mot · H9024210 · 2021-10-05 00:00:00 — Så behöver det inte vara. Vi kan utrota det virus som ligger bakom livmoderhalscancer . För att få stopp på spridningen av HPV-viruset behöver kvinnor som riskerar att få livmoderhalscancer få vaccinationen. Kvinnor som får HPV-vaccin skyddas mot livmoderhalscancer till , vilket är ett gott skydd mot framtida livmoderhalscancer. Vaccinationen skulle innebära att HPV-viruset skulle utrotas i . föreslår därför att i samband med sin första screening vid 23 eller bör kvinnor erbjudas HPV-vaccination om de ej tagit vaccinet tidigare. Viruset skulle på så sätt kunna elimineras . Vi avsätter för detta ändamål under utgiftsområde 9. Dessutom föreslår vi att kvinnor ska erbjudas screening med cellprov och för HPV för att kunna upptäcka livmoderhalscancer . Hög psykisk ohälsa bland kvinnor Unga kvinnors psykiska ohälsa och självskadebeteende Den psykiska ohälsan har ökat och framförallt bland kvinnor. Kvinnor uppger i större utsträckning än män att de mår dåligt såväl fysiskt som psykiskt. Kvinnor känner mer ängsla, oro och ångest. Detta gäller även då man ställer frågan till flickor mellan . Flickor mår sämre, känner sig mer nere och är oftast mindre nöjda med sig själva än pojkar. Den psykiska ohälsan bland kvinnor börjar alltså mycket . Användningen av psykofarmaka ökar också framförallt bland unga tjejer. [3] Symptom som ökat bland unga tjejer är ätstörningar, självdestruktivt beteende och sömnsvårigheter. [4] Självmord är betydligt vanligare bland män men de grupper som haft ökande självmordstal är kvinnor i åldrarna 15–. Det förebyggande arbetet mot unga kvinnors psykiska ohälsa, självskadebeteende, ätstörningar, självmordsförsök och självmord måste intensifieras. Det är därför viktigt att kunskap och metoder utvecklas för att identifiera riskgrupper för att rikta särskilda förebyggande insatser mot dessa. Arbetet med detta behöver prioriteras såväl nationellt som i kommuner och regioner. Ett exempel som flera kommuner och regioner använt sig av är Youth aware of mental health (YAM) som är ett hälsofrämjande preventivt skolprogram för skolelever i åldern 14–som främjar diskussion och utvecklar färdigheter för att möta livets svårigheter och öka kunskap om psykisk hälsa. Elevhälsan är central för att tidigt kunna upptäcka psykisk ohälsa hos barn och unga. För att stärka elevhälsans arbete vill införa en elevhälsogaranti så att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan varje skoldag. Vi vill också ge regionerna ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Det innebär att den medicinska och psykosociala elevhälsan inte längre ska ha skolan som huvudman. Skolsköterska, skolläkare, skolkurator och skolpsykologer bör finnas i verksamheterna och bör ha samma huvudman som övrig vårdpersonal för barn. En samlad barn- och ungdomshälsa ska syfta till att öka tillgängligheten till vårdcentralerna, elevhälsan och barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) samt förbättra och stärka övergången mellan BUP och vuxenpsykiatrin för att minska risken för att unga faller mellan stolarna. finns det nationella handlingsprogram för suicidprevention. Men för att säkra ett effektivt förebyggande arbete är det avgörande att följa upp så att de anpassas och implementeras på regional såväl som nivå. Dessa handlingsplaner kan även omfatta arbetet med första linjens sjukvård i kommuner och regioner. Vikten av lokala handlingsplaner belystes av kartläggning 2017 som visar att endast 10 av 21 regioner har en handlingsplan med uttalade mål att förebygga självmord. En rapport ifrån och identifierar 650 felhändelser när vården av 228 patienter granskades. Det handlade om vårdåtgärder inklusive suicidriskbedömningar som gjordes bristfälligt, fördröjdes eller uteblev. Förskrivning av antidepressiva läkemedel till seniora kvinnor De vanligaste psykiska diagnoserna bland kvinnor är depressioner och ångestsjukdomar. [6] Enligt statistik från har omkring var fjärde kvinna och en tredjedel av alla kvinnor i åldern