mot · H8023909 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den övergripande utvecklingen i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rådet för allmänna frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utrikestjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om konsulära frågor och krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s bilaterala och regionala förbindelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta frihandelsavtal mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säga upp det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan och (PDCA) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s makrofinansiella stöd till länder som inte är medlemmar i unionen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vända utvecklingen emot alltmer skattefinansiering av EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka förslaget om kvalificerad majoritet i skattebeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och utvecklings () rekommendationer enligt BEPS inte ska genomföras på federal EU-nivå utan att varje förslag ska utvärderas inför genomförande på nationell nivå i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om datalagring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för medlemsstaterna att själva bestämma sin migrationspolitik och skärpa krav och kontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstalandsprincip och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU:s yttre gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sysselsättnings- och socialpolitik på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetspolitik på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av direktivet om balans mellan arbete och privatliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje enskild medlemsstat bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem även när det gäller antimikrobiell resistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om europeisk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Horisont och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla resenärer oavsett kollektivt färdsätt bör ha samma rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Fonden för ett sammanlänkat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet Smart TEN-T och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiunionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiförsörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskeripolitiken är en mellanstatlig angelägenhet som bör hanteras på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurskydd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogsbrukets betydelse och om att beslut om det inte ska fattas på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om taxonomin och vikten av att agera samfällt med andra skogsländer i Nord- och för att minska EU:s inflytande över skogspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viltvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatpolitiken bör ha ett globalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och dess genomförande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utsläppshandelssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla plus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte bör ske någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitiken även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsprogram och tillkännager detta för regeringen. Del 1 – Den övergripande utvecklingen i EU präglades av pandemin. Till följd av detta har EU tillskansat sig mer makt och ekonomiska medel och är nu på väg att förvandlas till en skuldunion. Ett nytt handels- och samarbetsavtal blev klart och ska i det närmaste godkännas av EU-länderna och . Dels för att täcka för utträde, dels för att bekosta alltmer skenande utgifter och jättelånet för återhämtningsfonden planeras en europeisk plastskatt, en bolagsskatt och sedan en internationell transaktionsskatt som sannolikt kommer att bli effektiv vad gäller att flytta företag till och länder utanför EU. Dessa ändringar i EU-budgetens finansieringssystem, inklusive systemet för s.k. egna medel, är inget annat än ett sätt för EU att skaffa sig en egen inkomstkälla i form av direkta skatteintäkter. Pandemin har satt på prov inte bara ekonomier utan även kärnan för europeiskt samarbete: handeln och den fria rörligheten. I början av pandemin uppstod komplikationer med leverans av skyddsutrustning då flera medlemsstater infört förbud mot export av skyddsutrustning även inom de europeiska gränserna varpå kommissionens ordförande von der Leyen gick ut och vädjade om solidaritet. Den fria rörligheten begränsades då flera