ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023701 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett fritt och självständigt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta upp Tibetfrågan med företrädare för den kinesiska regeringen i bilaterala sammanhang för att sätta press på landet att respektera folkrätten och de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för det europeiska samarbetet ska arbeta för ekonomiska sanktioner gentemot med anledning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta en ledande roll i att återupprätta samtal mellan den tibetanska exilregeringen och den kinesiska regeringen och tillkännager detta för regeringen. "Vi är från landet som inte finns. Vi är från tiden . Vi är från landet som ingen minns. Men hoppets låga brinner .” Textraderna påminner oss om en frihetskamp som verkar ha blivit bortglömd eller förträngd och som det internationella samfundet övergivit. Orden är hämtade från låten ”Landet som inte finns” som proggsångaren skrev för frihetskamp. Långt ifrån alla vet särskilt mycket om platålandet väster om . Helt okänt är det dock inte och många tänker nog osökt på munkar, och det nämns. Få vet dock särskilt mycket om den brutalitet utövat mot dess befolkning och kultur även om vi ibland kan läsa om tibetanska munkar som i desperation tänder eld på sig själva. skulle få åtnjuta relativt självstyre, även om det stundom skett under kinesisk överhöghet. nyupprättade kommunistiska hade bestämt sig för att lägga det fredliga under maoismens tunga ok. Trupper från omringade landet och trots vädjan till FN fick tibetanerna ge upp sin frihet utan hjälp. Under nära försämrades situationen för tibetanerna på grund av kollektiviseringen av jordbruket i samband med Det stora språnget. Mitt i svältens plågor som härjade landet kom . För att rensa ut avvikande kultur och pressa in alla i den socialistiska förstördes bland annat 6000 kloster och tibetanerna blev fråntagna sin identitet. , landets andlige ledare, tvangs fly landet 1959 efter att Kommunistkinas planer på att mörda honom blivit kända. Alltsedan dess lever han i och i staden som utgör säte för . Trots internationella sympatier hörs inga skarpa krav mot för sak. är beundransvärd för sin icke-våldskamp för ett fritt och blev 1989 belönad med . Det krävs dock mer än utmärkelser för att befria det tibetanska folket. Inom ramen för det europeiska samarbetet borde arbeta för ekonomiska sanktioner gentemot om de inte vill återupprätta samtalen med den tibetanska exilregeringen. Den borde också kunna ta en aktiv roll i att tillse att samtalen kommer till stånd. Även om man alltigenom är en frihandelsvän finns det gränser. En ockupation med så våldsam framfart som den i är bortom all anständighet och kräver handling. Vår solidaritet med medmänniskor i andra länder får inte begränsas av att vi inte delar kontinent ty ofrihet och förtryck känner inte geografiska avstånd. frihetskamp är vår kamp – låt oss visa att hoppets stjärna brinner än och att vi inte har glömt den.
mot · H9023702 · 2021-10-05 00:00:00 — Öka valdeltagandet bland utlandssvenskar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regler och rutiner för att förenkla för utlandssvenskarna att delta i svenska val och tillkännager detta för regeringen. Tiden för att åstadkomma åtgärder som kan öka valdeltagandet för utlandssvenskar vid valet är knapp. Men då denna motion inte behandlades under det förra väljer jag att väcka den igen. Eftersom jag menar att vi i demokratihänseende bör vidta åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Över en halv miljon svenskar bor utomlands och i valet var cirka 170 000 av de röstberättigade i det svenska valet. Det motsvarar av alla röstberättigade. Enligt () är det dock bara knappt en tredjedel av utlandssvenskarna som röstar. Det är olyckligt för demokratin. I några val har det dessutom visats att utlandsrösterna kan avgöra en osäker valutgång. För att höja valdeltagandet bland utlandssvenskar har partierna ett stort ansvar men för att förenkla för de utlandsröstande är det också viktigt att röstningen genomförs på samma sätt, val efter val. Detta måste staten ta ansvar för. Många utlandssvenskar upplever nämligen att det är krångligt att rösta. Till exempel får man bara står kvar i vallängden efter det att man lämnat landet. Därefter måste man själv anmäla om man vill stå med. Men vilka regler som gäller känner inte alla till. Brevrösten får till exempel skickas från utlandet tidigast före valdagen, och finns man inte med i röstlängden måste brevrösten kommer fram senast dagen innan valdagen för att räknas. Dessutom behövs ett särskilt material för att brevrösta från utlandet. Enligt uppgift hade vissa förändringar dessutom gjorts för utlandsröstande i det senaste valet. Senaste datum för att rösta på konsulat och ambassader hade tidigarelagts på några ställen, utan att information om detta hade nått presumtiva röstande. Många röstande fick därför själva bekosta porto för att deras röster skulle hinna fram till , vilket innebar att många struntade i detta. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att något konkret måste göras för att förenkla för utlandssvenskar att använda sin demokratiska rättighet. borde få i uppdrag att utveckla nya regler och rutiner för att utlandssvenskarnas röstdeltagande kan öka. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H9023703 · 2021-10-05 00:00:00 — Demokrativillkor för statliga bidrag till föreningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att ta fram tydliga och rättssäkra demokrativillkor i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen och tillkännager detta för regeringen. Ta fram ett tydligt, enhetligt och rättssäkert demokrativillkor i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen så att bidrag inte går till föreningar som står upp för demokrati och internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Staten delar ut över 4 miljarder till folkbildningen. avslöjades med ett stort bedrägeri. har betalats ut till tio studieförbund runt i ; av dessa hade åtta fuskat till sig bidrag. Enligt TV4 visade det sig att det var fejkade deltagarna och att pengarna misstänktes gå till finansiering av extremism och organiserad brottslighet. Signaler kom också att det finns omfattande fusk på andra ställen i landet. Genom forskningsrapporter om våldsbejakande extremism och antidemokratiska krafter har experter från Försvarshögskolan, och , stött på problemet med systematiskt missbruk av folkbildningssystemet som motverkar en demokratibaserad värdegrund. När fuskskandalen dök upp, var det minst sagt chockerande, skrämmande men framförallt förargligt. Det krävdes kraftfulla åtgärder från flera håll, inte minst upprörda skattebetalare. Så hur blev det då? Dess främsta företrädare gentemot staten är , en ideell förening vars huvudmän och medlemmar utgörs av studieförbunden och folkhögskolorna. Problemet är att de organisationer som ska motta bidragen också administrerar utdelandet. Det finns en oförmåga att hindra fusk och felaktiga utbetalningar, något som tog upp i en uppföljningsrapport . rekommenderade att skulle kontrollera bidragen hårdare och att regeringen skulle ställa tydligare krav på myndighetsutövning. I rapporten konstateras också att fördelningssystem inte har fått de kvalitativa kriterier beslutat om. Kontrollen är ineffektiv, uppföljning och utvärdering belyste inte huruvida syftet med bidragen uppfylldes. rekommendationer har inte hörsammats av utan man har struntat i kraven och argumenten för det är att alla de brister som påtalades finns kvar än . Det finns bra folkbildningsverksamhet som har kvalitet men det är inte den som är volymgivande. Detta leder till att verksamheten istället för att få tidseffektivitet “outsourcas” till föreningar och grupper som bedriver verksamhet i sina egna lokaler och att de som kan systemet tar största delen av kakan. Här förlorar också studieförbunden koll på verksamheten. Det är ytterst viktigt att få kontroll och att säkerställa att statliga bidrag inte går till föreningar som inte står upp för demokrati och internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Särskilt med tanke på den utveckling som vi ser runtom i världen och med islamismen som har slagit rot. Det handlar om extrema grupperingar som vill ha parallella samhällsstrukturer och egna informella rättsordningar, i strid med nationella lagar och regler. Kopparklint (M)
mot · H9023710 · 2021-10-05 00:00:00 — Principen tredje gången gillt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tredje våldsbrottet ska rendera maxstraff och tillkännager detta för regeringen. Problemen med brottslighet är mycket stora i . Dels för att risken att bli upptäckt inte är särskilt stor, dels för att rättsväsendets otillräckliga agerande inte leder till avskräckande straff. Domare dömer ofta i den nedre delen av straffskalan, och straffen står inte i proportion till det lidandet som de begångna brotten orsakat. I det allmänna rättsmedvetandet uppfattas dessa straff som orimligt lindriga. Livsstilskriminella står för stor del av brottsligheten i . Därför krävs det straff som dels skyddar medborgarna, dels avskräcker de kriminella från att begå nya brott. I 28 av delstater finns en regel som kallas för ”Three strikes and you are out”. Enligt denna regel döms den som har blivit dömd till fängelse två gånger och ånyo gör sig skyldig till ett brott till fängelse eller på livstid. Denna regel är inte helt applicerbar till svenska förhållanden, men principen är värd att beakta. Antalet våldsbrott skulle sannolikt sjunka om en brottsling vid tredje våldsbrottet konsekvent tilldömdes maxstraffet. Det krävs ett perspektivskifte i vårt svenska rättssystem. Utgångspunkten måste alltid var brottsoffrets perspektiv, inte brottslingens. Och samhällets skyddsbehov måste alltid väga tyngre än brottslingarnas behov av att vara i frihet, och därmed ges möjlighet att begå nya brott. Boriana (M)
