ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022153 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om den oroande utvecklingen i frågan om och att se över möjligheten att stärka roll för att fortsätta att stå upp för och tillkännager detta för regeringen. har väldigt lite hänt i omvärldens engagemang för sista koloni, . Frågan uppmärksammades brett också i vårt land , men har det blivit väldigt tyst i frågan. Det västsahariska folket förtrycks av marockanska staten på ockuperat område, en stor del av den övriga befolkningen lever frustrerade och avskärmade i flyktingläger i öknen . Västsaharierna i ockuperat område utsätts för systematiska och väl dokumenterade brott som strider mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Regeringen beslutade att inte erkänna staten och att FN:s engagemang istället ska stärkas. Det är bra att regeringen understryker FN:s roll i konflikten, men tyvärr har väldigt lite hänt . Konflikten är mer låst än någonsin och befolkningens situation har inte förbättrats, snarare försämrats . Därför är det viktigt att FN stärks men att också engagemang stärks och att gärna fattar ett beslut om att erkänna . Ett erkännande kan vara ett sätt att bryta det stillestånd som råder mellan FN, och den västsahariska parten. Det är ett sätt att hjälpa den västsahariska parten att bli en mer jämlik förhandlingspart gentemot . Enligt flera framstående experter i internationell rätt och folkrätt såsom professorerna hindrar inte folkrätten ett erkännande av . De menar att de legala förutsättningarna var liknande när erkände , och sist . Även FN:s fd rättschef, , har dragit samma slutsats. är sista koloni och ett av jordens få länder som lever under en kolonial förtryckarmakt. Under Trumpadministrationens sista år vid makten meddelade dåvarande presidenten i att hade rätt till . Detta är i strid med , den pågående FN-processen och världssamfundets uppfattning. Omvärlden har varit oroväckande tyst kring detta. Även kan göra mer för .
mot · H9022155 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att öka antalet frågor om våldsutövning och våldsutsatthet vid möten mellan myndighetspersoner och brukare respektive hälso- och sjukvården och patienter och tillkännager detta för regeringen. Våld i nära relationer är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort mänskligt lidande och även kostar samhället stora resurser . Det är viktigt att politiska åtgärder genomförs för att upptäcka våldsutsatta och förövare så åtgärder kan sättas in. En viktig åtgärd för att upptäcka våldet är att ställa frågor om våld till såväl potentiella förövare som brottsoffer. Dessa personer kan emellanåt ha kontakt med sjukvård eller socialtjänst och där finns möjligheten att göra en insats för att upptäcka våldet. Regeringen gav 2015 i uppdrag att kartlägga frågor som ställs inom dessa områden. Uppföljningar har visat att få frågor ställs om barns utsatthet inom LSS-verksamhet. Detta är problematiskt då det finns särskilt utsatta personer inom den målgruppen. Detta gäller även äldre personer som också löper stor risk att bli utsatta för våld då dessa kan befinna sig i utsatt position till en eller flera familjemedlemmar. Den som slår, blir slagen eller på annat sätt blir utsatt för eller utövar psykisk misshandel berättar sällan självmant om detta. Därför är det av största vikt att det ställs frågor från människor i deras omgivning som kan fånga upp dessa personer. Det är därför värt att se över fler områden inom myndigheter och hälso- och sjukvård där frågorna inte ställs alls eller behöver ställas i högre utsträckning. Målet bör vara att frågorna ställs i högre utsträckning, inom fler områden som utsatta grupper har kontakt med och att personalen har trygga rutiner för att hantera upptäckten av våld. Långsiktighet är viktigt för att detta arbete ska ge resultat. Det är även viktigt att myndigheterna samverkar, varför uppdraget om detta gavs 2019 från regeringen till fem olika myndigheter. Åtgärder för att fler frågor ställs behövs för att kunna upptäcka våld och rädda liv.
