mot · H9023883 · 2021-10-05 00:00:00 — välkomnar att EU arbetade fram riktlinjer för att främja och skydda religions- och övertygelsefrihet. Där slås fast att EU ska främja dessa rättigheter i unionens externa relationer. måste nu inom ramen för EU-samarbetet driva på för att få till stånd konkretion och vi föreslår att EU:s utrikestjänst EEAS får ökade resurser på området religions- och övertygelsefrihet. Västvärlden måste utöva påtryckningar för att säkerställa att religionsfriheten förbättras och att religionsförföljelsen i världen upphör. Det krävs helt uppenbart en mer aktiv politik på området. Flera europeiska länder har skakats av blodiga terrorattentat. Även har drabbats. I de flesta fallen är det islamister som ligger bakom terrordåden och allt tyder på att detta fortsatt kommer att vara ett stort problem . De flesta av dessa terroristnätverk är internationella, vilket också ställer krav på kraftfulla åtgärder från EU:s sida. Den kanske viktigaste åtgärden för att stoppa terrorismen är att förhindra finansieringen och bryta dess strukturer. Genom att identifiera, spåra och bryta upp de kanaler genom vilka internationella terrorgrupper och nätverk förses med kapital ökar möjligheterna att förhindra framtida attacker. finansieras inte sällan extrema och jihadistiska grupperingar i från och . Välbeställda privatpersoner, ideella välgörenhetsorganisationer och stiftelser i dessa länder kan fungera som täckmantel för affärstransaktioner och penningtvätt som i förlängningen omvandlas till terrorstöd. Att kontrollera dessa kapitalflöden med bibehållen respekt för personlig integritet och grundläggande rättsstatsprinciper är nödvändigt. I grunden handlar det om kapital som förs mellan olika länder och som därför kan kontrolleras enbart med hjälp av gemensamma internationella åtgärder. Mot den bakgrunden har EU-samarbetet en viktig roll att spela, en roll som ytterligare måste stärkas om terrorfinansieringen effektivt ska kunna bekämpas. är ett av de senaste länderna i raden att terrorklassa islamiströrelsen . Beslutet bygger bland annat på, enligt landets utrikesminister , underrättelseuppgifter som visar att Hizbollah planerar och genomför terrorhandlingar som utgör ett hot mot säkerheten i flera länder. Med beslutet att terrorklassa Hizbollah ansluter sig till ett antal länder och organisationer som agerat på samma sätt. Det gäller bland annat , , , och , men även ett antal gulfstater och . Europeiska unionen har terrorklassat den så kallade militära grenen av Hizbollah, trots att någon sådan gren inte existerar utifrån rörelsens egen definition. förklarade vice generalsekreterare att det varken finns någon politisk eller någon militär gren utan att organisationen ska ses som en "enhetlig motståndsrörelse". Att trots detta upprätthålla distinktionen riskerar att spela de krafter i händerna som aktivt verkar för att undgå konsekvenserna av en terrorstämpling. anser därför att bör verka för att EU ska terrorklassa hela Hizbollah. behöver bidra inom EU och andra internationella organisationer så att det internationella arbetet med (AML) förstärks. Detta med syfte att motverka just penningtvätt och att stoppa terrorfinansiering. behöver även verka inom EU och FN för att få till stånd sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism och antisemitism. är enda demokrati, ett fritt land med en självklar rätt att försvara sig samt att skydda sin befolkning. och EU ska därför stå vid sida i kampen mot antisemitism, islamistisk terror och hot från fientliga stater som exempelvis . Ansträngningarna för en fredlig tvåstatslösning måste öka, men på grund av regeringens ensidiga har anseende skadats och så även möjligheterna att agera som en konstruktiv part i framtida fredsförhandlingar. förespråkar en tvåstatslösning på den israelisk-palestinska konflikten, men vi anser att det var helt fel och förhastat av att erkänna . För att verka för en lösning mellan parterna krävs att det är möjligt för , och EU, att kontinuerligt hålla kontakt med både och företrädare för den palestinska myndigheten. har de första stegen tagits för att återupprätta goda relationer mellan och . har samtal förts mellan en svensk och en israelisk utrikesminister. Att fientlighet mot präglat regeringens Mellanösternpolitik under nästan två mandatperioder har allvarligt skadat tilltron till regeringens utrikespolitik. välkomnar den pågående normaliseringen av relationerna mellan och . Detta är ett historiskt skede som kan få avgörande betydelse för en fredlig utveckling i regionen och som möjliggjorts tack vare framgångsrik amerikansk diplomati. bör nu aktivt verka för att fler normaliserar sina relationer med i enlighet med de så kallade Abrahamavtalen. Den internationella så kallade BDS-rörelsen (Global Boycott, Divestment and Sanctions Movement) verkar för att med hjälp av internationella åtgärder straffa . Bojkott ses som de enskilda individernas redskap, desinvesteringar innebär att utländska företag drar tillbaka viktiga investeringar och sanktioner är det politiska verktyget för att med handelshinder eller andra begränsningar protestera mot och skada . I utspel, intervjuer och uttalanden har rörelsens ledande företrädare förmedlat