mot · H9024214 · 2021-10-05 00:00:00 — 3.3 Snabbare hantering av asylansökningar 3.4 Avskaffa EBO-lagen och genomför bosättningsplikt 3.5 Integration från dag ett 3.6 Inkludera civilsamhällets gemenskaper 4.1 Tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel 4.3 Synnerligen ömmande omständigheter 4.5 Tidsbegränsat uppehållstillstånd för varaktigt bosatta (VABO) 4.6 Kvotflyktingsystem (vidarebosättning) 4.7 Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas - tvåårsregel 5.1 Inrätta en inspektion för migrationsfrågor 5.5 Kompetens gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning 6.1 Utöka antalet förvarsplatser 6.2 Inför elektronisk övervakning 6.3 Utökade befogenheter vid inre utlänningskontroll 6.4 Inför möjlighet till boendeskyldighet 6.7 Utvisning på grund av brott 6.9 Avskaffa möjligheten till spårbyte EU:s asyl- och migrationspolitik anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabellen i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna en ordnad, human, rättssäker och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som värnar asylrätten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska söktrycket av asylsökande till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylansökningsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av korrekta beslutsunderlag och om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bedömningen av den asylsökandes identitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbete med att säkerställa identiteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka migrationsdomstolarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa EBO-lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en obligatorisk bosättningsplikt ska införas av etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta upphandla anläggningsboenden baserat på integrationspotential och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande ska ha ett arbetskrav vid det egna asylboendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbetet mellan kommuner och civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav för att erhålla ett permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en humanitär ventil ska återinföras i migrationslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskrav ska gälla för alla utom egna barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskrav ska gälla för anknytningspersonen vid familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsat uppehållstillstånd för varaktigt bosatta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvotflyktingar ska beviljas permanenta uppehållstillstånd vid första beslutstillfället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna effektiva handläggningar för asylmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hanteringen av offentliga biträden vid asylmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda förslagen som lämnats i SOU 2018:83 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättssäkerhet i bedömningen av konvertiter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av prövningen gällande åldersbedömningar, konvertiter och hbt-plus-personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättssäkra åldersbedömningar i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ramverk för diplomatiska garantier om human behandling för att möjliggöra ökat återvändande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utvecklingsbistånd och återvändandearbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ansvaret för återvändandearbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvisningsbeslut inom ramen för EU-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottslingar dömda för grov brottslighet med utvisningsbeslut inte bör försättas på fri fot på svensk mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvarstagande och fler förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektronisk övervakning som komplement till förvarstagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser och verktyg till polisen för att kunna verkställa avvisningar, utvisningar och fler inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till boendeskyldighet i samband med avvisnings- eller utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra återetableringsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvisningar och utvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vad som utgör synnerliga skäl i regelverket i utvisningsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förlängning av preskriptionstiden för att kunna söka asyl en andra gång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa möjligheten till spårbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av jourdomstol i snabbförfarandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönegolvet för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett försörjningskrav för familj till arbetskraftsinvandrare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om