mot · H9023712 · 2021-10-05 00:00:00 — Stärkta förutsättningar för kooperativ företagsrådgivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för goda och långsiktiga förutsättningar för kooperativ företagsrådgivning och tillkännager detta för regeringen. är viktiga aktörer för att hela ska leva. Det gäller allt från landets livsmedels- och energiförsörjning till den kooperativa butiken eller macken som ofta är navet i det lokala samhället. Det sjuder av verksamhet i landet och kooperationens potential är stor. Vi ser till exempel att andelen kooperativa byggemenskaper ökar som kooperationen kan spela en ännu större roll till exempel med kooperativ välfärd och genom medarbetarövertagande i den generationsväxling som pågår i landet. omsätter de 100 största kooperativa och ömsesidiga företagen i nära och har cirka 100 000 anställda där det förra motsvarar av BNP. är en viktig del av det svenska näringslivet, men deras potential är än större. En ny rapport från paraplyorganisationen visar att det har startats i genomsnitt 400 nya företag i en rad olika branscher. Denna tillväxt har skett trots att det fortfarande finns stor okunskap om företagsformen. Rapporten kooperativa företag 2008–2018 – siffror, fakta och trender visar också att kooperativa företag har en överlevnadsgrad på . Det är en högre överlevnadsgrad än alla andra företagsformer. Internationella studier bekräftar bilden att kooperativa och ömsesidiga företag klarar lågkonjunkturer och svängningar i ekonomin bättre än andra företag. tillhör den globala toppen när det gäller kreativitet och innovation. Tröskeln för att starta nya verksamheter blir allt lägre. Startups är ett sådant exempel. De kännetecknas bland annat av att flera personer eller bolag vill gå in och utveckla en produkt eller tjänst tillsammans med ambitionen att växa snabbt. Den kooperativa företagsformen passar väl in när flera vill dela på arbetet och ägandet för att styra och dela risker gemensamt. Men kunskapen hos unga kring hur man bildar kooperativa företag är mycket låg och efterfrågan på rådgivning är stor. Därför är en viktig förutsättning för sektorns tillväxt att den rådgivande organisationen ges goda, och långsiktiga, förutsättningar. Coompanion ger rådgivning till färska och blivande kooperativa och ekonomiska föreningar och får för det arbetet stöd av . Trots den ökade efterfrågan har resurserna till Coompanion minskat radikalt . Det är högst förvånande och beklagligt. Inte minst då den förordning som styr slår fast att verket ska främja en hållbar näringslivsutveckling i hela landet. En aspekt av ett hållbart näringsliv torde vara att det finns en diversitet av företagsformer. Utifrån detta och med tanke på de kooperativa och ömsesidiga företagens frammarsch och potential bör därför en översyn göras för att säkra en resursfördelning som gynnar en rådgivning till hela landet och kring alla företagsformer, inklusive det kooperativa företagets ekonomiska förening.
mot · H9023713 · 2021-10-05 00:00:00 — Hållbar offentlig upphandling för klimat och rättvisa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genom en hållbar offentlig upphandling öka omställningstakten i och tillkännager detta för regeringen. har lagt om klimatpolitiken och har antagit ett klimatpolitiskt ramverk med mål om netto-noll-utsläpp . Klimatförändringarna gör sig ständigt påminda och får vi larmrapporter genom nyhetssändningarna, nu bara höjde FN:s generalsekreterare rösten och varnar världens nationer för att klimatmålen inte kan nås om vi inte växlar upp tempot. Även om de allra flesta erkänner människans påverkan på klimat och miljö lever fortfarande åsiktsskillnaderna i riksdag och mellan partierna. För oss socialdemokrater är det avgörande att vi för en politik som kraftigt dämpar utsläppen genom att öka investeringar i såväl människor som vårt samhälle. Endast genom att kombinera ökad välfärd och mer trygghet kan omställningskraften bli tillräckligt stark. Dessutom har en avgörande roll att spela som internationellt föregångsland, målet om världens första fossilfria välfärdsnation förpliktigar och inspirerar. För att nå klimatmålen och bidra till att uppnå har regeringen i sin klimathandlingsplan beskrivit vägen framåt. Vi ska öka omställningen i transportsektorn, vi ska skapa nya gröna jobb i svensk industri och vi ska bygga om och klimatsäkra våra städer, det kommer krävas sektorsvist ansvar och tydliga mål där alla styr mot netto-noll utsläpp. Men vi kan göra mer, och genom att ytterligare skärpa styrningen i våra offentliga verksamheter kan vi snabba på omställningen och öka innovationskraften och på det viset nå hållbar utveckling. Inom ramen för energipolitiken har ett mål om förnybar energi antagits och det är dags att skärpa den offentliga upphandlingspolitiken på samma sätt. Regeringens mål för området är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. Vi vet att tiden att ställa om krymper och vi har inte råd att vänta. Värdet av offentliga upphandlingar uppgår till och över 18000 upphandlingar annonseras . Klimat- och miljöpolitik reduceras ibland till en fråga för var och en; våra val ska bidra till att göra världen bättre. Det är självklart en del i arbetet men som framgår här är vår kollektiva kraft större. Den offentliga upphandlingspolitiken borde uppdateras med en vision om hållbar upphandlingspolitik vilken såväl klarar klimat- och miljömål som garanterar arbetare rättvisa löner och villkor. Tiden att inte ta hänsyn är förbi och vårt kollektiva ansvar är stort.
mot · H9023714 · 2021-10-05 00:00:00 — Lärdomar av den digitalisering som skett under pandemin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dra lärdom av den digitalisering av undervisningen som skedde under pandemin och tillkännager detta för regeringen. Under covid-19-pandemin har gymnasieskolor och högskolor tvingats att snabbt ställa om till digital undervisning. För många lärare och elever har det varit en tuff omställning, kanske tuffast för dem som redan fick jobba hårdast för att klara av skolgången. Men det finns också exempel på motsatsen. Det finns många elever som på grund av funktionshinder har svårt att just vistas i skolmiljö med de många intryck och ständiga förändringar som det för med sig. Bland dessa elever finns det de som plötsligt fått en bättre möjlighet att klara skolgången, genom att de har kunnat delta i undervisningen digitalt. Det har visat sig att detta lärosätt, och den struktur som då använts, passat en del bättre. Det finns många skäl att följa upp för- och nackdelar med den övergång till digital undervisning som skedde i gymnasieskolan och högskolan . Ett syfte är att förbättra för alla elever inför en liknande situation, ett annat att kunna sätta in rätt kompletteringar för att fler ska klara undervisningen i en sådan situation, och ett tredje syfte är att bibehålla de inslag som fungerat väl, antingen som anpassningar eller extra stöd för vissa elevgrupper eller som allmänna förbättringar för elevgruppen i stort. Många av de digitala framsteg som gjorts bör fortsätta att användas och förbättras. Sammantaget behövs en systematisk översyn av hur digitaliseringen av undervisningen fungerade och vad den fick för resultat, för att kunskaperna om detta ska kunna användas visare inom utbildningsväsendet för att förbättra alla elevers, eller vissa elevgruppers, skolresultat. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H9023716 · 2021-10-05 00:00:00 — Inrätta ett omställningsutskott i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. trädde det globala klimatavtalet från i kraft. Kärnan i avtalet är att minska utsläppen av växthusgaser. Avtalet slår fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl under två grader och att man ska sträva efter att begränsa den till . Avtalet innebär också att länder successivt ska skärpa sina åtaganden och förnya eller uppdatera dessa . En global översyn av de samlade åtagandena kommer också att ske med start . Principer för uppföljning och rapportering etablerades. Regering och riksdag har vidtagit en rad åtgärder för att omställningen ska kunna genomföras. har lanserat en global ledarskapsgrupp för att minska industrins utsläpp, tillsammans med . ska ligga i framkant när det gäller samhällets omställning. Det är dags att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i . Då får vi fler förtroendevalda i som jobbar direkt med denna fråga.
mot · H9023718 · 2021-10-05 00:00:00 — Standardiserade riktvärden för luktföroreningar i ställer sig bakom det som anförs i motionen om ta fram standardiserade riktvärden för luktföroreningar i och tillkännager detta för regeringen. Många industrier i släpper ut luktämnen som kan upplevas som obehagliga av omgivningen. Hur besvärande en lukt är påverkas av en rad olika faktorer och upplevelsen av besvär kan variera mellan olika personer. Mekanismerna bakom luktupplevelser är ännu inte helt klarlagda. Klart är i alla fall att de kan upplevas som besvärande och att det är ett miljöproblem som måste tas på allvar. När man i många andra situationer ska ta ställning till besvärande effekter av verksamhet (buller, partikelutsläpp, radioaktivitet) så har man ofta fastställda riktvärden eller tröskelvärden, alltså normer som verksamheten ska förhålla sig till. Ofta utgår den från värden som om de överskrids kan leda till besvär eller uppfattas som störande. I finns dock inga generella regler för lukt från olika verksamheter. I använde man fortfarande ett uttalande från som säger att ”klagomål på lukt förekommer om lukttröskeln överskrider en eller ett par procent av tiden”. Därför har man i diskuterat luktfrekvenser. Det man kan notera är att de förhållanden som rådde har ändrats. förekommer klagomål vid lägre luktfrekvenser än vad man då ansåg vara acceptabel nivå. I andra länder finns emellertid mer uttalade nivåer för lukt. En lukts förnimbarhet uttrycks vanligen med ett tröskelvärde som motsvarar den lägsta koncentrationen av ett ämne som är förnimbar för människan. Lukttröskeln definieras som luktkoncentrationen vid det antal spädningar då av en luktpanel precis kan urskilja en lukt och uttrycks i enheten luktenhet (le/m3) eller engelska Odour Units (ou/m3). Inom EU sker ofta mätning av lukt i enlighet med EU-standarden EN 13725:2003 för luktanalyser. sattes den första europeiska luktgränsen i Europeiska kommissionens beslut om att fastställa de bästa tillgängliga tekniska lösningarna för avfallshantering. Beslutet innebär att alla industrier (i denna sektor) i som använder en biologisk behandling inom avfallssektorn har ett intervall på 200 till 1 000 ouE/Nm3 som den maximalt tillåtna luktkoncentrationen. Luktkoncentrationen ska anges i europeiska luktenheter (ouE) per kubikmeter vid standardförhållanden och vara uppmätt genom dynamisk olfaktometri enligt EN 13725. och var först i med att ta fram standarder för lukt. Dessa standarder har därefter anpassats och införlivats i andra europeiska och . och hör till de länder som också tagit fram standarder för lukt. Även i finns situationer när luktbesvär från industriell verksamhet kan behöva prövas som en olägenhet enligt mening. Det är då opraktiskt att utgå från gamla rekommendationer utan det bör tas fram en ordentlig standard för lukt även i .
mot · H9023721 · 2021-10-05 00:00:00 — Utveckla vården och behandlingsmetoderna för hypotyreos ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla vården och behandlingsmetoderna för hypotyreos och tillkännager detta för regeringen. Nästan en halv miljon människor i behandlas för den kroniska sjukdomen hypotyreos vilket gör att sjukdomen är att betrakta som en folksjukdom. Ungefär lika många lider av denna sjukdom som av typ-2 diabetes. av de drabbade av hypotyreos är kvinnor vilket gör sjukdomen till en av de vanligast förekommande kroniska sjukdomar som drabbar kvinnor men även män drabbas och har den största ökningen kunnat noteras bland män. Dessvärre upplever många av de drabbade att de inte får den vård de behöver eller att det tar mycket , , att få rätt diagnos. Symptomen kan vara vilseledande och variera men det är vanligt med sjuklig trötthet, viktproblem, koncentrationssvårigheter och värk. Detta gör att det kan vara svårt att ställa rätt diagnos och dessvärre är det inte ovanligt att sköldkörtelsjuka får diagnoser som ångesttillstånd eller depression och förskrivs antidepressiva läkemedel. När presenterade rapporten ”Kvinnor med Sköldkörtelproblematik – Redovisning av läkemedelsstatistik 2006–2917” konstaterades det att uttaget av antidepressiva läkemedel var högre bland kvinnor som behandlades med läkemedel mot hypotyreos än bland kvinnor utan sådan behandling. En Sifo-undersökning redovisade resultatet att var femte sköldkörtelsjuk fortsätter att må dåligt trots behandling vilket är djupt otillfredsställande. Kunskapsläget kring sköldkörtelsjukdom och de varierande symptomen är uppenbarligen otillräckligt inom stora delar av hälso- och sjukvården och behandlingsmetoderna behöver utvecklas för att möta individuella behov hos de drabbade. Mot bakgrund av sjukdomens omfattning och det omvittnade lidande som drabbar många med diagnosen finns det starka skäl för regeringen att uppdra åt att, utifrån aktuell forskning och kunskap, utveckla nationella riktlinjer och ett nationellt vårdprogram för hypotyreos. Ett nationellt kvalitetsregister med data kring vårdinsatser och olika behandlingsmöjligheter bör också tillskapas.