mot · H9022156 · 2021-10-01 00:00:00 — Tillträde till universitet och högskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över högskoleförordningen (1993:100) och tillkännager detta för regeringen. Universitet och högskolor ska utgöra en oberoende och opartisk kunskapsorganisation med utgångspunkt i vetenskaplig integritet och där det fria ordet ges en given plats inom lärosätenas verksamhet. På landets högre utbildningar fostras många av samhällets framtida ledare, i näringsliv och samhällsliv. Det är av central vikt att universitet och högskolor lever efter och tillämpar de demokratiska principerna, i alla dess bemärkelser. Det demokratiska samtalet ska vara en naturlig del i den högre utbildningen. Demokrati måste vara större och mer än rätten att som medborgare rösta . Det handlar om bildning, om att få rätt information och att öka intresset för samhällsfrågor bland studenter. I då demokratin hotas och förtroendet för partipolitiken sjunker måste högskolorna, universiteten och studentkårer ge partipolitiska föreningar tillträde för att informera och ge möjligheten att kunna engagera sig i politiken. Tyvärr ser verkligheten inte ut så . , högskolor och studentkårer nekar partipolitiska föreningar tillträde till högskolan och universiteten. För att få hyra lokaler, dela ut material, affischera och informera studenter om politik krävs ledningens medgivande. Att skaffa ett sådant kan vara snårigt då rutinerna skiljer sig åt lärosäten emellan. Under valrörelsen blev förbund och lokala föreningar ofta nekade tillträde, ofta utan motivering eller med argumentet att politisk aktivitet inte hör hemma i lokalerna. Det är ett direkt brott mot högskoleförordningen. De politiska organisationerna har demokratiskt uppbyggda föreningar på flera universitetsorter där medlemmarna är studenter från lärosätena. Föreningarna ordnar sammankomster där de bjuder in företrädare och föreläsare, har studiecirklar och diskussionsträffar i syfte att opinionsbilda och upplysa. Föreningar följer de riktlinjer som framgår i högskoleförordningen. Därför måste det ifrågasättas om högskolan och universitet har rätt att neka politiska föreningar tillträde till dess lokaler. Av 1 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att en högskola är skyldig att låta en demokratiskt uppbyggd förening för studenter vid lärosätet använda undervisningslokalerna vid en sammankomst som anordnas för medlemmar om sammankomsten hålls för upplysning, meningsyttring och liknande eller för framförande av konstnärligt verk. Den som av föreningen har bjudits in för att medverka vid sammankomsten får inte vägras tillträde till möteslokalerna. Högskoleförordningen (1 kap. 13 §) bör ses över så att godtycklig tolkning inte stänger ut demokratiskt uppbyggda föreningar. Högskolor, universitet och studentkårer ska ta sitt respektive demokratiska ansvar och därmed låta politiska föreningar vara en viktig och naturlig del i det demokratiska samtalet.
mot · H9022157 · 2021-10-01 00:00:00 — Barns säkerhet i bilen är vårt ansvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att lagstifta om bakåtvänt bilåkande för små barn och tillkännager detta för regeringen. En häftig inbromsning, en krock i . Det behövs inte mycket för att ett barn ska skadas under en bilfärd. dödas och skadas barn för att bilbältet eller bilbarnstolen inte använts på rätt sätt. Som förälder är det svårt att navigera i säkerhets- och bilbarnstolsdjungeln, och frågan om hur barnen ska sitta, vad de ska sitta i, i vilket säte eller om det verkligen ska vara så att benen inte får plats ordentligt vid bakåtvänd bilbarnstol ställs av väldigt många föräldrar. Och få har svaren. I lagen står det inget om vid vilken ålder barn ska sitta åt vilket håll utan enbart att barn ska använda en särskild skyddsanordning i bilen, det vill säga babyskydd, bilbarnstol, bältesstol eller bälteskudde. är forskningen tydlig med att små barn allra säkrast färdas i bakåtvänd bilbarnstol i bilen. Flera studier har också visat att bakåtvänt åkande reducerar risken för skador mer än framåtvänt åkande (1987, , 1991) och visade forskare att accelerationskrafter som uppmätts i krockdockors huvud är mycket lägre i bakåtvänd skyddsutrustning än framåtvänd. () skriver på sin hemsida: Att barn ska åka bakåtvända beror på att ett barns huvud är stort och tungt i förhållande till vad nacken och musklerna orkar hålla emot. När man sitter framåtvänd vid en häftig inbromsning eller krock, fortsätter allt som inte sitter fast i bilen framåt tills något tar emot. Kroppen fångas upp av bilbältet men huvudet kastas framåt för att sedan slungas bakåt igen. Det är den knycken som barnets nacke inte klarar av. Barnet kan bryta nacken medan vi vuxna kan få whiplash-skador. Därför ska barn åka bakåtvänt , minst . Först då är nackmuskulaturen något mer utvecklad, och de flesta barn är för långa eller för tunga för en bakåtvänd stol. Det är vår uppgift som vuxna att se till att barnen som färdas i våra färdmedel gör det på ett tryggt vis. Därför bör regeringen se över möjligheten att lagstifta om bakåtvänt åkande för små barn
