mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — Forskningen om subventionerade anställningars effekter visar att en subventionerad anställning – rätt utformad – i dessa fall kan ha tydliga positiva effekter på möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden, särskilt för långtidsarbetslösa och nyanlända. Nystartsjobben utmärker sig i en rad studier som den anställningsform som är mest effektiv vad gäller deltagarens möjligheter att efter avslutad tjänst etablera sig på arbetsmarknaden. Borträknat yrkesintroduktionsanställningarna, som uppgår till mycket små volymer, är nystartsjobben den formen av subventionerad anställning som oftast ledde till osubventionerat arbete . Mönstret bekräftas i en rad andra studier, däribland en undersökning från IFAU (IFAU 2019:24), i vilken konstateras att en tydligt större andel av deltagarna i nystartsjobb finner arbete efter avslutad subventionerad anställning. Anställningsformen är också populär bland arbetsgivare, eftersom den inte kräver några arbetsmarknadsbedömningar. Liberalerna vill därför bygga ut denna form av subventionerade anställningar, som andra mindre effektiva arbetsmarknadspolitiska insatser skalas ned. Det är viktigt att notera att skillnaden i deltagande mellan kvinnor och män är som störst när det kommer till nystartsjobben. Den manliga överrepresentationen är ett problem som återfinns bland flera arbetsmarknadsprogram. Detta är särskilt problematiskt mot bakgrund av att skillnaden i sysselsättning mellan utrikes födda män och kvinnor är stor – mycket större än den mellan inrikes födda män och kvinnor. Statistik från SCB visar att arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor uppgick till 1:a kvartalet . Motsvarande siffra för utrikes födda män var , och för inrikes födda kvinnor . Att öka utrikes födda kvinnors deltagande i nystartsjobb är en viktig jämställdhetsåtgärd. Liberalerna vill mot bakgrund av detta avsätta , motsvarande ungefär 5 000 nystartsjobb, 2022–2024. Särskilda insatser ska genomföras för att jämna ut könsfördelningen. Vi säger nej till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik Istället för att ta intryck av undersökningar om arbetsmarknadspolitikens effektivitet går regeringen fram med en rad ineffektiva arbetsmarknadssatsningar, som sammantaget riskerar att låsa in fler människor i dyra och ineffektiva insatser och tränga undan riktiga arbeten med subventionerade tjänster. Liberalerna säger nej till den stora satsning om som läggs på extratjänster. Extratjänster är en ineffektiv och dyr form av subventionerad anställning. Andelen som kommer i arbete efter avslutad extratjänst är låg, klart lägre än vad som är fallet med exempelvis nystartsjobben. Dessutom har anställningen en hög subventionsgrad, vilket gör varje plats dyr i förhållande till andra subventionerade anställningar. I sin nuvarande form inkluderas även personer med eftergymnasial utbildning i den grupp som kan erhålla extratjänst, något som bidrar till bilden av tjänsten som ineffektiv. De subventionerade tjänsterna bör vara reserverade för personer som står särskilt långt från arbetsmarknaden – inte arbetslösa akademiker. Vi minskar därmed anslaget med , 2023 och 2024. Liberalerna avvisar även den stora satsning som görs på arbetsmarknadsutbildning, som riskerar att låsa in människor i utbildning när ekonomin vänder i takt med att restriktioner lättas och allt fler har vaccinerat sig. Vi anser också att tillskottet till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag är väl tilltaget. Givet syftet med reformeringen av Arbetsförmedlingen bör den sammanlagda summan för Arbetsförmedlingens verksamhet inte öka. Sammantaget minskar vi satsningen på arbetsmarknadsutbildningar med 340 miljoner 2022, 697 miljoner 2023 och 829 miljoner 2024 och tillskottet till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med 2022, 2023 och 2024. Liberalerna noterar också att den modell för etableringsjobb som regeringen lägger fram inte inkluderar icke kollektivanslutna företag och inte heller företag i bemanningsbranschen. Med tanke på att just dessa företag utgör stora integrationsmotorer, som anställer många nyanlända, är den valda utformningen mindre välavvägd. 