mot · H9022613 · 2021-10-04 00:00:00 — Premien lagstiftades 1986 för att familjer som skaffar ett andra barn , eller blir gravid och 9 månader efter en förlossning inte ska lida ekonomiskt om föräldrarna behöver jobba deltid. Regeln innebär att föräldrarnas SGI är skyddad . Eftersom regeln innehåller en tidsgräns har den lett till en viss styrning mot att skaffa barn med just detta intervall, enligt flera studier. anser att det är bra att regeln ses över, men att perioden skulle kunna förlängas i stället för att ta bort regeln helt. anser också att de försäkrades SGI bör skyddas i större utsträckning än . Flera av problemen med föräldraförsäkringen för studenter och företagare hänger samman med utformningen av den sjukpenninggrundande inkomsten. Detta konstateras bl.a. i slutbetänkande Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101). anser att regeringen bör utreda hur skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten kan stärkas och hur den kan anpassas bättre för studenter och företagare. Regeringen bör utreda hur skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten kan stärkas och hur den kan anpassas bättre för studenter och företagare. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. började nya regler om stöd till personer med funktionsnedsättning att gälla. De nya reglerna innebär att två nya förmåner inom socialförsäkringen ersatte förmånerna vårdbidrag och handikappersättning, som skulle fasas ut. De två nya förmånerna kallas omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. röstade emot förslaget och yrkade på att regeringen skulle återkomma med ett förslag som tar hänsyn till hjälpbehov och som garanterar ersättning till fler människor med funktionsnedsättning. Vi ville också att regeringen skulle återkomma med ett förslag där konsekvenserna av att införa ett omvårdnadsbidrag analyserats ytterligare, framför allt för gruppen ensamstående kvinnor (mot. 2017/18:4089). Vi ansåg då att syftet med förslagen var bra, men att flera av förslagen riskerade att få motsatt effekt. delade regeringens problembild, att regelverket är otydligt och att det fanns brister i förutsägbarheten i besluten. Vi ansåg dock inte att regeringens förslag skulle åtgärda dessa problem. Sedan reformen infördes har det kommit åtskilliga uppgifter om hur reformen fått olyckliga effekter. En granskning som SVT gjorde visade att drygt 7 800 föräldrar till barn som har funktionsnedsättningar hade fått sänkta eller indragna bidrag efter reformen. Därmed hade över hälften, , fått bidraget sänkt eller helt indraget. Granskningen bygger på uppgifter som har tagit fram för SVT:s räkning. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat reformen i rapporten av omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning (2020:5), som publicerades . Granskningen visar bl.a. att införandet av de nya förmånerna och utfasningen av de gamla förmånerna har lett till allvarliga konsekvenser för många enskilda personer och för familjer med barn som har en funktionsnedsättning. Handläggningstiderna för de nya förmånerna har gradvis vuxit och blivit långa. Övergångsbestämmelserna har bidragit till långa handläggningstider och glapp i utbetalningar mellan förmånerna. uppgår handläggningstiderna till omkring 8 månader, trots att regeringen genom regleringsbrev försökt få myndigheten ett korta ned dem. Det är uppenbart att regeringens agerande är otillräckligt. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ytterligare åtgärder för att förkorta handläggningstiderna för omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. fick ISF i uppdrag av regeringen att analysera utfallet av reformen. Uppdraget ska slutredovisas när det gäller omvårdnadsbidrag och när det gäller merkostnadsersättning. En delrapport som bygger på 34 granskade ärenden presenterades . Rapporten visar bl.a. att det kan vara svårare att komma upp till de högre ersättningsnivåerna inom omvårdnadsbidraget jämfört med inom vårdbidraget. ISF menar att detta kan bero på brister och otydligheter i förarbetena, och konstaterar även att varierar mellan vissa omvårdnadsbidragsärenden i hur de bedömer de fyra olika ersättningsnivåerna. Inspektionen menar att också att flera av bristerna som uppmärksammas förutsågs av flera remissinstanser. ISF konstaterar dessutom att det enligt förarbetena är lagstiftarens intentioner att handläggning av omvårdnadsbidrag ska luta sig mot tidigare praxis som fanns inom vårdbidraget, men att det inte verkar ha blivit så. I rapporten kritiserar ISF syn på föräldrarnas ansvar, vilken leder till lägre eller utebliven ersättning för många föräldrar. ISF har också i tidigare rapporter framfört att det behöver tydliggöras vad som kan anses ingå i det normala föräldraansvaret. delar denna kritik och menar att regeringen bör åtgärda problemet. Regeringen bör återkomma med förslag om ett förtydligande av synen på föräldraansvaret enligt lagstiftarens intentioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. kritik mot reformen, som vi framförde när förslaget lades fram och röstades igenom i , står fast. Den får också stöd från de granskningar som genomförts. Det är bra att ISF har fått i uppdrag att granska reformen, men granskningen sker och förslag på ändringar bereds kommer ännu fler människor drabbas. anser att regeringen bör agera för att säkerställa att ingen drabbas frågan granskas och bereds. Regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa kompensation för de som drabbats och riskerar drabbas av bristerna i införandet av omvårdnadsbidraget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V)