mot · H9022158 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en uppföljning av utlänningslagen vad gäller för att säkerställa att inga barn far illa och tillkännager detta för regeringen. Flera fall där minderåriga barn riskerar att utvisas har uppmärksammats i media. Fall där barn har omhändertagits på grund av föräldrarnas bristande förmåga att ta hand om sina barn. Eller fall där föräldrarna har utvisats och barnen lämnats kvar. Migrationsdomstolen anser att barnen kan utvisas om de har ett socialt nätverk i form av släktingar i hemlandet. Därmed anses mottagandet vara ordnat vid en utvisning, trots att barnen aldrig varit i landet eller träffat de nämnda släktingarna. Rättschefen på problematiserar kring förhållandet mellan olika lagstiftning på följande sätt: ”Utlänningslagen reglerar vem som kan beviljas uppehållstillstånd och inom ramen för den lagen ska barnets bästa beaktas- men det är inte den enda aspekten som ska beaktas i alla åtgärder som gäller migrationslagstiftning.” Vår uppfattning är att syftet med att göra till lag, naturligtvis ska vara att den kommer barnen till godo. Om den i olika situationer ska trumfas av annan lagstiftning så blir den dessvärre inget värd. är en internationell konvention som är lag i . I proposition 2017/18:186 (om införande av som lag) framkommer att regeringens avsikt är att artiklar ska inkorporeras i svensk lagstiftning och en fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt. började nya bestämmelser gälla i utlänningslagen. En ny lydelse för den sk. ”humanitära grunden” i 5 kap. 6 § utlänningslagen började då gälla. 2020/21:191 (ändrade regler i utlänningslagen) framgår på sid. 113 att barn fortsatt bör kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. För att kunna uppfylla våra förpliktelser internationellt, samt följa den barnkonvention vi nu gjort till lagstiftning samt fortsätta att inkorporera denna i övrig lagstiftning krävs ett omtag. Den nya lydelsen i 5 kap. 6 § utlänningslagen ger rätt till vuxna med anknytning till att beviljas uppehållstillstånd, medan barnet utvisas. För oss är det självklart att som lag måste betyda att den faktiskt gör skillnad. Ett barn ska aldrig behöva få en värre sits för att deras föräldrar gör dåliga val. Det är vår skyldighet att vara den motverkande faktorn. Vi vill därför att regeringen överväger en uppföljning av den gällande utlänningslagen vad gäller för att säkerställa att inga barn far illa.
mot · H9022160 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av en tydlig lagstiftning om det kommunala aktivitetsansvaret, , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att alla kommuner upprättar en handlingsplan för det lokala arbetet med det kommunala aktivitetsansvaret, , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att vitesförelägga kommuner som inte följer lagen gällande det kommunala aktivitetsansvaret, , och tillkännager detta för regeringen. Kommunerna i har enligt skollagen ett aktivitetsansvar för ungdomar som är folkbokförda i kommunen och som har fullgjort sin skolplikt, men som inte har fyllt och inte genomfört eller har fullföljt utbildning på nationellt program så som gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller motsvarande utbildning. Kommunala aktivitetsansvaret omfattar unga som: • har fullgjort sin skolplikt (eller har blivit folkbokförda i landet då de inte har skolplikt) • inte genomför utbildning i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning • inte har en gymnasieexamen eller ett gymnasiesärskolebevis • inte har fullföljt utbildning som motsvarar gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan med godkänt resultat. Kommunerna runt om i landet jobbar på olika sätt med kommunala aktivitetsansvaret. Därav är det viktigt att det finns en tydlig lagstiftning kring området. Risken är väldigt stor att dessa frågor inte prioriteras då det, dels inte är tydligt med vart ansvaret ska ligga men, dels är arbetet väldigt beroende av att det finns en fungerande samverkan mellan de olika förvaltningarna inom kommunen men även externa myndigheter. Den nya lagstiftningen i skollagen avseende kommunernas aktivitetsansvar som trädde i kraft , förtydligar kommunernas skyldigheter, att de ska erbjuda målgruppen lämplig och individuell riktade åtgärder. I samband med detta fick skolinspektionen ett uppdrag att granska de nya verksamheterna i kommuner och av rapporten framkommer det att det kvarstår mer att göra. Kommunala aktivitetsansvaret må vara en verksamhet i de stora kommunala verksamheterna men en viktig verksamhet. Lyckas kommunerna inte möta dessa ungdomar i ett tidigt skedde och med lämpliga åtgärder, är risken väldigt stor att dessa ungdomar hamnar i ett utanförskap med psykiskt lidande och arbetslöshet. Många ungdomar har av olika orsaker svårt med skolan och i de fallen måste kommunen och samhället finnas runt ungdomen och fånga upp dem.
