förslag om att Skolinspektionen skulle få större möjligheter att stänga både fristående och kommunala skolor med återkommande brister. anser att Skolinspektionen ska kunna stänga en skola som inte rättar till påvisade brister och att myndigheten ska kunna stänga dåliga skolor tidigare . Det bör gälla fristående såväl som kommunala skolor. För att stärka Skolinspektionen i enlighet med ovanstående anslår mer än regeringen . Föräldrar och elever har rätt att välja skola. Denna rätt är grundläggande och något som står upp för. Det offentliga ska erbjuda föräldrar och elever möjlighet att fritt välja en skola som passar och välja bort en som inte fungerar. Ett skolsystem som medger valfrihet och mångfald kan, under rätt förutsättningar, vara kvalitetsdrivande. Det finns också starka rättviseargument för fritt skolval. Ett aktivt skolval kan, rätt använt och konstruerat, vara en faktor som minskar segregationen. Det är betydligt lättare för ekonomiskt svagare familjer att välja en bra skola än att köpa en bostad i det område där skolan ligger. Föräldrar har olika förutsättningar att tillgodogöra sig information om vilken skola som är bäst för ens barn. Vi anser därför att aktivt och obligatoriskt skolval bör införas från före skolstart, så att information om skolvalet hinner skickas ut till alla föräldrar innan det är dags att välja skola, eller redan när det blir tillåtet att ställa sina barn i kön. Skolvalet och antagningen bör ske genom en kommunalt samordnad antagning, där alla huvudmän har full insyn skolvalssystemet. Kommunerna bär i ett sådant system ansvar för att informera om och bistå med material på olika språk om de skolor som finns att välja inom kommunen. På så vis ökar föräldrars möjlighet att välja skola utifrån likvärdiga förutsättningar. Stor öppenhet ska finnas för olika skolor. Huruvida de är privata aktiebolag, idéburna, kooperativ eller offentligt drivna är inte det intressanta. Friskolor är dock den grundläggande förutsättningen för att föräldrar ska kunna välja en skola som passar dem och deras barn och friskolorna ska därför inte betraktas som komplement till den kommunala skolan, utan som skolor som verkar på lika villkor.