4.4 En snabbare väg in i det svenska språket och det svenska samhället Språket är nyckeln till det svenska samhället och till den svenska arbetsmarknaden. Liberalerna har länge varit det parti som har belyst språkets betydelse för integrationen. Det är glädjande att vårt förslag om språktest för medborgarskap har vunnit gehör, och ligger ute för remissbehandling. För att lösa integrationsutmaningen, få fler att komma i egen försörjning, och betala av integrationsskulden behöver såväl svenskundervisningen som svenska språkets ställning på kort sikt stärkas. 4.4.1 Språk- och samhällskunskapstest för medborgarskap Att frivilligt välja att bli medborgare i är det yttersta beviset på att man vill bli en del av vårt lands framtid. Vi ser medborgarskapet som slutet på integrationsprocessen och inte ett steg på vägen. Medborgarskapet behöver både få en högre status, och bli mer inkluderande. föreslog vi språktest för medborgarskap, men partier från vänster till höger kritiserade oss. Tack vare Liberalernas förhandlingsseger med regeringen och inom ramen för januariavtalet har en utredning presenterats med förslag på hur språk- och samhällskunskapskrav ska kunna införas för medborgarskap. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. I utredningen, som ännu remissbehandlas, föreslås ett införande . Liberalerna vill tidigarelägga genomförandet med , så att reformen är fullt utbyggd . Kunskaperna i svenska och samhällskunskap ska visas genom godkänt prov eller motsvarande intyg, exempelvis godkänt betyg i SFI. Dispens ska kunna meddelas om det föreligger särskilda skäl. Samhällskunskapstestet ska utgå från en för ändamålet framtagen lärobok, som innefattar delområden av stor vikt för det svenska samhället, svensk historia och den svenska demokratin genom tiderna. Fokus ska också ligga på jämlikhet och demokratiska värden. För utveckling av prov och provsystem avsätts 2022 till , samt 2022 till UHR. För genomförande av proven samt administrering av resultat avsätts följande 2023–2024: till , till UHR samt till , som enligt Liberalerna ska vara den myndighet som ansvarar för medborgarskapsprovet samt handläggningen av detta. Förskolans potential för att lägga en god grund för barnens kognitiva, sociala och emotionella utveckling är stor. En väl fungerande förskola gör det möjligt att tidigt introducera barn för en social kontext i vilken kommunikation, språk och samarbete är en grundstomme. En rad studier visar att barn som har gått i förskola har bättre språkliga färdigheter än andra barn. Förskolans språkutvecklande arbetssätt är viktigt för alla barn, oavsett om de kommer från svensktalande eller icke svensktalande familjer, men störst betydelse har det för barn som har ett annat modersmål än svenska. Förskolan spelar här en viktig roll för att stärka nyanlända barns förutsättningar för integration. En förskola med ett fokus på lärande och det svenska språket har särskilt stor betydelse för barn till nyanlända eller för barn i familjer där svenska inte är familjespråket. Förskolan spelar då inte bara en viktig roll för den omedelbara språkinlärningen, utan har även långsiktiga effekter på barnets språk- och studieutveckling. Trots att förskolans positiva effekter för barns utveckling finns det dock fortfarande stora skillnader i deltagande mellan inrikes- och utrikes födda barn. var av barnen med svensk bakgrund i åldersgruppen 1–inskrivna i förskolan, att jämföra av barnen med utländsk bakgrund i samma åldersgrupp. Fler och effektivare åtgärder bör sättas in för att öka deltagandet i förskolan bland de barn som behöver det allra mest. Liberalerna vill genomföra ett antal reformer som gemensamt syftar till att stärka det svenska språkets ställning i förskolan. Förskolans läroplan ska tydligt fastställa