mot · H9022162 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över problemet att viltolyckor kan betecknas som jaktbrott och tillkännager detta för regeringen. Smitning från en viltolycka betecknas som ett brott mot jaktlagstiftningen. Det är högst anmärkningsvärt då underlåtenheten att anmäla eller markera en viltolycka inte har en naturlig koppling till jakt. Det finns inget uppsåt att medvetet avliva djur i samband med viltolyckor. Likväl rapporterar numera även olika former av viltolyckor som en form av jaktbrott. Konsekvensen av detta blir att det kan skapas en felaktig bild av att den olovliga jakten ökar i omfattning. Men i realiteten kan det handla om att antalet viltolyckor har ökat i omfattning under vissa perioder. Regeringen bör därför se över problemet med att viltolyckor kan betecknas som jaktbrott då detta är missledande.
mot · H9022163 · 2021-10-01 00:00:00 — Förutsättningar för landbaserade fiskodlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för investeringsstöd till landbaserade fiskodlingar och tillkännager detta för regeringen. Landbaserade fiskodlingar har viktiga förtjänster ur ett miljöperspektiv: Det skapar förutsättningar för insjöar och hav att återhämta sig, och produktionen kan genomföras med mycket begränsade koldioxidutsläpp. Vidare skapar det regional utveckling och arbetstillfällen på landsbygden. De nuvarande reglerna medger dock inte investeringsstöd för landbaserade fiskodlingar. Skälet är att denna verksamhet klassas som jordbruksproduktion. Det finns därför skäl att se över stödstrukturen i syfte att skapa bättre förutsättningar för denna klimatsmarta och växande näring.
mot · H9022164 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av hur fler gränshinder mellan och kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna och tillkännager detta för regeringen. och har längsta gemensamma landsgräns och det sker en omfattande handel länderna emellan. Dock finns det ofta fler gränshinder än vad många företag som vill slå sig in på den norska marknaden först bedömer. Till del har också den stängda gränsen mellan och under pandemin påverkat tilltron och attraktionskraften på den gemensamma arbetsmarknad som länderna erbjuder. Och trots våra länders kulturella och geografiska närhet är det faktum att inte är med i EU en avgörande skillnad som får konsekvenser för det ekonomiska utbytet mellan våra länder. är viktigaste handelspartner, och en rad norska företag verkar och investerar på den svenska marknaden. Gränshindren påverkar ofta inte stora företag i samma omfattning som mindre eftersom de har förutsättningar att hyra in juridisk kompetens för att överkomma dem. Däremot avskräcks ofta mindre företag från att ta klivet in på den norska marknaden. Det åligger den att arbeta för att förenkla handeln med våra stora handelspartner.
mot · H9022165 · 2021-10-01 00:00:00 — Bättre villkor för mikrobryggerier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att särskilja skattesatserna mellan mikrobryggerier och storskaligt producerat öl och tillkännager detta för regeringen. har utvecklingen av mindre lokala bryggerier präglats av en stark tillväxt. fanns det 42 bryggerier i . 2018 fanns det närmare 400 stycken. Av dessa är den absoluta merparten mycket små bryggerier som bedrivs utan ett tydligt vinstsyfte. I har antalet mikrobryggerier ökat från 0 till 14. Bryggeribranschen är, sett till antalet företag, en av de snabbast växande branscherna i . Till skillnad från de allra flesta andra länder inom EU har valt att inte särskilja skattesatserna för mikrobryggt öl och storskaligt producerat öl. Trots att detta är fullt möjligt. Enligt artikel 4 i rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker får ett land sänka punktskatterna på alkohol på mikrobryggt öl. Intentionen med denna möjlighet att särskilja skattesatserna för mikrobryggerierna är att det ska gynna inhemska och hantverksmässigt framställda produkter. Det är därför angeläget att svenska mikrobryggerier får samma möjligheter som bryggerier i de flesta andra länder inom EU för att långsiktigt kunna klara sin lönsamhet. Kostnaden för att tillämpa det ovan nämnda rådsdirektivet bedöms enligt mikrobryggeriernas branschförening inte överstiga 60 miljoner. skulle det gynna småföretagande och utvecklingen i landsbygdsdelar av samt understödja mål i livsmedelsstrategin.