starkt Israelfientliga och antisemitiska synsätt, vilket lett till omfattande kritik, bland annat därför att BDS-rörelsen agerar på samma sätt som det tyska nazistpartiet, som införde bojkotter mot judiska butiker, men också på grund av återkommande utfall som visar att rörelsen är motståndare till en tvåstatslösning och i grunden ifrågasätter rätt att existera. För att bemöta och motverka de icke-demokratiska och Israelfientliga synsätten inom BDS-rörelsen beslutade den tyska förbundsdagen att klassa rörelsen som antisemitisk. Förbundsdagen uppmanar den tyska regeringen att inte stödja aktiviteter som organiseras av BDS-rörelsen och att inte finansiera projekt som kräver en bojkott av . Runt om i finns nu en växande antisemitism som måste bemötas och mot-verkas. BDS-rörelsen vill genom bojkott, tillbakadragna investeringar och sanktioner delegitimera och bekämpa den judiska statens existens, vilket är antisemitism. riksdag behöver fördöma den antisemitiska internationella BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten , samt ta avstånd från den och inte i någon form stödja eller finansiera dess projekt. Den bör verka för ett motsvarande fördömande från EU:s och FN:s sida. Det finns dock fler sätt att återupprätta relationen till . tillhör, precis som , skaran av länder som satsar störst andel av BNP på forskning och utveckling per capita. är även en av världens ledande nationer inom life science och biotech. Små länder, som och , har inte samma resurser som större och därför är samarbeten inom teknologi nödvändiga. Trots den enorma potential som finns för svenska företag i och för utökad handel är det märkligt att Business ändå inte har ett kontor i landet. Istället sköts handeln från , från i , som förutom och även har elva europeiska länder på sitt ansvarsområde. I ett medielandskap där de flesta nyheterna om handlar om konflikter är det troligt att ett handelskontor hade gjort ännu större nytta. Vi kan konstatera att den nuvarande regeringen har varit allt annat än framgångsrik i att vårda relationen med enda demokrati, . behöver därför en ny politik för . beslut att flytta sin ambassad till väckte stor internationell uppmärksamhet och kallade beslutet för en katastrof. Men det går att konstatera att den största konsekvensen beslutet fick var att fler länder valde att följa exempel. Det är i sammanhanget också värt att påminna om att aldrig varit huvudstad i något annat land än eller för något annat folk än det judiska. i ligger i . ligger generalkonsulat för de palestinska områdena i östra , trots att den palestinska huvudstaden i praktiken är . anser att den svenska ambassaden i ska flyttas från till . Ett beslut i den riktningen borde helst fattas i samband med fredsförhandlingar mellan och den palestinska sidan. Men ett sådant beslut skulle också ge en tydlig signal till parterna i en eventuell kommande fredsprocess att menar allvar när vi argumenterar för en rättvis fred för alla. är en stormakt ekonomiskt, politiskt och militärt. Man är världsledande inom innovation och forskning och väljer att spela en allt större roll internationellt. har världens näst största försvarsutgifter, är världens största handelsnation och största handelspartner i . 2028 beräknas vara världens största ekonomi, inte enbart i köpkraftsparitet utan även i nominella termer. Det visar beräkningar från den brittiska tankesmedjan . Vad som händer i påverkar ekonomi och handel. Det påverkar vår konkurrenskraft, säkerhetspolitiken och klimatet. Det krävs därför en ambitiös men realistisk strategi för arbetet med . välkomnade inrättandet av ett nationellt om 2020. Det behövs ny kunskap, och det skulle exempelvis behövas mer av kinesiska språkkunskaper på svenska myndigheter. Centret bör prioritera att sammanställa den kunskap som faktiskt redan finns och säkerställa att relevanta samhällssektorer kan dra nytta av den i sitt praktiska arbete. Det behövs ökad samordning på detta område och också större samverkan mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället kring frågor som rör . Detta gäller inte minst utifrån perspektiven säkerhetspolitiska intressen och mänskliga rättigheter. Utvecklingen i och ökade utsatthet förtjänar större uppmärksamhet från den . De omfattande protesterna i som pågick 2019-20 grundade sig i ett lagförslag som skulle ge regeringen i möjlighet att lämna ut personer som misstänks för brott i enlighet med straffrättsliga lagar. Den nationella säkerhetslag som började gälla 2020 har inneburit omfattande inskränkningar i press- och yttrandefriheten. Det är viktigt att betona att principen ”ett land, två system” ska upprätthållas med syfte att bevara rätt till självbestämmande. och EU behöver tydligt stå upp för frihet och demokrati med anledning av de senaste årens händelseutveckling i . Det utrikespolitiska förhållningssättet gentemot ska därför även syfta till att stärka förbindelserna med och . är en de facto-stat och en demokrati med goda relationer till . och EU delar centrala värderingar som respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer och skulle kunna dra nytta av ett ännu djupare samarbete, exempelvis i form av ett bilateralt investeringsavtal () mellan och som ett