att svenska är huvudspråket i förskolan och krav på adekvata kunskaper i det svenska språket ska ställas på all pedagogisk personal i förskolan. Ambitionerna för lärande behöver höjas genom införandet av konkreta mål för färdigheter i det svenska språket. Liberalerna har länge drivit frågan om en obligatorisk språkförskola för nyanlända barn och barn till nyanlända. Som en del av januariavtalet lämnades en utredning som föreslår åtgärder för en bättre språkutveckling i förskolan för nyanlända barn och barn till nyanlända (SOU 2020:67). Utredningen var ett viktigt steg i rätt riktning. Liberalerna vill införa en obligatorisk språkförskola, alltså ett förskoleobligatorium för nyanlända barn och barn till nyanlända. Förskoleverksamheten ska ske i integrerad form i den ordinarie verksamheten, men innebära att de nyanlända barnen får särskild träning i svenska språket. Det ökande antalet skolpliktiga barn till följd av ett infört obligatorium för nyanlända barn och barn till nyanlända bedöms belasta kommunerna med 2022 och därefter 2023–2024. Det bedöms inte belasta statens finanser eftersom kommunerna redan har ett uppdrag att erbjuda barn avgiftsfri förskola . Liberalerna avsätter en förstärkning av förskolans verksamhet i syfte att möta det ökade kravet på språkutveckling och språkinlärning i förskolan. För syftet avsätts samt därefter 2023 och 2024. Liberalerna avvisar också regeringens förslag om att minska anslaget för förslaget om ökat deltagande i förskolan, och avvisar därför och i syfte att öka deltagandet i förskolan hos barn mellan . 4.4.3 Det behövs ett kvalitetslyft i SFI-undervisningen SFI-undervisningen behöver styras upp. Det behövs ett kvalitetslyft i SFI-undervisningen, ett tydligare fokus på progression och större krav på deltagarens insats. måste SFI-undervisningen bli både mer flexibel och mer tillgänglig. En mer individuell bedömning och tydliga krav på progression och en tidsgräns. SFI-undervisningen ska följa en tydlig individuell studieplan, med en individuell progressionstrappa med kontrollstationer och innehålla en bortre tidsgräns . Alla nyanlända elever ska också få sina förkunskaper kartlagda för att möjliggöra en mer individuell bedömning. bör ges i uppgift att fram föreskrifter för ändamålet samt ett ansvar för uppföljning. ska även ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för styrning och systematiskt kvalitetsarbete i SFI-undervisningen. En kvalitetsgranskning av SFI. Det är nu SFI-undervisningen kvalitetsgranskades senast. Det behövs en ny sammanhållen kvalitetsgranskning för att utvärdera utbildningens brister och utveckla arbetssättet. Granskningen bör också belysa jämställdhetsaspekter. En mer flexibel och digital SFI. Det ska vara möjligt att kombinera undervisningen med såväl jobb som föräldraledighet. Digitala öppna språkverktyg i en digital plattform med pedagogiska tjänster som är tillgängliga för alla nyanlända bör tas fram och kunna användas av alla som vill bättra på sina svenskkunskaper eller tenta av etapper i SFI. För den som snabbt kan tillgodogöra sig svenska ska det vara möjligt att fritt studera snabbt och att kunna tenta av delar av, eller hela, SFI-stegen direkt i den digitala plattformen. Satsa på yrkessvenska. Att lära sig svenska ska vara nära kopplat till andra förberedelser för att jobba på den svenska arbetsmarknaden. Detta är särskilt viktigt för grupper som är svaga på arbetsmarknaden, exempelvis de som saknar gymnasieutbildning. Yrkes-SFI och SFI med koppling till att starta eget företag är goda exempel på utbildningsinsatser som kortar vägen in i det svenska samhället och det svenska språket. Liberalernas målsättning är att alla kommuner ska erbjuda yrkessvenska samt att samverkan med det lokala näringslivet ska ske på ett systematiskt sätt i alla kommuner. Yrkessvenska, särskilt inom bristyrken, är en viktig framtidssatsning. Liberalerna avsätter sammanlagt till för att ta fram föreskrifter för en mer individuell bedömning och tydliga krav på progression i SFI samt arbeta aktivt med dess implementering och uppföljning. I uppdraget ingår också att ta fram förutsättningar för ett digitalt SFI. För en ny kvalitetsgranskning av SFI-undervisningen avsätts till Skolinspektionen. Bristerna i SFI-undervisningen måste åtgärdas omgående. För att stärka den kommunala vuxenutbildningen tillförs till den kommunala vuxenutbildningen 2022, och därefter 2023 och 2024 i en generell satsning på kvalitetshöjning. Därutöver läggs ytterligare 2023, 2023 och 2024 i en särskild satsning på yrkessvenska. 