mot · H9024039 · 2021-10-05 00:00:00 — De utgör en viktig resurs för att både fylla upp krigsorganisationen, men även för att rekrytera kompetenta personer som sedan kan bli officerare eller kontinuerligt anställda soldater eller sjömän. Försvarsmakten måste även arbeta proaktivt med frågor som gäller jämställdhet och inkludering. Försvaret är en angelägenhet för hela befolkningen och hela befolkningens kompetens måste kunna tillvaratas. Det finns behov av att se över hur värnpliktig personal kan bli mer tillgänglig och ha en hög beredskap vilket är fallet i . Den flerdimensionella hotbilden ställer högre krav på att även de värnpliktiga delarna av försvaret ska kunna agera i ett gråzonsläge. Det bör därför göras en översyn av den värnpliktiga personalens tillgänglighet och möjligheterna att kunna använda den utan att behöva gå in i ett läge av höjd beredskap. Satsningar på ny teknologi för att klara det framtida slagfältet vill gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av BNP. Detta främst för att kunna möta det försämrade säkerhetsläget, möjliggöra en stärkt förmåga samt även för att kunna uppfylla åtaganden som medlem i Nato. Målet är att försvaret ska vara krigsavhållande och avskräcka en eventuell motståndare från att angripa . måste försvaret ständigt kunna hävda vår suveränitet och territoriella integritet. Hybridhot som påverkansoperationer och cyberangrepp måste hanteras kontinuerligt. kommer att prioritera de åtgärder för försvaret som ger en högre operativ effekt här och . Därtill är det även angeläget att öka satsningarna på nya teknologier som kommer att ha stor påverkan på det framtida slagfältet. Den snabba teknologiska utvecklingen kommer sannolikt att ha genomgripande konsekvenser för den framtida operationsmiljön. Den exponentiella hastigheten som driver digitaliseringen tillsammans med den ökade stormaktsrivaliteten leder till en allt starkare koppling mellan teknologi, handel och säkerhetspolitik. I kraft av att vara ett högteknologiskt land i världsklass inom vissa områden så som till exempel 5G skapas nya möjligheter och vägval för . Vi blir en attraktiv partner i internationella sammanhang. bör höja kompetensen på detta område för att bättre identifiera och värna svenska intressen också genom att ta en större plats i den internationella debatt där framtiden i dessa frågor formas. bör likt och de baltiska länderna eftersträva att etablera ett . I fall bör det vara inriktat på framtida teknologier och kommunikationer/6G. Det bör vara tillgängligt både för både EU- och NATO-länder. Det skulle kunna komplettera de övriga centren som finns i regionen mot hybridhot, cyber, strategisk kommunikation och energisäkerhet. Kommande försvarsbeslut behöver ta högre höjd för den snabba teknologiutvecklingen som kommer att prägla morgondagens slagfält. Framförallt behöver förmågan till strid genom system i samverkan stärkas. Försvarssektorn behöver även arbeta mer systematiskt för att integrera ny teknologi som löpnade utvecklas inom den civila sektorn. Analysförmågan på försvarsdepartementet behöver förstärkas kring hur den framtida operationsmiljön kommer att påverkas av den snabba teknologiska utvecklingen. Det bör därför införas ett Sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktig planering (SSLP) på försvarsdepartementet. Ökat fokus på AI, automation och robotik för att stärka förmågan att bevaka och hävda det svenska territoriet och förbättra underrättelsebearbetning och analys kommer att behövs framgent. Försvarsmakten behöver systematiskt arbeta med AI genom att ta fram en egen AI-strategi. De traditionella domänerna mark, luft, sjö behöver kompletteras med rymd och cyber på det framtida slagfältet. De militära tillämpningarna innefattar bland annat positionsbestämning, spaning, förvarning, globalt samband och dataöverföring samt så kallad rymdlägesbild. Det behövs mer fokuserade satsningar för att ska kunna ha en rimlig förmåga när det gäller rymdbaserade system. Möjligheten att inrätta ett särskilt strategiskt innovationsprogram som skulle kunna gagna både civila och militära aktörer bör ses över. är ett av världens mest digitaliserade länder, men när det gäller cybersäkerhet ligger vi betydligt sämre till enligt internationella jämförelser. Det finns ett antal områden som behöver stärkas i när det kommer till cybersäkerhet. Det handlar bland annat kompetensförsörjning, större och effektivare satsningar på forskning inom akademin samt bättre samarbetsstrukturer med näringslivet och ett bättre och mer sammanhållet författningsstöd. Etablerandet av det nya cybersäkerhetscentrat är en viktig byggsten i detta arbete. Det behöver skyndsamt bli operativt och utveckla ett nära samarbete med näringslivet. Det är bra att