mot · H9023698 · 2021-10-05 00:00:00 — Där de ges ett kvalificerat stöd, planering och handledning som såväl på kort som förbättrar deras förutsättningar och möjligheter att kunna genomföra sitt jobb på ett bra sätt i arbetsmiljöer som är utsatta. En nationell modell för vidareutbildning Ett avgörande skäl till den tydliga minskningen av till exempel specialistsjuksköterskor är att den sjuksköterska som önskat utbilda sig till specialist, länge varit tvungen att begära tjänstledigt och ta studielån för att vidareutbilda sig. har löneutvecklingen varit starkt begränsad efter avlagd examen. För vissa specialistområden tjänas kostnaderna inte ens in överhuvudtaget. Många sjuksköterskor som vidareutbildat sig till specialistsjuksköterska anser att de inte får arbeta fullt ut med de uppgifter de är utbildade för. Ofta leder vidareutbildningen istället till ett ökat administrativt ansvar. som det kliniska ansvaret inte ökar. föreslår att en nationell modell i samarbete mellan stat och regioner och kommuner där möjligheterna ses över och utreds om delat ansvar. Det behövs ett strukturerat samarbete och samordning som underlättar och uppmuntrar till vidareutbildning. Olika modeller för karriärstegar finns i regionerna. Men tyvärr är de ofta inte jämförbara med varandra. Det finns därför ett behov av ökad samarbete mellan olika regioner för att göra det tydligare för medarbetaren vilka utvecklingsmöjligheter som finns. Vårdens- och omsorgens alla yrken måste generellt stärkas och ges förbättrade möjligheterna att arbeta på toppen av sin respektive yrkeskompetens. Det ska löna sig att vidareutbilda sig och höja sitt kunnande. Detta gäller alla yrken inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Att förkovra sig, använda sin förvärvade erfarenhet och anstränga sig ytterligare ska göra skillnad i löne- och karriärutveckling. Möjliggör för fler specialistsjuksköterskor Kompetens- och personalförsörjning inom vården är helt avgörande. har och steg prioriterat och fortsätter att prioritera en särskild nationell satsning på fler specialistsjuksköterskor. Specifikt riktade resurser ingår i denna statliga satsning. En satsning som innebär att man kan utbilda sig på halvfart till specialistsjuksköterska och fortsätta att arbeta på halvtid med bibehållen inkomst. Denna prioritering kan kombineras med lokala satsningar av regionerna. Alla arbetsgivare bör i största möjliga utsträckning försöka att behandla ansökningar som handlar om denna kategori av vidareutbildning på ett positivt och konstruktivt sätt. Dessa satsningar att fler ska kunna vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor kan inriktas på bristspecialiteter som finns lokalt och regionalt. Stärkt ledarskap i vården och omsorgen Det lokala ledarskapet är avgörande för hälso- och sjukvårdens förmåga att leverera god kvalitet och attrahera medarbetare. Skickliga och engagerade ledare bidrar till bättre arbetsmiljöer och ger medarbetarna större förutsättningar att lyckas, vilket i sin tur leder till goda resultat och nöjdare patienter. Därför är det viktigt att skapa förutsättningar för bra lokalt ledarskap. Det är centralt med ett närvarande ledarskap, som har kännedom om verksamheten och medarbetarnas situation. Ett av första linjens chefers viktigaste uppdrag är att kunna stödja och inspirera för att utveckla arbetsplatsen. Den som är verksamhetschef behöver kunna ta ett samlat ansvar för verksamheten och ge medarbetarna stöd i det professionella yrkesutövandet. Det lokala ledarskapet måste stärkas, stimuleras och uppmuntras och vidareutbildningar, handledarstöd och att vården tar fram lokala program för ett strukturerat mentorskap behövs. Detta inte minst för att fler ska vilja och våga söka sig till chefskap. Detta kräver bland annat att det finns möjligheter till ledarskapsutbildning. Pröva möjligheterna att införa en nationell ledarskapsutbildning vill att regeringen ser över möjligheterna att införa en nationell ledarskapsutbildning som kan forma ett helhetsgrepp gällande ledarskap och utvecklingsfrågor inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Ett fokus ska vara hur man styr vården och omsorgen med kvalitet som i sin tur driver produktivitet och effektivitet där man sätter patienten och patientsäkerheten allra främst. En sammanställning av forskningen gällande ledarskap inom vården ger vid handen bland annat att följande saker är viktiga. Det finns