medlemsstater och kommissionen föreslagit ett temporärt inreseförbud. För att få ned smittspridningen har efterfrågan på vaccin mot covid-19 blivit alltmer akut. EU har åtagit sig ansvar för att upprätta avtal om inköp och leveranser av vacciner i ett försök att förse medlemsstaterna och hela världen med de vacciner som blev godkända av EU. Den gemensamma upphandlingen av vaccin har mött flera nederlag; leveranser baserade på avtal med unionen har brustit och utgången blev att medlemsstaterna som inte hade egna avtal misslyckades med att uppnå tillräcklig kapacitet och vidd av vaccination. Ett krav på vaccinationsintyg står nu högt upp på agendan, som protester mot restriktioner och nedstängningar samlar tusentals människor runt om i . De ekonomiska nedgångarna kopplade till nedstängningar saknar motstycke. Nationellt självbestämmande på en rad politiska områden är på väg att minskas ytterligare. erfar exempelvis ett förslag till en ny klimatlag, ett lagförslag som innebär tvångskvotering av bolagsstyrelser och inte minst taxonomiförordningen som gör att svensk vattenkraft plötsligt inte längre räknas som hållbar. Ingrepp i medlemsstaternas arbetsmiljöregler kommer som en konsekvens av den inrättade pelaren för sociala rättigheter. Men det som kommer att göra störst avtryck på framtid är dels förslaget om lagstadgade minimilöner, dels den nya migrationspakten. När EU prövas av nya kriser i och med territoriella provokationer från och den nya pandemin som stängt ned stora delar av och satt stora delar av på undantag, är det uppenbart att EU saknar nationalstatens sammanhållning, intressegemenskap och kraft att på ett effektivt sätt lösa kriser. Vi vill verka för ett reformerat EU med ett nytt där medlemsstaterna återfår självbestämmande och EU:s formella makt begränsas till det mest grundläggande. En förutsättning för att återbygga folkligt förtroende för unionen och den fria rörligheten är också att trygghet för medborgarna sätts först på agendan före andra politiska prioriteringar. Del 2 – Rådet för allmänna frågor Förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027 blev klara och resulterade i en höjd EU-budget, höjd medlemsavgift och en omfattande åter-hämtningsfond som kommer att skuldsätta framtida generationer av svenska skattebetalare. arbetade för att den svällande budgeten skulle gå i motsatt riktning, med utgångspunkt att fiskalt ansvar med låga utgifter och uteblivna krav på ökade medlemsavgifter ska antas som regel. poängterade att bör verka för att få stå utanför återhämtningspaketet och därmed undvika att vara nettobetalare för återhämtningsfonden. Kommissionen och regeringen lägger stor vikt vid medborgardialoger, vilket tar sig uttryck i ett program för konferensen om framtid. avses vara en plattform för att främja unionens värden. anser att konferensen måste göra ett val: Antingen bör agendan baseras på medborgardialogerna eller på det som redan beslutats för den strategiska agendan. Att använda medborgardialogen för att skapa demokratisk förankring för en redan fastställd agenda kommer att leda till besvikelse och i värsta fall till att medborgarna slutar lyssna på unionens företrädare. instämmer i problemformuleringen att unionen behöver stärka sitt demokratiska mandat och att en konferens om unionens framtid i och för sig kan vara ett ändamålsenligt verktyg. Vidare ser vi det som uppenbart att lagförslag som grundas på medborgarskapsdialoger aldrig kan ha samma demokratiska legitimitet som motsvarande med grund i de nationella parlamenten eller . tycker därför att en lämplig första åtgärd mot ökad demokratisk legitimitet vore att ge dessa församlingar en större initiativrätt. För att uppnå sitt syfte anser vi att en konferens om unionens framtid inte bör begränsa sig till den strategiska agendan. Agendan beskriver unionens prioriteringar för de kommande fem åren och ska genomföras enligt ordinarie arbetsordning. På det institutionella området bör fokus riktas mot att finna sätt att återföra kompetens till medlemsstaterna och därmed förbli så nära medborgarna som möjligt. Slutligen vill vi också understryka vikten av att behålla professionalism och motverka rent populistiska arbetsmetoder. Det är direkt olämpligt att dels försöka sprida unionens budskap genom sportevenemang och festivaler, dels låta unionens myndigheter producera ”utbildande information om politiska frågor”. Den snabba utvidgningen av EU till länder som ligger långt under EU:s genomsnittliga inkomstnivå har ökat den finansiella EU-bördan för medlemsstater som , som sköter sina ekonomier bättre. Genom strukturfonderna får ekonomiskt välutvecklade länder finansiera de alltmer långtgående EU-reformerna, vilket bidrar till de