människosmuggling och oriktiga uppgifter för arbetstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapsceremonier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa godkänt språkprov och samhällsorienteringsprov samt försörjningskrav som villkor för att anhålla om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna återkalla svenskt medborgarskap i det fall det kan styrkas att personen har erhållit detsamma på svikliga grunder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna återkalla svenskt medborgarskap för personer med dubbelt medborgarskap som aktivt medverkat eller varit delaktiga i terroristbrott eller krigsförbrytelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna återkalla svenskt medborgarskap om en person har tillskansat sig detsamma genom mutor eller bestickning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska verka för ett effektivt återvändande av de som saknar skyddsskäl, och detta tillkännager för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 8 Migration Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar För är det centralt att migrationspolitiken är långsiktigt ansvarsfull, human, ordnad, rättssäker och överblickbar. har dock visat på motsatsen. har tagit emot fler asylsökande än vi klarat av att integrera, vi har misslyckats med att införa en migrationspolitik som motverkar människosmugglare, brustit i klarläggandet av identiteten på de som sökt sig hit, inte tagit krafttag mot utnyttjandet av asylsystemet och framväxten av parallellsamhällen. vill se ett skifte i hållningen till migration och migrationspolitiken. En långsiktigt hållbar migrationspolitik innebär enligt ett mottagande i nivå med våra nordiska grannländer. Vid en sådan nivå ges en migrationspolitik som står i relation till vår integrationskapacitet och det utrymme som krävs för att hantera den integrationsskuld som en dåligt utformad integrationspolitik i kombination med ett stort mottagande skapat. Om migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar måste införa en migrationslagstiftning som medverkar till att asylsökanden i större utsträckning söker asyl i andra säkra länder. vill även se över migrationspolitiken i ett större perspektiv, inbegripet EU och världssamfundet, i syfte att skapa ett mer humant och ordnat mottagande där fler säkra länder tar ansvar för personer på flykt som människosmuggling motverkas. För att komma tillrätta med parallellsamhällen och identitetsmissbruk vill vi göra en översyn av hur vi klarlägger identiteten på dem som söker sig till . Hela utlänningslagen och områden med bäring på migration och integration behöver därför ses över. I den här motionen presenteras migrationspolitiska förslag för en långsiktigt ansvarsfull migrationspolitik. Våra förslag på åtgärder för en bättre integrationspolitik presenteras i en särskild motion. Världssamfundet delar ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Utgångspunkten bör vara att flyktingar söker skydd i första säkra land, att asylrätten värnas och att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill se fler lagliga vägar in i unionen, ett stopp på irreguljär migration och ett större fokus på att hjälpa flyktingar i närområdet. ska vi kunna känna oss trygga i att asylprövningen är rättssäker. Den som saknar skyddsskäl och får nej på sin asylansökan måste också ska lämna landet. har den humanitära krisen i världen förvärrats. uppger att 79,5 miljoner människor var 2019 på flykt undan krig, konflikter och förföljelse, en ökning med 8,7 miljoner jämfört med . av dem är internflyktingar, är det land med högst antal internflyktingar. av den totala andel flyktingar återfinns i utvecklingsländer. En ännu större grupp är världens alla migranter som söker sig till en bättre tillvaro. I en framkom att av totala befolkning skulle migrera till om de fick chansen. Ett liknande resultat är troligt om ca 1.4 miljarder invånare skulle tillfrågas. Enligt FN fanns det cirka 272 miljoner internationella migranter i världen, vilket motsvarar av världens befolkning. Enligt prognoser förväntas 1,4 miljarder migranter bege sig till ett annat land under detta århundrade. Kristdemokratin vilar på omsorgen om den nödställde och idén om ett absolut människovärde. Vi har som parti därför en lång tradition av att göra mesta möjliga insatser för den som flyr sitt land och kommer till vårt. Men, mot bakgrund av de gångna åren, vad vi vill och vad vi klarar av är inte alltid samma sak. En fråga som vi därför behöver ställa oss är hur vi bäst hjälper så många som möjligt som vi fortsatt tar ansvar för exempelvis välfärden för alla dem som redan finns i vårt land? Vi behöver minska antalet människor som riskerar sina liv när de flyr i små båtar över och få bort människosmugglarna. Vi har också sett hur vårt system inte klarade den påfrestning som flyktingkrisen innebar. Därför behöver vi se till att mottagningen motsvarar integrationskapaciteten annars riskerar människor