mot · H9024220 · 2021-10-05 00:00:00 — Ingen klimatomställning utan ett starkt kraftsystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta kraftsystemets robusthet och resiliens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökad export av varor och tjänster med liten klimatpåverkan, som ett verktyg i det globala klimatarbetet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att instruktion ska ändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans med övriga aktörer behöver ta fram en plan för kraftsystemets expansion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödtjänsterna enbart ska utgå från kraftsystemets behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödtjänsterna ska vara teknikneutrala även gentemot fossil produktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet bör vara att stödtjänsthandeln ska vara tillräcklig för att säkerställa att kraftsystemet blir robust och resilient och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten behöver bära den politiska risken och risken för ineffektiva tillståndsprocesser för de projekt som behövs för att hantera utmaningarna i kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om hur statliga garantier för stabila regler och en effektiv tillståndsprocess ska se ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftsystemplaneringen ska motverka bristsituationer i både tid och rum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en översyn av intäktsregleringen för elnäten så att elnätsägarna får möjlighet att bygga ut sina nät utifrån prognoser om behovet och får möjlighet att ta betalt för expansionen genom tariffen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna ska ta en aktiv roll i planeringen av det framtida kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bistå de regionala och lokala nätägarna med handledning kring vad nätutvecklingsplanerna ska innehålla och hur de ska skrivas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kontrollera att nätutvecklingsplanerna håller tillräcklig kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver upprättas ett systemråd för att säkerställa att övergripande frågor i kraftsystemplaneringen tas om hand och samordnas effektivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan mellan och region- och lokalnätsägarna behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att transmissionsnätets kostnader till största delen ska bäras av elproducenterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ingå i transmissionsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöanpassningen av vattenkraften ska fortsätta och att vissa produktionsminskningar är acceptabla, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs ökad kunskap om hur en ökad andel väderberoende elproduktion påverkar vattenkraftens körmönster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphäva det energipolitiska målet och i stället fastställa det energipolitiska målet att elproduktionen i ska vara fossilfri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vikten av att förlänga den planerade driftstiden för reaktorerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagar, regler och processer i syfte att göra att små reaktorer och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga kan uppföras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reaktorer ska få byggas på fler platser och att lagens begränsning av antalet reaktorer ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas avgifter som rör uppförande, drift och rivning av kärntekniska anläggningar behöver ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att formerna för regeringens tillståndsgivning för nya kärntekniska anläggningar behöver ändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsgivningen för kärntekniska anläggningar inte ska vara tidsstyrande för uppförandet av nya anläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver förbereda sig på att nu går in i en period av nybyggnation av reaktorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att genomföra nödvändiga uppdateringar i sina föreskrifter för att göra dem ändamålsenliga för små reaktorer, reaktorer med andra tillämpningar än elproduktion och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en kraftigt förenklad process för hur andra länders typgodkännanden av reaktorer, system och komponenter ska kunna accepteras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att reaktorer, system och komponenter godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för reaktorleverantörer att verka på den svenska marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avfallsförbränningsskatten ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all avfallsförbränning inom EU ska ingå i EU ETS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av om skattebefrielsen för egenproducerad el ska återställas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver föreslå hur kostnader i kraftsystemet ska fördelas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver integrera solelsproducenter och andra mikroproducenter i stödtjänstsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om relevanta mätetal för tillståndet i kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mäta och redovisa koldioxidintensiteten i använd el i de fyra svenska prisområdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver målsättas på tillgängligheten i transmissionsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Svenska kraftnäts underhåll så långt det är möjligt behöver förläggas till tider då behovet av transmissionskapacitet är lågt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Svenska kraftnäts arbete med att hantera risker i kraftsystemet ska utgå från ett samhällsekonomiskt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Svenska kraftnäts investeringsplanering ska göras utifrån en samhällsekonomisk riskanalys och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driften och underhållet av transmissionsnätet ska utgå från en samhällsekonomisk analys och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare ska utvärdera driften av transmissionsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör informera kraftsystemets aktörer om var aktiva och reaktiva resurser skulle göra störst nytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och tydligare behöver prioritera sin uppgift att tolka och handleda aktörerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsyn av att elproduktion som ansluts till elnäten lever upp till anslutningskraven i nätkoderna behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att principen om att aktörer som ansluter till elnäten ska stå för de kostnader detta innebär ska gälla även i fortsättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver göra en översyn av gränserna för de fyra kategorier som elproduktionsanläggningar delas in i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nätägarna behöver ta fram specifika tariffer för lagringsanläggningar som komplement till de tariffer som finns för producenter och konsumenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all flexibilitet i energianvändningen ska vara frivillig och regleras genom civilrättsliga avtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte ska finnas krav på att apparater ska vara utformade för att kunna variera sin elanvändning utom användarens kontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet för ursprungsgarantier för el behöver reformeras och tillkännager detta för regeringen. När de fossila bränslena ska ersättas måste energin komma någon annanstans ifrån. Alternativen är inte så många. Biobränslen, vattenkraft, kärnkraft, vindkraft och solenergi är de viktigaste. Globalt kommer sol, vind och kärnkraft att vara de tre energislag som tillsammans kommer att ha störst betydelse då de går att bygga ut i stor skala. Övriga är på olika sätt begränsade. har utmärkta förutsättningar för att producera fossilfri energi. Skogen, älvarna, de goda vindlägena och kärnkraftskunnandet ger, klokt använda, möjligheter att möta en mycket stor energiefterfrågan på ett hållbart och konkurrenskraftigt sätt. När de fossila bränslena försvinner kommer elen att få en ännu större betydelse . De energislag som kan expanderas utan praktiska begränsningar – sol, vind och kärnkraft – producerar alla el. har vi i praktiken tre energisystem – el, bränslen och värme. Det finns redan kopplingar mellan dem, men utan fossila bränslen integreras de till ett energisystem. Energipolitiken behöver fokuseras mot att skapa de förutsättningar som krävs för att det ska bli möjligt. Kraftsystemet hamnar i centrum. Kraftsystemet består av produktionen, distributionen och konsumtionen av el samt av de strukturer som behövs för att elförsörjningen ska fungera. Kraftsystemet står inför två stora utmaningar. Dels är det kraftigt försvagat i . Stora volymer planerbar kärnkraft och kraftvärme har stängt på bara , vilket har lett till dålig spänningskvalitet och att återkommande gör mycket stora ingrepp i elmarknaden för att garantera systemets stabilitet och för att garantera tåligheten mot vanliga fel. Systemet är inte längre robust. Hur systemet skulle fungera under och efter ett nätsammanbrott är dåligt känt, men det står klart att dagens svaga kraftsystem skulle ta att återstarta än det tidigare betydligt starkare systemet. Det är också okänt hur stora konsekvenser kraftsystemets försvagning har haft för förmågan att möta totalförsvarets behov. Dels står inför en klimatomställning där de fossila bränslena ska försvinna på bara två årtionden. finns en stor tillväxtpotential i industrin då kommer att vara tidigt ute med klimatneutrala produkter och tjänster som dessutom uppfyller långtgående miljökrav i övrigt. En ökad svensk export av klimatneutrala varor och tjänster är en viktig klimatåtgärd då exporten undantränger klimatskadliga alternativ. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta kraftsystemets robusthet och resiliens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökad export av varor och tjänster med liten klimatpåverkan, som ett verktyg i det globala klimatarbetet och tillkännager detta för regeringen. Det mest effektiva sättet att åstadkomma skiftet till ren energi är en omfattande elektrifiering överallt där det är möjligt och rimligt. Det rör stora delar av industrin och transportsektorn. [1] Där det är svårt att byta ut de fossila bränslena mot el krävs fossilfria energibärare som vätgas, ammoniak, eller syntetiskt framställda kolväten. Gemensamt för dessa är att de – när produktionen är fossilfri – till största delen kommer att behöva produceras från vätgas från elektrolys, även om en del av produktionen säkerligen kommer att baseras på biomassa. Allt detta kräver stora mängder el. Att byta ut förbränningsmotorer i transportsektorn till direkt eldrift via batterier och elvägar innebär en stor energieffektivisering, men att producera vätgas kräver stora mängder el. Produktionen av syntetiska kolväten, elektrobränslen, är därför ytterst elkrävande. Den innebär heller ingen energieffektivisering då övergång mellan olika energibärare alltid innebär energiförluster. Att använda energi och andra resurser effektivt är en viktigt del av svensk konkurrenskraft. Energieffektivisering är dock långt ifrån tillräckligt för att hantera den utmaning vi står inför. Kraftsystemet kommer att behöva byggas ut mycket kraftigt som robustheten och resiliensen i den södra delen av kraftsystemet behöver stärkas ordentligt. Redan de elektrifieringsplaner som redan lagts fram tyder på att elförbrukningen kommer att fördubblas de kommande 20 åren. Vår liberala utgångspunkt är att klimatmålen ska nås. Det kräver att de fossila bränslena försvinner. Tyvärr tar inte ens den utgångspunkten. Inte ens i myndighetens optimistiska elektrifieringsscenario kommer i närheten av att nå klimatmålen då en stor andel av dagens oljeanvändning antas finnas kvar under den andra halvan av . Det duger inte. Statens planering måste utgå ifrån att målen ska nås. Myndigheterna proaktivt ska beskriva vad som krävs snarare än att reaktivt göra bedömningar av vart vi är på väg givet den rådande klimat- och energipolitiken. I Liberalernas där de fossila bränslena fasas ut är det troligt att elförbrukningen ökar uppemot dagens konsumtion[2]. Prognoserna är osäkra och beror både på om staten skapar de förutsättningar som krävs för att industrin och transportsektorn ska ställa om och på hur exportindustrins produktion utvecklas. För att klimatomställningen ska ske behöver tillgången på el vara pålitlig och kostnadseffektiv medan systemet expanderar. Det saknas en plan för den utmaning vi står inför. Myndigheterna behöver börja planera utifrån att klimatomställningen nu sker. Kontrollstationen för när utsläpp ska vara nettonegativa infaller 2045 om . Därefter ska vi ha växande negativa utsläpp. Kraftsystemet behöver expandera något innan omställningen i sektorerna sker, vilket ger oss runt . finns något utrymme för att blanda samman olika politiska mål i energipolitiken. Svensk energipolitik har formats kring ett mål om att stänga kärnkraften. Det har varit grunden för de energipolitiska besluten så väl som för energiforskningen. Detta ändras nu när klimatomställningen på allvar sätts i fokus. Energipolitiken måste nu istället fokusera på att skapa förutsättningar för en snabb expansion av kraftsystemet. För att det ska vara möjligt krävs att systemet byggs ut på ett sätt fungerar tekniskt. Det kräver också att investerare har tillräckligt stabila förutsättningar för att vilja satsa stora pengar redan den kommande mandatperioden. planering måste utgå ifrån att klimatmålen nås. Myndighetens utgångspunkt – i sin planering och i sina forskningssatsningar – måste vara att klimatomställningen ska göras samhällsekonomiskt effektivt och att energisystemet ska vara leveranssäkert. De fossilfria energislagen, inklusive kärnenergin, ska användas effektivt och kombineras klokt. Myndigheten behöver fokusera sitt arbete på hur el-, värme- och bränsledelarna av energisystemet så effektivt som möjligt kan vävas samman och bli fossilfria. Myndighetens arbete för att avskaffa kärnkraften ska upphöra. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att instruktion ska ändras och tillkännager detta för regeringen. behöver också tillsammans övriga aktörer ta fram en plan för kraftsystemets expansion. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans övriga aktörer behöver ta fram en plan för kraftsystemets expansion och tillkännager detta för regeringen. En brygga mellan systemets fysiska funktion och elmarknaden behöver byggas. Denna består i en marknad för så kallade stödtjänster. Genom stödtjänster bidrar kraftsystemets aktörer med fysiska egenskaper utöver de rena elleveranserna som behövs för att kraftsystemet ska fungera. Det är mycket viktigt att stödtjänsterna utformas utifrån systemets behov. Det kräver att de utformas teknikneutralt utan att kopplas till andra politiska mål än en leveranssäker samhällsekonomiskt effektiv elförsörjning som också möter totalförsvarets behov. Systemtjänster kommer att behöva upphandlas av SvK, men några av dem kommer också att kunna upphandlas av aktörer som på egen hand har svårt att möta de åtaganden de genom sitt anslutningsavtal gentemot nätägarna. I elmarknadsförordningen, (EU) 2019/943, framgår det tydligt att det är prisbildningen som ska styra etablering av elanvändning och produktion. Att fysiska hinder mot anslutning har blivit styrande är ett marknadsmisslyckande. Det är också ett brott mot förordningen. Medlemsstaterna ska övervaka resurstillräckligheten och ha verktyg tillhands för att hantera bristsituationer. behöver fortsätta att förfina stödtjänstmarknaden till dess den blivit den brygga den är tänkt att vara. Stödtjänstmarknaden fungerar väl när den i sig ger aktörerna tillräckliga incitament att agera på ett sätt som gör att kraftsystemet blir robust och resilient. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödtjänsterna ska enbart utgå från kraftsystemets behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödtjänsterna ska vara teknikneutrala även gentemot fossil produktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet är att stödtjänsthandeln ska vara tillräckligt för att säkerställa att kraftsystemet blir robust och resilient och tillkännager detta för regeringen. Tydlighet och delning av risken i att investera Svensk energipolitik har präglats av konflikter och därmed otydliga förutsättningar. Särskilt har det funnits en diskussion om kärnkraftens vara eller icke-vara som har varit destruktiv för möjligheten att effektivt bygga och driva ett robust kraftsystem. De helt nya förutsättningar vi nu står inför kräver samling i energipolitiken. De snäva tidsramarna i kombination med de omfattande investeringar som krävs lämnar inget utrymme för politiska diskussioner om hur kraftsystemet ska förändras. Den viktiga frågan är vad som krävs för att det överhuvudtaget ska vara möjligt. Om klimatmålen ska nås med bibehållen välfärd och med förutsättningar för en växande industri (vilket är viktigt för det globala klimatarbetet) behövs expansionen av kraftsystemet. Utformningen av stödtjänsterna syftar i grunden till att ge alla aktörer i kraftsystemet en korrekt ersättning för de nyttor de tillhandahåller och därigenom vara ett effektivt styrmedel för att åstadkomma ett samhällsekonomiskt optimalt kraftsystem. Även om stödtjänstmarknaden blir detta styrmedel lyckas det en överhängande risk för att det dels tar tid att nå dit och dels att det finns en kvardröjande osäkerhet kring stabiliteten i villkoren, särskilt för elproduktionen. En fördubbling – förmodligen mer – av kraftsystemet kräver skarpa investeringsbeslut om . För att det ska komma tillstånd i den osäkra politiska miljö som är resultatet av decennier av ideologisk driven energipolitik kommer staten att behöva bära den politiska risken. Staten behöver utfärda någon form av garantier både för stabilitet och för en effektiv myndighetsutövning. Investerarna behöver veta att de kan lita på vilka regler som kommer att gälla under investeringens avskrivningstid och de behöver veta att projekten inte kommer att sinkas av utdragna tillståndsprocesser. De måste också kunna lita på att klimatmålen inte görs mindre ambitiösa. Det finns olika sätt att göra detta, olika länder har valt olika lösningar. Det behöver (omgående) utredas hur detta bäst skulle göras i för att medge en snabb expansion av kraftsystemet. Det är viktigt att de projekt som ges statliga garantier vad gäller regelverk och en effektiv tillståndsprocess väljs ut på ett sådant sätt att de tillsammans ger ett tekniskt välfungerande kraftsystem som möter de krav som finns genom lagar och . De ska också väljas på ett sådant sätt så att nyttjandegraden i elnäten före, under och efter expansionen av kraftsystemet blir så hög som möjligt. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten behöver bära den politiska risken och risken för ineffektiva tillståndsprocesser för de projekt som behövs för att hantera utmaningarna i kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om hur statliga garantier för stabila regler och en effektiv tillståndsprocess ska se ut och tillkännager detta för regeringen. Kraftsystemet behöver planeras i förväg. Utbyggnad och ombyggnad behöver påbörjas långt innan det finns ett konkret behov. Systemet behöver planeras för en viss överkapacitet för att möjliggöra nyanslutning utan orimlig väntan. Att i förväg försöka förutse behoven kommer att innebära felaktiga avvägningar som driver kostnader. Alternativet, att investera för lite och för sent är dock mycket skadligt för samhällsekonomin. Kraftsystemet ska vara en drivkraft för tillväxten, det får inte begränsa densamma. Variationer i elpriset är viktiga för att allokera resurser samhällsekonomiskt optimalt. Men höga priser indikerar också att det har uppstått en brist. Planeringen av kraftsystemet ska göras så att stora prisskillnader i tiden såväl som i geografin motverkas. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftsystemplaneringen ska motverka bristsituationer både och rum och tillkännager detta för regeringen. Elnätet har en betydligt längre livslängd än de flesta elproduktionsslag. Det gör att en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av kraftsystemet av nödvändighet innebär att förändringar i nätet behöver göras långsamt. Myndigheternas planering av kraftsystemet ska vara teknikneutral. Det är kraftsystemets behov och vad som krävs för att kostnadseffektivt producera och distribuera den el som samhället förväntas behöva som ska vara styrande. Region- och lokalnätsägarna har genom föreskrifterna i ren energi-paketet uppdraget att minst sammanställa tioåriga nätutvecklingsplaner på samma sätt som också gör. Dessa planer ska förutom att identifiera investeringsbehov i elnätet också redovisa hur efterfrågeflexibilitet, energilagring och andra lösningar kan användas som ett alternativ till investeringar i elnätet. För att detta arbete ska bli effektivt och användbart på en aggregerad nivå behövs ledning från kring hur arbetet ska genomföras.