stöd i forskningen för att ledarskap har stor betydelse för verksamhetens utveckling och medarbetarnas hälsa. Det finns däremot mindre stöd för hur ledarskapet påverkar. Det går inte heller att fastslå någon sorts ledarskap som är allra bäst. Samtliga ledare inom hälso- och sjukvården bör ha en långsiktig plan för hur de vill och avser att utveckla och genomföra sitt ledarskap. Därtill ges tid att utvecklas och lära nytt. Det handlar också om decentraliserat ansvar och befogenheter som gör det möjligt att göra skillnad. Systemförståelse är centralt för att ledare och chefer inom vården ska kunna samarbeta med andra verksamheter i syfte att till exempel skapa sammanhängande vårdkedjor för patienten. Kvalitetssäkra vården och omsorgens arbetsmiljöer Det finns stora fördelar med mångfald och valfrihet i vården. Såväl patienter som medarbetare främjas av att det finns bred mångfald och stor valfrihet. Valfrihet för varje patient att välja vårdgivare ger i sin tur vårdens medarbetare ökade möjligheter att kunna utvecklas, specialisera sig och ges utökat ansvar vilket kan leda till bättre löneutveckling . Vi får aldrig ge avkall på vårdens- och omsorgens kvalitet, den kommer alltid i första rummet, oavsett vem som är utförare. Ökad mångfald och valfrihet ger vårdens medarbetare större möjligheter att kunna byta arbetsgivare eller driva egen verksamhet inom vården. Det skapar bredare förutsättningar för fler karriärvägar och ökat inflytande över sin egen arbetssituation. Det blir lättare att kunna välja bort arbetsgivare som inte ger förutsättningar för rimliga arbetsvillkor och arbetsmiljöer. Kvalitet driver produktivitet i hälso- och sjukvården, men även ökad mångfald av vårdgivare och aktörer inom hälso- och sjukvården bidrar till en ökad produktivitet, effektivitet och innovation. För att kunna höja kvaliteten i vården för patienten och produktivitet inom vårdens verksamheter krävs det bland annat att vården arbetar metodiskt och strukturerat med snabbare införande av nya vårdmetoder och medicinteknik som medför att patienten kan återhämta sig snabbare vilket kan frigöra mer resurser till vård för fler patienter. Många privata vårdaktörer tar mycket snabbare till sig nya metoder och tekniker som bland annat ökar tillgänglighet, kvalitet och delaktighet för patienten. Detta är något som ska uppmuntras men där de offentliga aktörerna också har mycket att lära. föreslår att ytterligare steg tas i syfte att kvalitetssäkra vårdens kvalitet och arbetsmiljöer, oavsett om utföraren är i offentlig eller privat driftsform, bland annat genom generell tillståndsplikt, ökad tillsyn, och regelbunden metodisk uppföljning och utvärdering. hälso- och sjukvård och samlade omsorg är helt beroende av att vårdens och omsorgens medarbetare är villiga och orkar fortsätta utföra sitt oftast fantastiska och engagerade arbete. Då måste stat, regioner och kommuner säkerställa att arbetsmiljöer och arbetsvillkor inom hälso- och sjukvården är rimliga och långsiktiga. Prioritera och säkerställ tillräckligt antal vårdplatser har lägst antal vårdplatser per 100 000 invånare i EU och näst lägst antal intensivvårdsplatser, endast har färre. Och dessa vårdplatser kan den svenska vården inte alltid bemanna. Det beror till viss del på en satsning på öppenvård istället för slutenvård. Denna prioritering har till stor del varit av godo för såväl patienten som vårdens medarbetare. Framöver behövs förmodligen ett ökat nationellt ledarskap för att säkerställa tillräckligt antal vårdplatser som bör handla om förbättrade villkor för vårdens medarbetare i form av rimliga arbetsmiljöer och arbetsbelastning. Sjukhusen i har haft närmast många överbeläggningar vilket i praktiken innebär att patienter vårdas på en vårdplats som inte alltid uppfyller kraven på fysisk utformning, utrustning och bemanning. Överbeläggningar och utlokaliseringar påverkar patientens säkerhet vilket ibland ställer vårdens medarbetare inför svåra etiska problem när de ska avgöra vilka patienter som ska placeras var. föreslår att regeringen ger i uppdrag att analysera det förhållande att har färre vårdplatser inom vården och omsorgen än jämförbara länder. Det är viktigt att till exempel analysera och jämföra situationen i den svenska sjukhusvården avseende vårdplatser med andra länder så som , , , och . Noria Manouchi (M) [1] Se exempelvis Kommuner och Regioner. [2] Se exempelvis . [3] Vårdfokus, . [4] .