4.4.4 Tidig kompetenskartläggning och effektivare validering Nyanlända som kommer med utbildning och yrkeskunskaper måste snabbt tas till vara. Det måste ske en tidig kompetenskartläggning för den som kommer till , och finnas en tydlig väg till validerad kompetens och yrkesspråk. Den som kommer till och som har erfarenhet inom ett särskilt yrke behöver ofta inriktad språkinlärning och validering för att snabbt kunna arbeta inom sin kompetens. Det behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem som är tillgängliga i hela landet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Det saknas en sammanhållen validering, och synen på vilka moment en validering ska innehålla skiljer sig mycket åt. För att skapa långsiktiga strukturer krävs en långsiktig finansieringslösning, och mindre av de senaste årens kortsiktiga satsningar. Stödet till branscherna måste också stärkas. Liberalerna vill inrätta ett råd för validering som får ett sektorsövergripande ansvar för att främja och koordinera insatser och stödja utvecklingen av validering. För ändamålet avsätts 2022–204. Liberalerna vill också stärka de regionala strukturerna för validering. För ändamålet avsätts 2022–2024. Sammantaget stärker vi valideringen med –2024. 4.5 Integration med fokus på framtidstro, jämställdhet och arbete mot hedersförtryck 4.5.1 Stärk svenska språkets ställning i utsatta områden Kunskaper i det svenska språket är grundläggande för att kunna ta del av den svenska demokratin. Att kunna läsa, skriva och tala svenska är en förutsättning för att kunna ta del av myndighetsbeslut och tillgodogöra sig svenska rättsmedel. Det är därför djupt problematiskt, och ett symptom på den misslyckade integrationspolitik som alltför länge har förts, att vi ser bristande kunskaper i det svenska språket på flera platser runtom i landet. Detta handlar inte om att ställa olika språk mot varandra, eller att det ena språket skulle vara bättre än det andra. Det är en styrka att många språk talas i . Men avsaknaden som finns i många områden av ett gemensamt språk motverkar sociala band och riskerar att föda ett långsiktigt utanförskap. För barn som föds in i miljöer där det svenska språket sällan används i vardagliga kontakter kan förutsättningar att lyckas med studier senare i livet bli lidande. En förutsättning för att kunna sätta in effektiva åtgärder för att stärka det svenska språkets ställning krävs kunskap om problemets omfattning. Det bör göras en kartläggning över det svenska språkets ställning i vardagslivet i utsatta områden. Kartläggningen bör också utmynna i förslag på åtgärder som kan göras för att underlätta användningen av svenska som gemensamt kommunikationsspråk, samt hur dessa kan implementeras av berörda myndigheter. För detta avsätter Liberalerna . 4.5.2 Utökat hembesöksprogram för BVC Barnhälsovården spelar en avgörande roll för barnets hälsa. som barnhälsovården når de flesta barn visar studier att barns hälsa i hög grad påverkas av deras vårdnadshavares socioekonomiska situation. Studier visar också att barn som kommer från en socioekonomisk situation som är sämre än genomsnittet löper större risk för en sämre hälsoutveckling på lång sikt. Att barnhälsovården når ut till alla barn är en viktig angelägenhet. Detta inte minst mot bakgrund av att socioekonomisk tillhörighet fortfarande har ett mycket stort genomslag i personers hälsa och livslängd. Genom att tidigt uppmärksamma och förebygga skillnader i hälsa, utveckling och uppväxtmiljö bland familjer och barn som är särskilt utsatta kan ohälsa förebyggas. Åtgärder i barnets hemmiljö som kan utgöra risker mot barnets hälsa kan på ett tidigt stadium motverkas. Det är också en viktig legitimitetsfråga att den allmänna vården når alla barn – även barn i utsatta områden. I kommuner där hembesöksprogram har införts har resultaten visat sig vara goda. Bland flera exempel kan , där förstagångsföräldrar erbjudits tätare hembesök från barnhälsovården under barnets första , nämnas där resultat bland annat kunde ses i en ökad vaccinationsgrad bland deltagande barn. Satsningar på barnhälsa för alla barn är en viktig frihets- och framtidsinvestering. Liberalerna vill stärka och permanenta den pilotverksamhet som inleddes , och som löper ut , av hembesök i utsatta områden. Hembesöken ska följas av uppföljande insatser. För detta avsätter Liberalerna 2022–2024. 4.5.3 Bekämpa hedersrelaterat våld och könsstympning Kunskapen om hedersrelaterat våld och kvinnlig könsstympning måste stärkas Efter att bland annat Liberalerna krävt en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck gav den dåvarande regeringen i uppdrag åt att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. Det kan konstateras att kom fram till att det inom ramen för myndighetens uppdrag inte varit möjligt att göra en kartläggning av omfattningen i befolkningen av hedersrelaterat våld och förtryck i alla åldersgrupper. Den kunskapsöversikt som så väl behövs saknas alltså . Det är centralt att det fortsatt görs arbete för att hitta ett sätt att systematiskt kartlägga utbredningen av hedersrelaterat våld och förtryck och dess utveckling. Det är mot bakgrund av detta glädjande att regeringen, i linje med januariöverenskommelsen, har vidtagit åtgärder för att stärka kunskapsinhämtningen genom att ge i län i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck. Liberalerna vill bygga ut verksamheten och även stärka uppdraget till att omfatta uppgiften att föreslå hur myndigheter på ett bättre sätt kan arbeta för att göra en strukturerad insamling av data vid upprepade tillfällen och föra statistik. För detta avsätts per 2022–2024. Liberalerna vill också ge det nationellt sektorsövergripande kompetenscentret ett uppdrag att kartlägga omfattningen av könsstympning av flickor och kvinnor i , hur många som befinner sig i riskzonen samt hur myndigheter i barnets närhet kan upptäcka symptom. Den kunskapsöversikt som finns är bristfällig och behöver uppdateras. Stärk forskningen om hedersrelaterat våld och förtryck Forskning om hedersrelaterat våld och förtryck spelar en nyckelroll i stärkandet av kompetens kring problematiken. Kunskaper behöver spridas och fördjupas i alla delar av samhället. På så sätt ökar medvetenheten om hedersrelaterat våld och förtryck och förutsättningarna att arbeta förebyggande stärks. Liberalerna vill därför stärka forskningen om mäns våld mot kvinnor, unga killars våld mot unga tjejer, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer och sexualbrott. Det förebyggande arbetet måste vila på en stark evidensgrund. Därför tillskjuter Liberalerna 2022–204 till Nationellt centrum för kvinnofrid vid avsett för forskning om hedersrelaterat våld och förtryck. Stärk informationen om hedersrelaterat våld och förtryck i SFI-undervisningen Det behövs tillgängliggöras mer information om kvinnors rättigheter för både unga och vuxna utrikes födda kvinnor. I en nyligen presenterad studie från framkommer det att en del kvinnor annars riskerar att avstå från möjligheter och lagstadgade rättigheter. Detta ska införlivas i den demokratikanon som Liberalerna vill ta fram för användning inom bland annat SFI-undervisningen. På liknande vis bör SFI-undervisningens insatser breddas för att lyfta hedersrelaterat våld och förtryck, särskilt informera om hur kvinnor och flickor som utsätts kan få stöd och hjälp, vad som utgör ett brott och hur anmälningsprocessen ser ut. 4.5.4 Pressa tillbaka den ofrivilliga trångboddheten Trångboddheten är ett stort integrationsproblem. av inrikes födda bor trångt enligt SCB:s mått, men av utrikes födda. På i är mer än var tredje invånare, , trångbodd. När barn inte kan läsa sina läxor hemma, eller när trångboddhet som under coronapandemin leder till ökad smittspridning, är det ett problem som måste tas på största allvar. Därför behövs ett nationellt mål om att minska den ofrivilliga trångboddheten. Liberalerna vill därför ge i uppgift att ta fram en ny trångboddhetsnorm. Kommuner med utbredd trångboddhet ska rapportera till vilka åtgärder som görs för att minska trångboddheten. För ändamålet avsätts 2022–2024. 5 Klimatomställning i en växande ekonomi Klimatet är vår generations ödesfråga. avgörs det om mänskligheten kommer att kunna bromsa de ökande utsläppen av växthusgaser och hur allvarliga konsekvenserna av klimatförändringarna kommer att bli. Utan kraftfulla åtgärder kommer livet för framtida generationer att påverkas dramatiskt. Omätliga värden, såväl mänskliga som miljömässiga, ligger i vågskålen. Klimatarbetet genomförs genom miljoner små beslut där människor och företag väljer bort fossila bränslen och genomför åtgärder som tillsammans gör att mängden klimatgaser i atmosfären slutar öka och vänder nedåt. Politikens uppgift är att möjliggöra, och uppmuntra till, de alternativ som tar oss åt rätt håll. Utan laddinfrastruktur elektrifierar vi inte fordonen, utan fossilfria bränslen i hamnarna kommer fartygen att fortsätta drivas av diesel och fossil gas och utan leveranssäker el kan inte industrin ställa om sina processer. Det allmänna ska skapa stabila spelregler som gör att företagen vågar satsa långsiktigt, och genom ekonomiska styrmedel underlätta valet av det klimatvänliga alternativet. Klimatpolitiken måste bygga på en hållbar ekonomisk tillväxt och ett växande välstånd, i såväl som globalt. Människor måste kunna ta sig ur fattigdom. Människor som lever goda liv måste ha rätt till drömmar. De ska kunna leva sina liv som de önskar och de ska kunna förverkliga sina idéer genom att bygga och driva växande företag. En klimatpolitik som förvägrar människor detta är dömd att misslyckas. Den liberala klimatpolitiken utgår från några viktiga principer: En växande ekonomi är en förutsättning för omställningen Klimatarbetet kräver internationellt samarbete Handel, teknikutveckling och entreprenörskap är förutsättningar för att klimatarbetet ska lyckas För att nå klimatmålen krävs framför allt systemförändringar som individers agerande är betydelsefullt Liberalernas klimatpolitik kännetecknas av beslutsamhet och handlingskraft. De beslut som fattas de kommande två mandatperioderna lägger grunden för att komma hela vägen i mål och eliminera utsläppen. Alla vägval som görs måste innebära steg på vägen mot nettonegativa utsläpp av klimatgaser. De bedrägliga återvändsgränder som klimatpolitiken är full av måste undvikas. Åtgärderna måste tydligt ta sikte på målet. För varje aktivitet som är beroende av fossila bränslen behövs en plan för hur bränslena ska bytas ut. Den liberala klimatpolitiken kan delas in i följande områden: Eliminera utsläppen av fossil koldioxid Teknisk omställning av varje sektor till användning av fossilfri energi Växande produktion och distribution av fossilfri energi Minska utsläppen av metan och lustgas Skapa stora negativa utsläpp av koldioxid Minska naturlig avgång och öka naturligt upptag av klimatgaser genom klok markanvändning Anpassa samhället för klimatförändringarnas konsekvenser På flera av områdena går arbetet framåt, medan regeringen på andra inte förmår planera hela vägen fram till målet. Att regeringen inte kan beskriva hur vi når nettonegativa utsläpp gör att många av de satsningar regeringen kallar klimatsatsningar varken har någon betydande effekt på utsläppen eller är steg på vägen att nå klimatmålen Allra tydligast blir det här i regeringens energipolitik, men det syns också i regeringens högst symboliska satsning på infångning och lagring av koldioxid.