utvecklat en offensiv cyberförmåga. Men frågan är inte helt okomplicerad ur ett legalt perspektiv. bör som en ledande tekniknation aktivt forma den internationella policydebatten kring dessa frågor. Vidare bör en doktrin utvecklas som ger vägledning för tillämpningen av defensiva och offensiva cyberoperationer. Det behövs också initieras en större utredning som ska stödja och utveckla en ny svensk cybersäkerhetsstrategi. Utredningen bör ha en bred ansats och utgå ifrån hotbilden, hur den förväntas utvecklas och vilka krav den ställer på svensk cybersäkerhet. Faktorer som kompetensförsörjning, forskning och teknikutveckling samt framtagning av certifierade produkter bör vara centrala delar i utredningen. Tydliga delredovisningar av prioriterade områden kommer vara viktigt. och EU:s roll i världen EU är viktigaste utrikespolitiska plattform. För att dra större nytta av detta krävs att mer aktivt och framåtlutat försöker påverka EU:s ställningstaganden. På EU-nivån är det ofta den som vågar gå före, lansera idéer och ställa krav, som får inflytande. ska bidra till en mer levande och initierad debatt i om Europapolitiken. Det är inte minst viktigt med tanke på det svenska EU-ordförandeskapet 2023. måste ta den möjlighet som finns att påverka den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitikens inriktning och ramverk. Men för att göra det måste företrädas av en regering som vet vad den vill med EU och förstår vilka stora möjligheter vårt medlemskap faktiskt ger. Utöver EU-samarbetet är viktiga prioriteringar för att fördjupa det nordiska samarbetet och se det i en bredare kontext där länder i det norra närområdet som , och är viktiga allierade. Ett fortsatt tätt samarbete med , särskilt när det gäller säkerhet, är av stor vikt. Ett svenskt Natomedlemskap och ett reformerat bistånd är centrala frågor som kommer att driva den kommande år. Läs mer om EU- och utrikespolitik i motionerna våra utrikes- och EU-politiska motioner. Ett mer geopolitiskt EU Omvärldsutvecklingen det har tydliggjort behovet av att förbättra motståndskraft. Det är mot den bakgrunden numera uttryckligen strävar efter att vara ”en geopolitisk kommission”. Mot samma bakgrund står nu arbetet med att stärka ”strategiska autonomi” högt på EU:s dagordning. ska vara tydliga med att EU:s autonomi inte stärks av isolering eller protektionism, utan multilaterala principer och frihandel måste fortsatt utgöra EU:s kompass. EU bör snarare axla en större roll som försvarare av regelbaserat internationellt samarbete, inte minst då den ordningen utmanas av aktörer som försöker förbigå eller manipulera den i syfte att maximera sin auktoritära politik. Partnerskapet med är fundamentalt för autonomi. Det måste emellertid värnas och fördjupas genom ett större europeiskt ansvarstagande. I frånvaron av gemensamma internationella regler blir den starkes makt lag. Världen blir bättre om demokratiska krafter sätter sin prägel på den – och inte eller andra odemokratiska aktörer tillåts att lyckas med sina försök att göra det. En starkare europeisk utrikestjänst (EEAS) är ett viktigt verktyg i detta arbete. EU:s fördjupade försvarssamarbete inom ramen för bland annat det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den europeiska försvarsfonden (EDF) och den årliga försvarsöversynen (Card), har potential att stärka både de enskilda medlemsländernas försvarsförmåga och EU:s försvarsförmåga som helhet. Vi bör säkerställa att dessa försvarsinitiativ är sammanhängande. bör sjösätta en strategi med tydliga prioriteringar för hur vi anser att EU ska utvecklas på det här området och hur kan ta del av de möjligheter och resurser som det fördjupade samarbetet innebär. EU ska fortsätta att vara ett föredöme globalt genom att ingå ambitiösa frihandelsavtal med länder från världens alla delar. Nya frihandelsavtal är även ett viktigt sätt att diversifiera handelskedjorna, och därmed stärka EU:s motståndskraft i att undvika framtida kriser. Frågor som gäller EU:s inre säkerhet bör prioriteras. Polissamarbetet inom EU måste förstärkas genom ett djupare samarbete mellan svenska och europeisk polis, med en operativ polisstyrka på europeisk nivå inom ramen för Europol. bör vidare vara pådrivande för att EU tar ytterligare nödvändiga steg: Stärk Europols anti-terrorcenter, gemensamma EU-regler för att stoppa utländsk finansiering av extrema trossamfund, spärrlista mot hatpredikanter som ska nekas inresa, fördjupat samarbete för att förhindra penningtvätt och terrorfinansiering. bör dessutom ansluta sig till den europeiska åklagarmyndigheten, som även ska arbeta mot terrorism. ska samverka med likasinnade länder för att upprätthålla kärnvärden som demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstat. Försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten blir av allt större vikt i en värld som blir allt mer osäker. Tillsammans med andra har större möjligheter att påverka oavsett om det gäller EU, FN eller andra multilaterala sammanhang. Samarbetet mellan de nordiska länderna har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt under pandemin. Efter den rådande krisen finns anledning att utvärdera hur samarbetet i vårt närområde fungerar, hur relationerna mellan våra länder påverkats och framför allt hur vi gemensamt ska möta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. Det nordiska samarbetet behöver en nystart där fokus ligger på viktiga framtidsfrågor som ekonomi, innovation och säkerhet. Vi i behöver dessutom arbeta mer med partners som , och inom ramen för EU-samarbetet för att kunna driva och få genomslag för gemensamma frågor inom unionen. Ett brett samarbete krävs särskilt när det handlar om att stå upp mot auktoritära stater som och . har byggt sin ekonomiska och militära styrka och har på allvar tagit steget ut på den internationella arenan som en aktör med en konfrontativ utrikespolitik och stärkt närvaro både regionalt militärt och globalt ekonomiskt. fortsätter att gå i fel riktning såväl inrikespolitiskt där repressionen fortsätter att tillta som utrikespolitiskt där landet bedriver en aggressiv politik utan respekt för andra länders gränser eller rätt att välja sin egen väg. ska inta en aktiv roll i värnandet av ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder såsom , , och med flera i relationerna med . För att möta hotet från . ska även värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och att nuvarande principer för politiken ligger fast. Nato utgör ryggraden i den europeiska säkerhetsordningen. Därmed spelar Nato också en avgörande roll för säkerhet. Ett medlemskap i är tillsammans med en ökad nationell förmåga det bästa sättet att stärka säkerhet. Som medlem i försvarsalliansen skulle vara en del av Natos kollektiva försvar med solidariska försvarsgarantier som delas med 30 andra länder. kommer fortsatt driva frågan om ett svenskt Natomedlemskap. Första målsättningen är att alla militära, politiska och juridiska förberedelser för ett svenskt inträde i Nato ska vara på plats samt att en svensk Natooption ska ingå i den säkerhetspolitiska linjen. I ljuset av en förändrad omvärld behöver säkerhetspolitiska linje omdefinieras, särskilt utifrån att regeringens linje inte har stöd i . Ett mer effektivt bistånd Biståndspolitiken utgör en viktig del av det svenska engagemanget i världen. En betydelsefull moderat prioritering är att det svenska bidraget till internationell utveckling ska ligga i linje med vår övriga politik för internationellt samarbete och utveckling. Den svenska biståndspolitiken ska ta sin utgångspunkt i vad som är effektivt, var kan bidra med ett mervärde samt vad som ligger i linje med våra utrikespolitiska intressen. Biståndet får inte ses som en evig omfördelning. För att i större utsträckning präglas av resultat behövs mer långsiktighet, en tydligare resultatuppföljning och ett mer fokuserat bistånd. Det behöver också i högre grad inriktas mot områden där kan bidra med ett tydligt mervärde. Ett tematiskt område som ser som särskilt viktigt för det traditionella utvecklingssamarbetet är global hälsa så som vaccinationer. Andra tematiska områden som ser som särskilt viktiga är klimat och miljö. Biståndspolitik handlar också om jämställdhet så som flickors rätt till utbildning och SRHR samt institutionsbyggande. Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som mål att inte längre behövas då mottagarländerna kan stå på egna ben. Men den andra delen av biståndet, det humanitära, kommer alltid att behövas och här kan vara med och bidra. anser att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd behöver öka. Humanitärt bistånd, eller katastrofbistånd som det även kallas, är biståndets kärna. Det syftar till att hindra och lindrar nöd och når de mest utsatta människorna. Trots det humanitära biståndet uppenbara värde är det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd en mycket liten del. I spåren av covidkrisen blir det än mer tydligt att det humanitära biståndet som andel av biståndet behöver öka. Dagens modell med ett utbetalningsmål om en procent av BNI för biståndet har varit dåligt och bidragit till att debatten i stort sett enbart fokuserat på den summa pengar som spenderas, snarare än vilket resultat som uppnås. har därför föreslagit en ny budgeteringsprincip för biståndet, en fyraårig budgetram i stället för dagens modell. Inriktningen och anslaget för biståndet bör föreslås till i en biståndsproposition på samma sätt som infrastruktur- eller forskningspropositionen. i (M)