viktigt steg för att ytterligare förbättra och utveckla handelsförbindelserna. bör också verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, exempelvis i internationella FN-organ. har ett intresse av att EU och andra länder i största möjliga utsträckning kan nå enighet i sitt förhållningssätt gentemot , ex. när det gäller kinesiska investeringar, påverkansmetoder och den omfattande kinesiska underrättelseinhämtningen. Att den kinesiska nätutrustningstillverkaren stängs ute från utbyggnaden av 5G-nätet i en rad länder, däribland , är en välkommen åtgärd. EU:s samarbete med berör, enligt Kinastrategi, försvars- och säkerhetspolitiken, handel, teknik, innovation och digitalisering, klimat och miljö, samt respekten för de mänskliga rättigheterna. behöver bidra till att EU:s nya strategi tar sin utgångspunkt i ett fast och beslutsamt försvar av EU:s gemensamma intressen och värden, däribland respekten för de mänskliga rättigheterna. Mot bakgrund av de senaste årens bakslag på dessa områden är utsikterna för att det färdigförhandlade investeringsavtalet mellan och ska godkännas mycket små. Den transatlantiska länken behöver stärkas politiskt, ekonomiskt och militärt för att de västerländska demokratierna tillsammans ska kunna stå emot konkurrensen och de säkerhetspolitiska hoten från . Den fria världens ekonomier är för relativt framöver överlägsen , vilket gör att vi tillsammans kan möta dagens hot från om vi väljer att samarbeta. På så vis skapas också förutsättningar att kunna hantera En viktig och prioriterad uppgift för den ska vara att verka för att förbättra relationerna med och andra västerländska demokratier, med syfte att stärka den transatlantiska länken. Det är nu FN:s generalsekreterare tillsammans med besättning och medarbetare förolyckades vid en flygkrasch i Ndola i dåvarande Nordrhodesia. Mycket är fortfarande oklart om vad som orsakade kraschen. Svenska experter på flyg- och kriminalutredningar som var på plats ansåg inte att de nordrhodesiska utredningarna utfördes på ett opartiskt och förutsättningslöst sätt. FN återupptog 2016 en utredning, där medverkade aktivt. Under arbetets gång framkom oklarheter i agerande och det faktum att det ”inte längre [finns] rimliga motiv för att behålla sekretess för material som är relevant i frågan”. I en interpellationsdebatt i medgav utrikesminister att svängningar förekommit i den svenska inställningen . ”Givet de omständigheter som förelåg för död går det inte att utesluta att diplomatiska och realpolitiska hänsyn skulle kunna vara en förklaring”. anser mot den bakgrunden att en ny arbetsgrupp med historisk och juridisk expertis bör tillsättas för att källkritiskt granska allt material, även sådant som är sekretessbelagt. Syftet bör vara att klarlägga vilka diplomatiska och realpolitiska avvägningar som påverkade regeringarnas hantering och agerande 1961-62 och 1992-93, samt vilka avvägningar som avgjorde regeringarnas ställningstagande till utredningarna av omständigheterna kring död. () bedriver främjandeverksamhet i ett antal prioriterade länder. Detta är en verksamhet som tjänar ett gott syfte, inte minst på det näringspolitiska området där man bidrar med viktig expertis om export. har också andra uppdrag såsom att arbeta med ”Sverigebilden” utomlands. På detta område, liksom på exportområdet, är däremot inte ensamt om att bedriva denna typ av verksamhet. Andra aktörer som har ett liknande uppdrag är bl.a. i utlandet, de svenska utlandsmyndigheterna och . bedömning är att Svenska institutets omfattande verksamhet bör effektiviseras och skalas ner något varför vi anser att ska lyftas från anslaget 1:9 . minskar av samma anledning också anslaget 1:10 Information om i utlandet med . är ett oberoende och välrespekterat institut som bedriver forskning inom det utrikespolitiska området. Institutet har också några av mest framstående forskare på området knutna till sig. Institutets uppdrag är ”att främja intresset för och fördjupa kunskapen om utrikespolitiska frågor”, vilket institutet väl lever upp till. gör dock en annan fördelning av medlen än regeringen och bedömer att det är nödvändigt att verksamheten effektiviseras. Därför minskar anslaget för med 3 miljoner . Vi motsatte oss de besparingar på freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet som regeringen genomförde 2021. föreslår därför att anslagsnivån återställs till tidigare nivåer. Det är viktigt att lyfta det arbete som gör internationellt i samarbete med EU och i , och . Insatserna gäller bland annat rättsstatsuppbyggnad, insatser mot brottslighet och korruption och rättsstatstöd. vill öka det stödet med 2022, 12,5 miljoner 2023 och 10,5 miljoner 2024 jämfört med regeringen för att göra riktade insatser för att få bort vapen från före detta konfliktzoner, vapen som inte sällan hamnar i händerna på svenska kriminella nätverk. Därtill kan anslag inom detta område även användas till att förstärka insatser med rättsstatuppbyggnad i länder som verkar som transitländer för narkotika eller utgångspunkter för stöldligor. Likaså menar vi att arbetet med att motverka handel med konfliktmineraler, där civilsamhället kan spela en viktig roll, bör prioriteras inom ramanslaget 1:2. Skånberg (KD)