att slussas in i ett utanförskap som lever kvar i generationer. Vi behöver även på internationell nivå se till att fler länder tar ansvar. Den befolkningsförändring som genomgått saknar motstycke i svensk historia och är ovanlig i en internationell jämförelse. Många som invandrat till har integrerats väl och bidrar till att göra det svenska samhället till ett gott samhälle. Men alltför många som invandrat till har inte integrerats väl. Arbetslösheten är klart högre i dessa grupper och självförsörjningsgraden är oroväckande låg. Brottsligheten är högre och skolresultaten sämre. Utanförskapet går i arv. Samhällsgemenskapen och tilliten till såväl samhället och den enskilda individen riskerar att slitas sönder. Mot bakgrund av det behöver vi sänka söktrycket till nordiska nivåer. Barnfamiljer ska kunna hålla ihop och de med störst skyddsbehov ska prioriteras. För att upprätthålla en reglerad invandring måste också den som bedöms sakna asylskäl lämna landet. ska vidare vara en aktiv aktör inom olika internationella samverkansorgan, från det nordiska till det globala. Vi ska bidra till både etablerade och nya insatser inom freds- och säkerhetsfrämjande samt konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Vi ska vidare värna ett generöst bistånd med målet om att detta ska uppgå till av BNI. Biståndet ska hävda människovärdet, höja de fattigaste människornas levnadsnivå genom arbete och utveckling och främja mänskliga rättigheter och demokrati. måste bidra aktivt till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt och leder till verklig skillnad. ska vara en pådrivande part för gemensamma lösningar inom EU på migrationsområdet. har den gemensamma asyl- och migrationspolitiken inom EU mer eller mindre satts ur spel. Det har lett till att vissa medlemsstater tagit ett mycket större ansvar än andra. EU behöver samla sig för att ta ett gemensamt ansvar för unionens yttre gränser, gemensamt ansvar för den humanitära situationen i unionens närområde och gemensamt ansvar för asylsökande. Ett kraftigt sänkt söktryck till är nödvändigt för att ge oss förutsättningar för en värdig, effektiv och välfungerande integration av de som redan finns här och av dem som kommer att få rätt att stanna här . Vid sidan om behovet av att förbättra och effektivisera det direkta mottagandet av asylsökande behöver arbetet framöver således fokusera på att få de personer som fått och får uppehållstillstånd, att så snabbt som möjligt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är centralt för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. I ”Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut” (RIR 2017:25) konstateras att –2015 framgår stora skillnader mellan olika länder avseende hur många personer som valde att söka asyl: ”I de 24 OECD-medlemmarna i ökade antalet asylsökande med sammanlagt . Ökningen kan nästan helt förklaras av ett sammanlagt tiofaldigat antal asylsökande i fem länder (, , , och ). Det sammanlagda antalet asylsökande till de övriga 19 länderna låg i stort sett oförändrat fram till flyktingkrisen . I fem av dessa länder minskade antalet .” Skillnaderna leder RRV att i ovan nämnda rapport sammanfatta: ”Vidare tyder kunskapsunderlaget på att individuella migrationsbeslut delvis styrs av komparativa för- och nackdelar mellan olika länder. Effekterna av en policy i ett land kan därför inte bedömas helt utan att hänsyn tas till policybeslut i andra alternativa migrationsländer.” Vilket land en person väljer att söka asyl i styrs av en rad olika faktorer. Det finns faktorer som förklarar varför ett land attraherar fler asylsökande och migranter framför ett annat. För att kunna sänka söktrycket är det avgörande att identifiera dessa faktorer så det är möjligt att justera dem. geografiska position har inneburit att vi tidigare haft kontroll över antalet asylsökande. Men, har detta förändrats. Inte minst blev det uppenbart när EU:s yttre gräns kollapsade, då uppstod helt nya möjligheter att ta sig landvägen ända till . Beslutet om att tillfälligt återinföra gränskontroll vid inre gräns gjorde det svårare att resa till och in i . Gränsskydd och kontroller har betydelse för söktrycket, men det finns andra förklaringar till de skillnader som exempelvis finns mellan de nordiska länderna. Den omfattande forskningen som finns att tillgå ger inte entydiga svar kring vilka faktorer som är avgörande för att personer väljer att ta sig genom länder för att komma till . Några av de faktorer som forskningen identifierar som viktiga är: - Förekomsten av diaspora (etnisk eller nationsgrupp, som lever utanför ursprungligt hemland). - Möjligheten till att beviljas uppehållstillstånd - Generositeten i välfärdsprogram Förekomsten av diaspora i ett land kan påverka när personer av samma etnicitet eller nation väljer vilket land de flyr eller migrerar till. Detta är en faktor som är svår att justera om inte skyddsskälen i hemlandet förändras. Det är dock möjligt att skärpa reglerna för uppehållstillstånd