eller äldre fått ett antidepressivt läkemedel förskrivet minst en gång. Trots att äldre kvinnor tenderar att övermedicineras och löper större risk att drabbas av biverkningar[7] och andra läkemedelsrelaterade problem finns det även risk för underbehandling av vissa diagnoser. Symptombilden vid depression i hög ålder präglas av hopplöshetskänslor, ångest och oro, samt sömnproblem och viktnedgång. Detta kan möjligen vara en anledning till att seniora kvinnor får avsevärt mer psykofarmaka utskrivet än andra befolkningsgrupper. visar studier att seniora personer inte alltid i tillräcklig utsträckning får del av andra insatser utöver läkemedel, exempelvis psykologisk behandling[8]. Kännedomen om andra behandlingsstrategier för de äldre patienterna med depression eller ångestsyndrom är bristfällig, men är en kombination av farmakologiska, pedagogiska, psykoterapeutiska och anhörigstödjande åtgärder nödvändigt. Ska livskvaliteten och hälsan öka hos äldre kvinnor är det ett angeläget område att utvärdera och följa upp i vården. Vi vill därför att orsakerna till den höga förskrivningen och användningen av läkemedel vid depression och ångest till seniora kvinnor utreds och att åtgärder vidtas för att säkerställa att behandlingsmålet för patienten uppnås med rätt behandlingsstrategi. Behandlingsmetoder vid depression och andra psykiatriska sjukdomstillstånd Det finns nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. En större revidering av riktlinjerna gjordes senast . Med anledning av att den psykiska ohälsan ökar anser att det är viktigt att nya behandlingsmetoder, även icke-farmakologiska, utvecklas, kvalitetssäkras och finns tillgängliga för att komma patienter till del oavsett var i landet man bor. behöver därför tillförsäkra en kontinuerlig revidering av de nationella riktlinjerna för depression och psykiatriska sjukdomstillstånd för att säkerställa att samtliga evidensbaserade farmakologiska såväl som icke-farmakologiska behandlingsmetoder är inkluderade och tillgängliga. Utred orsakerna till kvinnors höga sjukskrivningstal var ungefär dubbelt så många kvinnor i åldern sjukskrivna jämfört med män. Störst skillnad är det i åldern . Det finns en mängd olika studier och forskning som försöker förklara orsakerna till den stora skillnaden mellan mäns och kvinnors sjukskrivningstal. Det är svårt att veta vad som är vetenskapligt belagt och vissa studier går i motsatt riktning. Utgångspunkterna för studierna är också olika, såväl ett medicinskt som försäkringsmedicinskt eller nationalekonomiskt perspektiv. Det är därför mycket svårt att dra några tydliga slutsatser. En förklaring som går att finna är att kvinnor arbetar i större utsträckning inom så kallade kontaktyrken vilket medför högre risk för psykisk ohälsa. Kvinnor är också mer sjukskrivna än män inom samma yrke för att arbetsuppgifterna är mer repetitiva och handintensiva. Vissa förklarar de högre sjukskrivningstalen med att kvinnor är mer rädda om sin hälsa och därför agerar mer förebyggande. Ett exempel på detta var att kvinnors sjukfrånvaro ökade mer än mäns efter sjukhusinläggning som deras generella hälsa var bättre. En vanligt förekommande förklaring till de höga sjukskrivningstalen bland kvinnor är att kvinnor generellt har en svagare anknytning till arbetsmarknaden i kombination med större familjeansvar. Deras tröskel för att sjukskriva sig antas därmed sänkas. I en ny studie från konstateras att kvinnor som diagnostiseras med lindrig eller medelsvår psykiatrisk diagnos är sjukskrivna i mycket högre utsträckning än män med samma arbetsförmåga. En förklaring till detta har angetts som att kvinnor föredrar sjukskrivning som behandling mer än män, det vill säga det finns könsskillnader i sjukskrivningsprocessen. finns studier som visar att kvinnorna sjukskrivs oftare än män fast med kortare sjukskrivningstider. Män sjukskrivs i genomsnitt än kvinnor i 17 av de 20 vanligaste diagnoserna. I läkarintyg får kvinnor oftare beskrivningar av psykiska funktionsnedsättningar medan det för män var vanligare med beskrivning av fysiska funktionssättningar. Andra förklaringar som har angetts är att kvinnor i genomsnitt tar större ansvar för barn och hushåll och därmed fler timmar för det obetalda hemarbetet. Lägre inkomster har också angetts som en delförklaring. För att kunna föreslå förändringar och förbättringar krävs det ett systematiserat och sammanställt forskningsläge, litteraturgenomgång kring orsaker till kvinnors högre sjukskrivningstal. Någon sådan finns inte . () och annan lämplig myndighet bör få i uppdrag att göra en sådan systematisk litteraturgenomgång och sammanställning. Sammanställningen bör även inkludera studier kring orsaker till att deltidsanställda har högre sjukskrivningstal än heltidsanställda. har också pekat på vikten av att kvalitetssäkra och utveckla vårdens arbete med en jämställd sjukskrivningsprocess och ytterligare studier där läkarintygs- och sjukfallsdata kombineras med sjukvårdsdata. Att kunna kombinera familjeliv och arbetsliv Möjligheten att kombinera familjeliv och arbetsliv är avgörande för att såväl mammor som pappor ska kunna vara närvarande föräldrar och kunna försörja sig själva och sin familj. Det måste därför vara tillåtet att välja på vilket sätt man som förälder vill prioritera sitt liv utifrån sina egna förutsättningar, önskemål och perioder i livet. Många småbarnsföräldrar vill gå ner i arbetstid. Det måste därför finnas goda möjligheter till det. Andra föräldrar, både med mindre och större barn, vill kunna göra karriär eller satsa på sitt yrke eller företag. Det måste finnas goda möjligheter att göra detta bland annat genom att säkerställa att det finns en bra barnomsorg med små barngrupper och hög personaltäthet. Förutsättningarna för egna val utifrån sina prioriteringar och sin familjesituation måste därför utökas. vill öka förutsättningarna och undanröja hinder för egna val. vill betona förutsättningarna snarare än styra utfallet, vilket innebär en acceptans för att resultatet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Det är den riktiga jämställdheten, friheten att göra egna livsval. Möjligheten att som småbarnsförälder kunna kombinera föräldraskap och arbete är helt beroende av hur föräldraförsäkringen utformas. har föräldrarna rätt till hälften av dagarna vardera. På så sätt poängteras föräldrarnas betydelse för barnet och båda föräldrarna ges möjlighet till en nära kontakt med sitt barn. Detta är mycket positivt. Men föräldraskapet är ett gemensamt åtagande och därför är det också föräldrarna själva som gemensamt ska få avgöra om och hur dagarna sedan ska överlåtas och användas. Familjer ser olika ut och har olika förutsättningar. Barn har olika behov och föräldrar har olika önskemål och gör olika prioriteringar. Ju mer fyrkantiga system som skapas, desto sämre passar de olika familjer. Detta visar inte minst det faktum att kvoterad föräldraförsäkring leder till att kvinnor istället tar ut mer obetald föräldraledighet, vilket i sin tur påverkar deras ekonomi och framtida pension. När den första pappamånaden infördes visar forskning att separationerna ökade till följd av detta. [11] När den andra pappamånaden infördes utökades därför föräldraförsäkringen med en månad för att undvika dessa konsekvenser. I praktiken trodde regeringen helt enkelt inte på sin egen reform. Verkligheten mötte de ideologiska skygglapparna. Det finns dessvärre flera starkt begränsande och styrande regler i föräldraförsäkringen. En sådan regel är att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) påverkas om man går ner i arbetstid utan att fylla ut med lika många föräldrapenningdagar. Dessa regler missgynnar särskilt pappor eftersom de oftast är föräldralediga när barnet är lite äldre. En större flexibilitet gällande SGI-reglerna skulle därför kunna underlätta för pappor att vara föräldralediga i högre utsträckning när barnet är lite äldre. Vi föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten för föräldralediga skyddas . Möjlighet att överlåta föräldrapenningdagar till närstående vill öka flexibiliteten i föräldraförsäkringen genom att föräldrar fritt ska kunna överlåta dagar till varandra. Men vi vill även möjliggöra för föräldrar att överlåta föräldrapenningen till andra närstående. är det möjligt för föräldrar att överlåta sina föräldrapenningdagar till en sambo men inte till någon närstående som man inte bor med. Detta vill vi ändra på. Föräldrar ska kunna överlåta föräldrapenningdagar till närstående som inte lever i samma hushåll, exempelvis far- och morföräldrar eller vuxna syskon. Det skulle underlätta för exempelvis helt ensamstående föräldrar. Fler dubbeldagar - positivt för kvinnors hälsa och pappors uttag finns det tack vare en möjlighet för föräldrar att vara hemma med föräldrapenning för samma barn i totalt , de så kallade dubbeldagarna. Syftet med dubbeldagarna är att ge föräldrar möjlighet att hitta nya rutiner, grundlägga det gemensamma nya ansvaret och hitta formerna för sin familj. En studie vid visar att i de familjer som nyttjat dubbeldagarna minskade risken att mamman skulle behöva uppsöka sjukhus eller specialist för vård av förlossningskomplikationer . Det minskade även uttaget av läkemedel, ångestdämpande läkemedel minskade och antibiotika . Dubbeldagarna lyckas även nå pappor som annars sällan tar ut föräldrapenning. Granskningen visar också att pappor generellt har börjat ta ut föräldrapenning ungefär en månad tidigare efter att dubbeldagarna införts. [12] föreslår att föräldrar ska kunna använda ett valfritt antal av de befintliga föräldrapenningdagarna som dubbeldagar. Föräldraförsäkringen omfattar totalt , varav är så kallade lägstanivådagar. Ersättningen ligger på per dag före skatt. För de barn som föddes fanns föräldrapenningdagar kvar för av barnen. Dagarna brann helt enkelt inne. Av var dagar på lägstanivå. [13] En statlig utredning har föreslagit att helt slopa eftersom de ändå är på en sådan låg nivå och därför i stor mån brinner inne. [14] Men dagarna är viktigare för föräldrar än man kan tro. De används exempelvis för att kunna ha rätt till föräldraledighet eller för att skydda sin SGI genom utfyllnad. De kan också användas som kontaktdagar vid besök i förskola eller skola eller vid lov. Det är viktigt och bra om de kan nyttjas eftersom det är en relativt stor del av föräldraförsäkringen. Att dagar inte nyttjas är troligen på grund av den låga ersättningen per dag. När lägstanivådagarna höjdes så ökade också uttaget. För att lägstanivådagarna ska kunna nyttjas som tänkt bör ersättningsnivån höjas till per dag. Vi avsätter för detta ändamål under utgiftsområde 12. Det är viktigt att på olika sätt underlätta möjligheten att förena familjeliv med karriär och arbetsliv. Kulturen på arbetsmarknaden och arbetsgivarens syn på föräldraskap, barn och familj är avgörande för föräldrarnas möjligheter att möta sina barns behov och att förvärvsarbeta. Det är därför viktigt att skapa en attityd och kultur på arbetsmarknaden där det är accepterat att småbarnsföräldrar går ner i arbetstid eller har flexibel arbetstid. står sig väl i det avseendet och det är viktigt att även fortsättningsvis slå vakt om ett familjevänligt arbetsliv. Det är också ett välkänt faktum att en hel del återstår innan mammor och pappor ses som likvärdiga föräldrar och likvärdig arbetskraft. Höjt tak i vab (vård av barn) Uttaget av vab kan av naturliga skäl inte planeras på samma sätt som vanlig föräldraledighet, vare sig för föräldrar eller för arbetsgivare. blir små barn sjuka ofta. Den korta oplanerade frånvaron innebär därför svåra överväganden och pusslande för såväl föräldrar som för arbetsgivare. tog kvinnor ut av vab och män . Fördelningen har varit ungefär densamma . Enligt en undersökning genomförd av Unionen tar kvinnor inte bara ut mer vab utan de vobbar också, det vill säga jobbar hemifrån med sjuka barn. Kvinnor som vobbar känner både en skuld mot sina kollegor när barnet blir sjukt och otillräcklighet gentemot sina barn. Män uppger ekonomiska skäl för att inte vabba oftare och vobbar för att inte få en lägre inkomst. Taket i den tillfälliga föräldrapenningen är lägre än taket i föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen. Nästan en miljon föräldrar har barn och en inkomst som innebär att man slår i detta tak, varav av dem är pappor. [17] Det låga taket i tillfällig föräldrapenning kan därför ha betydelse för hur föräldrar väljer att fördela vabbandet när barnen är sjuka, något som även Unionens undersökning indikerar. Om taket höjdes skulle en större del av inkomstbortfallet kompenseras för och pappor skulle sannolikt vabba i högre utsträckning. Det skulle kanske även leda till att färre jobbade som de är hemma med sjuka barn. Vi föreslår därför en höjning av taket i tillfällig föräldrapenning från 7,5 till 8 prisbasbelopp vilket motsvarar samma tak som i sjukförsäkringen. Vi avsätter för detta ändamål i utgiftsområde 12. Eftersom kvinnor oftare än män är föräldralediga på heltid är kontakten med arbetsplatsen normalt mindre. Den som är föräldraledig på deltid har av naturliga skäl en starkare anknytning till arbetslivet och sin arbetsplats. En kanadensisk studie tittade på hur arbetsgivare ser på ansökningar från kvinnor som varit föräldralediga . Det fanns fyra olika kategorier av sökanden och den grupp som arbetsgivarna var mest positiva till var de som för sin föräldraledighet deltog i ett så kallat keep-in-touch-program. De uppfattades då vara mer ambitiösa och intresserade av sin karriär. Ett keep-in-touch-program skulle alltså kunna vara något positivt för föräldralediga. Arbetsgivare har en skyldighet att motverka diskriminering där man, som en relativt vanlig aktiv åtgärd, skickar den viktigaste information till föräldralediga eller bjuder in till avslutningsfest. Men ett keep-in-touch-program skulle kunna vara ett mer strukturerat program för de föräldralediga som vill ha en mer kontinuerlig kontakt med sin arbetsplats och sina kollegor. För att hjälpa till att hålla engagemanget och informationen igång. Det skulle kunna vara till fördel för såväl arbetsgivare som anställd och utformas på olika sätt. Vi vill att arbetsgivare uppmuntras att införa ett keep-in-touch-program för föräldralediga. Arbete mot missgynnande och diskriminering finns det i enlighet med föräldraledighetslagen ett förbud mot missgynnande i bland annat lönehänseende av den som är föräldraledig. Missgynnandeförbudet innebär att en föräldraledig arbetstagare normalt sett ska få samma löneutveckling under ledigheten som när han eller hon arbetar fullt ut. Enligt undersökningar som gjorts bland Unionens medlemmar uppgav av de som varit föräldralediga att de inte ingick i lönerevisionen på lika villkor, jämfört av de som varit föräldralediga . [18] En större del kvinnor än män uppgav detta. Det finns uppenbarligen ett behov av att säkerställa att alla föräldralediga ingår i lönerevisioner. Det skulle troligen bidra till ett minskat lönegap mellan kvinnor och män eftersom en högre andel kvinnor inte har fått rätt löneutveckling. bör få i uppdrag att informera arbetsgivare om föräldraledigas rätt till lönerevision. DO:s uppdrag består till stor del påverkansarbete, vägledning och tillsyn. Myndigheten beskriver själv uppdraget som att ”arbeta mot diskriminering och att främja lika rättigheter och möjligheter i syfte att motverka diskriminering”. En mindre del av verksamheten läggs på att aktivt driva fall till domstol där diskriminering kan ha förekommit. Men även i dessa fall beskriver myndigheten det som att man inte gör det ”som ombud för någon som kan ha drabbats, utan för att opartiskt utreda om diskrimineringslagen har överträtts eller riskerar att överträdas. Utredningen sker alltså i det allmänna intresset att diskriminering inte får förekomma.” Vi tycker att detta är olyckligt. DO:s uppdrag bör ändras till att myndigheten i större utsträckning aktivt ska driva individuella fall av diskriminering. Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning Alla arbetsgivare ska göra en lönekartläggning för att motverka osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Enligt en färsk granskning från påverkar dessa krav i liten utsträckning osakliga löneskillnader som kartläggningen är ganska eller mycket arbetskrävande. föreslår därför att lönekartläggningen behöver förenklas för att det ska kunna fylla sitt syfte. nämner ett flertal exempel på hur en förenkling skulle kunna ske bl.a. genom framtagande av en standardiserad statistisk lönekartläggningsmodell anpassad för svenska förhållanden. anser att diskrimineringslagen behöver ändras för att på så sätt förenkla arbetet med lönekartläggning. har även rekommenderat regeringen att ge i uppdrag att följa utvecklingen av löneskillnader mellan män och kvinnor på arbetsgivarnivå. har motionerat om att regeringen ska följa rekommendationer, men inget har gjorts. anser fortsatt att regelverket bör förändras för att bättre anpassas till arbetsgivare av olika slag och att ska få i uppdrag att följa utvecklingen av löneskillnaderna på arbetsgivarnivå. Förtydligande av reglerna kring diskriminering på arbetsplatsen Ett fullt rimligt krav en arbetsgivare kan ställa på sin personal är att de visar ansiktet på arbetsplatsen. Det är nödvändigt för samspel med kollegor, underordnade, överordnade och kunder. Religionsfrihet är central för , men vissa element kan vara så pass hindrande för vad som är normal mänsklig interaktion att det inte kan anses skyddas av diskrimineringsgrunderna. Att vägra visa ansiktet är en sådan sak. Därför bör lagstiftningen förtydligas så att det inte råder några tveksamheter kring huruvida arbetsgivare får kräva att anställda visar ansiktet eller ej, utan att det ska anses vara diskriminering. I hantering av ärendet ansåg utskottet att det inte fanns nödvändiga skäl för att ta några initiativ i frågan. håller inte med och kommer därför fortsatt att driva frågan för att vissa grundläggande rutiner, i denna del, ska gälla alla på en arbetsplats. En viktig förutsättning för att föräldrar ska kunna och vilja förvärvsarbeta är att de kan lita på att deras barn mår bra, är trygga och utvecklas. Det visar bland annat en undersökning där föräldrar tillfrågas om varför de kände stress att hämta sina barn . svarade att de kände dåligt samvete på grund av att kvaliteten på barnomsorgen (exempelvis personaltäthet, gruppstorlek eller form av verksamhet) gjorde att barnet inte kunde gå långa dagar. Enligt samma undersökning var det oftast mammor som hämtade sina barn från förskolan. [19] Att det finns olika barnomsorgsformer att välja mellan och alla med hög kvalitet kan därför påverka hur kvinnor väljer att förvärvsarbeta. En trygg barnomsorg innebär att vi fokuserar och lägger resurser på att skapa större friyta för lek, mer personal och mindre barngrupper. Det är inte rätt fokus eller rätt investerad tid då personal ska ägna tid åt att ingripa om barnen leker ”könsstereotypt”. Det är personalens skyldighet att stimulera och tillhandahålla möjlighet för barnet att själv välja olika typer av leksaker och inriktningar på lek, utan försök till tvång. Trygghet och goda värden skapas när förutsättningar finns för nära relationer, gemenskap, lek och lärande. Vi föreslår följande: Minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. Vårt mål är att småbarnsgrupperna inte ska vara större än 12 barn per grupp och att personalen inte ska ha ansvar för fler än 5 barn. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med att det finns tid och en famn att krypa upp i för deras tvååring. satsar på att minska barngrupperna i förskolan under utgiftsområde 16. Fler förskollärare och barnskötare. För att det ska finnas tillräckligt med personal föreslår vi att fler ska kunna bli förskollärare snabbare genom exempelvis att det inrättas en kortare pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker som vill bli förskollärare. Fler som redan har gymnasieutbildning bör också kunna utbildas till barnskötare. Något som utmärker familjedaghemmen (del av pedagogisk omsorg) är att de erbjuder mindre barngrupper i en hemmiljö.