mot · H9022166 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur äldres rätt till offentlig service kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. Det är de äldre som byggt upp det svenska samhället och det borde vara en självklarhet att deras vardag i högre grad ska kunna präglas av valfrihet i den offentliga service som erbjuds. Många kommuner och regioner har arbetat med frågan om att stärka de äldres rätt att välja boende, vårdform och mat men mer arbete återstår. Tyvärr är det också många äldre i landet som vill få en plats på ett boende, oavsett om det är på grund av sjukdom, otrygghet eller ensamhet, men som nekas detta av sin kommun. Istället tvingas alltför många äldre att bo kvar hemma mot sin vilja eller bo någonstans där de inte trivs. Det är inte rimligt att människor under sin sista tid inte kan få äta det de vill eller inte få bo där de vill eller att de inte trivs. Flera andra länder i ligger före när det kommer till valfrihet för äldre beträffande boendeformer, vårdformer och kost. Det finns därför skäl att göra en omvärldsbevakning av hur andra länder har förbättrat äldres rätt till valfrihet. Ytterst handlar det om att det offentliga har ett ansvar att tillgodose äldres rätt att bestämma över sina liv. Därför bör regeringen se över hur äldres rätt att välja den offentliga service som erbjuds på , regional och statlig nivå kan vidareutvecklas.
mot · H9022167 · 2021-10-01 00:00:00 — Ett starkare vägnät på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förstärka stödet till det enskilda vägnätet och tillkännager detta för regeringen. Huvuddelen av det vägnät som finns i består av enskilda vägar. Enligt består vägnätet av cirka 9 statliga allmänna vägar och är enskilda vägar. generaldirektör har återkommande varnat för att håller på att bygga upp en infrastrukturskuld på grund av bristen på underhåll av vägnätet som motsvarar den skuld som byggts upp på järnvägen. De enskilda vägarna sköts av enskilda markägare eller av organisationer som samfällighetsföreningar, vägföreningar, vägsamfälligheter eller ideella föreningar. av de 43 000 milen är vägsträckor som är beviljade statsbidrag för att dessa vägar ska tillgodose behov för allmänheten och näringsverksamheter. För att det ska fungera att bo på landsbygden är väl fungerade kommunikationer en förutsättning. Det handlar både om vägar men även telefoni och bredband. De enskilda vägarna är den dagliga vägen till jobb för många. Vägarna är också mycket viktiga för skogsnäringen men även för besöksnäringen kopplat till friluftsliv. Därför bör stödet till enskilda vägar stärkas så det skapas bättre förutsättningar att kunna bo på landsbygden. Regeringen bör därför utreda ytterligare förstärkning av stödet till det enskilda vägnätet.
mot · H9022168 · 2021-10-01 00:00:00 — Bättre möjligheter att direktupphandla flyglinjer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regioner ska få möjlighet att upphandla flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. är ett stort och avlångt land. Det gör oss ytterst beroende av fungerande kommunikationer. För personer som är boende i innebär avståndet till större flygplatser såsom och ökade utsläpp då många tar bilen för att sedan ta flyget. Det medför givetvis utsläpp. Men innovation och forskning inte minst inom området elektrifiering kommer med all sannolikhet minska dessa . Efterfrågan på flyget kommer att öka både i och utomlands efter att pandemins följdverkningar avtagit. Därför är det viktigt att se till att mindre flygplatser såsom får de förutsättningar som krävs för att bedriva sin verksamhet. Under pandemin har den här flygplatsen och många andra mindre regionala flygplatser haft ett mycket ansträngt ekonomiskt läge. I har staten ensamrätt att upphandla flygtrafik genom . Men i en rad andra länder är det möjligt för regioner att själva upphandla och finansiera flyglinjer. Så borde det rimligen vara även i om man värnar om de regionala flygplatserna. Ytterst måste regionerna själva få bedöma om det är politiskt och ekonomiskt relevant att avsätta skattemedel för ett sådant syfte. De regionala flygplatserna och de förutsättningar för kommunikationer som de medför är ofta mycket angelägna för det lokala näringslivet på många platser i . Vidare har de regionala flygplatserna en växande strategisk roll i ljuset både av återuppbyggnaden av det civila försvaret och ansträngningarna med att stärka samhällets krisberedskap.