nu skenande kostnaderna. Utvidgningen har också inneburit påfrestningar i andra avseenden. Social turism, lönedumpning, eskalerande gränsöverskridande brottslighet och en urholkning av den svenska modellen går direkt att koppla till en alltför oenhetlig utvidgningsprocess. Anslutningsprocessen bör vara mer rigorös där nya medlemsstaters anslutning i större utsträckning kräver att de uppnår de krav som erfordras. Vi står bakom den reform av anslutningsprocessen som genomförts. En grundregel borde vara att innan ett land kan påbörja anslutningsförhandlingar ska ingen från detta land behöva söka skydd i EU även om den nya ordningen för medlemskapsförhandlingar är ett steg i rätt riktning. anser att det ökade fokuset på rättsstatlighet är absolut nödvändigt i den pågående processen kring anslutningsförhandlingar med och Nordmakedonien. Detta förstärks särskilt då Europeiska unionens ekonomiska stöd framför allt åtnjuts av nya medlemsstater. anser att det är viktigt att lära av tidigare erfarenheter. Unionen är inte kapabel att ta in fler medlemmar som ekonomiskt riskerar att ytterligare förvärra befintliga problem eller vars förmåga att upprätthålla sina gränser kan ifrågasättas. För att stärka utvecklingen för länder i EU:s närhet bör EU verka för förbättrat utbyte av handel. bör också verka för att s.k. anslutningsbistånd inte utgår till kandidatländer. Det är viktigt att kandidatländer i stället klarar av att nå upp till EU:s samtliga kriterier av egen förmåga. har fortsatt med provokationer mot EU:s yttre gränser i synnerhet i . Det stöd och bistånd som riktas till som stat eller dess myndigheter, både för svensk del och sådant som förmedlas via EU eller dess medlemsstater, bör omgående upphöra. Ifrågavarande medel bör nu riktas om till att motverka effekterna av agerande, t.ex. genom Frontex eller nationella skyddsåtgärder som vidtas vid gränsen till . Del 3 – EU:s förbindelser med omvärlden kan inte ställa sig bakom att den utrikespolitiska kompetensen helt ska förflyttas från nationell nivå till EU:s överstatliga nivå. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i viktiga frågor så länge det görs med konsensus mellan medlemsstaterna och varje medlemsstat också fortsatt har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi har tyvärr sett att den svenska utrikespolitiken utvecklats i en riktning där man ständigt hänvisar till EU-gemensam utrikespolitik och hänvisar till denna även i fall där exempelvis EU har agerat för svagt och borde kunna agera betydligt snabbare samt driva en tydligare linje. Vi ser inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. Utifrån dessa utgångspunkter är det vår uppfattning att den europeiska utrikestjänsten () bör avvecklas. Gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ser med oro på att vill driva EU mot en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett mer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska vara ett ansvar för respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en helt sammanvävd militär organisation. Om samarbete i övergripande frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar vi att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. Ett bra exempel på samarbete som kan gynna svensk försvarsindustri, såvida tredjelandsproblematiken löses, är det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), som vi stöder. En svensk myndighet som upphandlar krigsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför upprätthålla en linje som håller fast vid möjligheten att ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. EU som aktör i FN EU:s arbete inom FN regleras av resolution 65/276 av , och resolutionen bygger vidare på resolution 3208 av som gav den europeiska ekonomiska gemenskapen observatörsstatus i FN. Resolutionen ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN, i stället för representanter från EU:s ordförandeland. resolution ger också EU:s institutioner, även då den understryker att EU inte är medlemsstat, långtgående rätt att agera som en sådan. ställer sig inte bakom detta, då partiet ser det som ett steg i utvecklingen mot ett federalistiskt EU som har som slutgiltigt mål att ersätta medlemsstaternas representation i FN. är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. konstaterar att EU inte är en stat och motsätter sig att unionen tar allt fler uttryck som en stat. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas möjlighet att framföra sin talan i FN. anser att riktade sanktioner mot ledarskap är ett mer proportionellt och ändamålsenligt sätt att bemöta utpressningstaktik och utnyttjande av migranter. De europeiska länderna har tillsammans ett utmärkt förhandlingsläge med , och en mer krävande linje i kombination med hotet om sanktioner skulle sannolikt få landet att bli mer lyhört. Regeringen bör tydligt verka för att upphör att driva migranter mot och i stället respekterar dessa människors rätt att söka asyl i , enligt principen om första säkra land. Regeringen bör även driva krav på att ratificera utan geografiska begränsningar och börja prestera enligt det befintliga bilaterala återvändandeavtalet med samt ta kontroll över sina gränser och bekämpa den illegala flyktingsmugglingen på turkisk mark. Vi ser mycket allvarligt på att EU i praktiken gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som bryter mot internationell rätt och skapar instabilitet i . Vidare är det oerhört oroande att landet använder sin militär för att understödja hårdföra islamistgrupper i och därmed förhindrar såväl efterlängtad fred i som autonomi och självstyre för de sekulära, demokratiska och mer västorienterade kurderna. stöd för i kriget om Nagorno Karabach är oroande och har lett till ett ökat inflytande för landet i . Det stöd och bistånd som riktas till som stat eller dess myndigheter, både för svensk del och sådant som förmedlas via EU eller dess medlemsstater, bör omgående upphöra. Ifrågavarande medel bör nu riktas om till att motverka effekterna av provokationer, t.ex. genom Frontex eller nationella skyddsåtgärder som vidtas av . Konsulära frågor och krisberedskap EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har medfört vissa fördelar. Det är värt att komma ihåg att ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat är möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer, och den konsulära frågan kan inte isoleras från detta. Vi bör därför se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens värnas och där regeringen motverkar att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Vi motsätter oss därför det direktiv som formaliserar det konsulära samarbetet. Den nu pågående covid-19-pandemin har tydligt påvisat behovet av ett väl fungerande civilt försvar med beredskapslager. Ansvaret för uppbyggnad av detta anser vi ska ligga på nationell nivå och inte på EU-nivå. På detta sätt bygger upp en egen förmåga att hantera kriser nationellt, som möjligheten att bistå andra länder vid kriser eller katastrofer förbättras. anser att inom såväl EU som internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken; vi ska t.ex. kunna ställa motsvarande krav på djuretik i fråga om de animaliska produkter vi importerar som på de inhemskt producerade produkterna. Vi ser även vikten av att handelsavtal ska innefatta bl.a. corporate social responsibility (CSR) och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. anser att subventioner, såsom EU:s exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. EU:s bilaterala och regionala förbindelser anser att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterligare medlemsstater. Vi anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet. Vi anser det vidare vara viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet samt möjlighet att genomföra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Om associeringsavtal ska tecknas anser vi att kraven måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. linje i frågan bör vara att verka för svensk karens vad gäller visumfrihet. utrikespolitiska agerande strider i flera avseenden mot internationell rätt samt kränker bl.a. territoriella integritet vad gäller agerandet både på och i de östra delarna av . stöder på många sätt separatistgrupper och är även direkt militärt involverat i landet. agerande mot är också oroande med hänsyn till de folkliga protesterna mot den illegitima regimen. stöder utbrytarregionen i samt utbrytarregionerna och i . Detta fortsatta underblåsande av konflikter i grannländer samt ovilja att konstruktivt verka för att lösa konflikterna hotar fortsatt säkerhet. Utifrån vår principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU, och med samma utgångspunkt är vi ännu mer kritiska till expansiva stormaktsagerande som dessutom utgör ett säkerhetspolitiskt hot både i vårt närområde och för flera andra stater i . ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra och reaktionen mot agerande i . ställde sig bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet, och vi stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati fortsatt bör ha en framträdande ställning då samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot och anser att EU bör verka för att göra sig oberoende från rysk energi och särskilt motsätta sig gasledningen Nord Stream 2. Det är viktigt att står fast när andra EU-länder börjar vackla i frågan om sanktioner gentemot .