eller anhöriginvandring. Delegationen för migrationsstudier (Delmi) visade 2015 i en studie att asylsökande syriska medborgare eller statslösa från i hög utsträckning valde då de uppgav att ”hitintills relativt generösa asylpolitik” hade betydelse. Här spelade ensidiga beslut som fattades av att ge syrier permanenta uppehållstillstånd stor roll. Delmis studie bekräftas av två forskare som i Ekonomisk debatt (3/19) konstaterar att ”Policyförändringen hade en klar och direkt effekt på det antal syriska asylsökande som kom till ”. Generositeten i välfärdsprogrammen är en annan viktig aspekt som är avgörande för vilket land som väljs konstateras i en rapport från . I rapporten ”The Welfare Magnet Hypothesis: Evidence From an Immigrant Welfare Scheme in ” har man studerat hur flödet av invandrare till påverkats utifrån de kraftiga förändringar som gjorts avseende tillgången till välfärdssystemen. De konstaterar att det finns en rad faktorer vid sidan av välfärdssystemens utformning som spelar roll för valet av land hos en migrant, men slår fast att ”the generosity of the welfare system is important for destination choices.” De ovanstående faktorerna finns med som förklaringar i Delmis rapport ”Från till ” (2019:2). Här anges förekomsten av ett diasporanätverk, utsikterna att få uppehållstillstånd och att är ett generöst flyktingmottagande land som förklaringar till varför dessa valde framför en rad andra länder som låg närmare och/eller på vägen till . För att kunna sänka söktrycket till måste lagstiftningen harmoniera bättre med våra grannländer. Det är inte möjligt att avvika kraftigt i en mer generös mening om målbilden är att söktrycket inte ska avvika från våra närmaste grannländer. har därför under en rad av år efterlyst en parlamentarisk migrationskommitté som ser över lagstiftningen och de faktorer som påverkar hur många asylsökande och anhöriga som söker sig just till . En sådan tillsattes till slut av regeringen och har en ny utlänningslag. konstaterar emellertid att lagstiftningens innehåll och omfång inte är tillräcklig för att sänka söktrycket till en hållbar nivå. Orsaken till detta är flerfaldig och grundlades redan under lagstiftningsprocessens tidiga skede. I direktivet för kommitténs arbete (Dir. 2019:32) slås fast att ”En parlamentariskt sammansatt kommitté ska ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar.” Utöver de obligatoriska delarna för kommittén att ta ställning till, gavs även utrymme att väcka andra frågeställningar. Givet den höga målsättningen med kommitténs arbete att forma en långsiktigt hållbar migrationspolitik var denna möjlighet direkt nödvändig. lyfte bland annat in frågor i kommitténs arbete som handlade om välfärdssystemets utformning, ett effektivare återvändande, förstärkt inre utlänningskontroll, borttagande av spårbytesmöjligheten, ökad rättssäkerhet, utvisning för brott och särskilda asylansökningsområden. Då en majoritet av ledamöterna inte lyckades enas kring ett betänkande som även inkluderade förslag utöver de obligatoriska delarna av kommittédirektivet så redogör slutbetänkandet endast för de obligatoriska delarna i direktivet. Saknas gör därför en rad åtgärder som skulle bidra till att sänka söktrycket till , vilka är nödvändiga för att få till stånd en migrationspolitik som tar hänsyn till vår integrationskapacitet. Under lagstiftningsprocessen slutskede frångick Regeringen vidare ett flertal förslag som en majoritet av partier ställt sig bakom i migrationskommittén. Vi konstaterar därför att lagstiftningen på flera områden motverkar målet om en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Allt annat lika kommer den nya lagstiftningen inte leda till ett lägre söktryck till jämfört med den tillfälliga lagen. Särskilt problematiskt är att lagstiftningen undergräver en reglerad migrationspolitik, vilket innebär att ett ja ska vara ett ja, och ett nej ska vara ett nej. Därtill är undantagsreglerna, som ger upp mot av anknytningspersonerna undantag från försörjningskravet, för breda. Regeringen avvisar vidare förslagen om att genomföra språk- och samhällsorienteringskrav. Sammantaget sänder regeringens förslag signalen att fortsatt är ett av de mest förmånliga länderna att migrera till, vilket riskerar att ledaer till en ökad migration till på bekostnad av en mer jämlik mottagandefördelning inom EU. 2015 föreslog att asylansökningsområden skulle inrättas i närheten av våra stora gränsövergångar, dit personer som vill söka asyl i hänvisas. När presenterade förslaget mötte det hård kritik från flera håll, bland annat från dåvarande migrationsminister . har dock en statlig utredning (2018:22) presenterat förslag om ankomstcenter som till stor del liknar förslag. aviserade regeringen att asylcenter ska utredas. Vi föreslår att det i asylansökningsområdena görs en första registrering och bedömning av asylansökan. Syftet är att få till stånd en snabbare handläggning och beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv.