mot · H9024102 · 2021-10-05 00:00:00 — 10 förslag för en starkare demokrati ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt rösträttsålder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge en eller flera myndigheter i uppdrag att öka valdeltagandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt medborgarinitiativ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förtroendevaldas och opinionsbildares trygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka transparensen inom lobbyismen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att friskolor ska omfattas av offentlighetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt och teknikneutralt mediestöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsskydda public service och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsändringar bara ska få genomföras efter ett mellanliggande ordinarie riksdagsval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidareutveckla och tillkännager detta för regeringen. I samband med att demokratin fyller i har samlat ett antal förslag som tar sikte på att stärka vårt demokratiska system och institutioner. För att demokratin ska fungera väl krävs inte bara att den värnas och försvaras, utan också att den utvecklas. Unga människor tillför unika perspektiv, idéer och lösningar. De vill vara med och påverka - därför vill vi sänka rösträttsåldern till . Som ett första steg vill vi att en försöksverksamhet inleds på nivå. Vi vill bygga vidare på höga valdeltagande, och ge en eller flera myndigheter i uppdrag att öka valdeltagandet. Eftersom demokratin inte bara har en viktig roll på valdagen, vill införa ett system med medborgarinitiativ även på nationell nivå. Detta gör det möjligt för medborgare att lägga förslag som har potential att röstas igenom i . Förtroendevalda i region- och kommunfullmäktige spelar en avgörande roll i att förverkliga demokratin. Ingen politiker ska behöva utsättas för hat, hot eller trakasserier. Vi vill därför stärka tryggheten för förtroendevalda och tydliggöra vilka aktörer som ansvarar för att säkerställa den. Även föreningslivet och enskilda opinionsbildare utsätts för hat och hot, därför behövs ett strategiskt arbete för att ta krafttag mot problemen. Intresseorganisationer spelar en viktig roll i en levande demokrati och tillför perspektiv och förslag som för vårt samhälle framåt. Det är viktigt att medborgarna känner till vilka intressen som är med och påverkar politiken. Därför vill vi öka transparensen inom lobbyismen. Offentlighetsprincipen är en av den svenska demokratins hörnstenar. Det är viktigt att alla har tillgång till information om hur våra gemensamma institutioner styrs och fungerar. Därför vill vi tydliggöra att offentlighetsprincipen även gäller friskolor. Fria och oberoende medier spelar en avgörande roll i vårt samhälle. I takt med att tekniken utvecklas måste också det statliga stödet till medierna förnyas. vill därför införa ett nytt och teknikneutralt mediestöd. Public service-medier ifrågasätts och utsätts allt oftare för hot, både i och i vår omvärld. Därför vill vi skydda public service i grundlagarna. Hoten mot vårt demokratiska statsskick och dess grundvalar behöver tas på allvar. Därför föreslår vi att det ska bli svårare att ändra våra grundlagar. För grundlagsändringar ska det krävas ett mellanliggande ordinarie riksdagsval, till skillnad från dagens ordning där detta val antingen kan vara ett ordinarie val eller ett extraval. Slutligen vill vi bygga vidare på det goda arbete som görs för att stärka mänskliga rättigheter i . Vi föreslår därför förstärkningar av det nya rättigheter som inrättas i . Dessa baseras på den statlige utredarens förslag för framtida utredningar och översyner. Vi vill låta utreda ett grundlagsskydd för institutets uppgifter och ledningsform och om regeringen bör ha en lagreglerad skyldighet att redovisa arbetet med mänskliga rättigheter till . Stärk medborgarnas möjlighet att påverka Sänk rösträttsåldern till och inled lokal försöksverksamhet Demokratin behöver utvecklas och breddas på flera olika sätt, bland annat genom att inkludera fler unga människor. I länder som , , , , , och får 16-åringar rösta, så även i delar av , och . Vi anser att det är hög tid för en sänkning även i , och att rösträttsåldern bör sänkas till i kommun-, region- och riksdagsvalen. En försöksverksamhet på nivå bör inledas. införde allmän rösträtt för män och en rösträttsålder på . Därefter gjordes ett antal viktiga reformer. är det kvinnor kunde utnyttja sin rösträtt. Rösträttsåldern sänktes successivt under seklets gång. till , till och så till dagens rösträttsålder - . har det gått ett halvt sekel . Vi anser nu att det är dags för en ytterligare sänkning, i syfte att bredda och stärka demokratin. Det är viktigt av flera skäl, bland annat eftersom varannan ung person inte känner sig inkluderad i samhället[1] och de flesta upplever att de inte har inflytande över det politiska beslutsfattandet. ser vi hur unga engagerar sig i viktiga samhällsfrågor, till exempel klimatfrågan. Vi ser också fördelar med att de flesta skulle gå i gymnasieskolan med goda möjligheter till kunskapsinhämtning det år de får rösta . Unga vill vara med och påverka! Vi är övertygade om att ungas tilltro till det politiska systemet skulle öka om de får delta i det. , som lämnade sitt betänkande 2016[2], föreslog att en försöksverksamhet med rösträttsålder bör genomföras vid lokala val, något som ännu inte har blivit verklighet. Genomsnittsåldern för förstagångsväljare i är , högsta. Med en sänkning till rösträttsålder skulle denna snittålder sänkas till . Vi anser att detta vore ett bra sätt att testa hur en generell sänkning skulle falla ut. Ge en eller flera myndigheter i uppdrag att öka valdeltagandet Vi har ett högt valdeltagande i - i riksdagsvalet deltog av de röstberättigade. Det högsta valdeltagandet i ett svenskt riksdagsval var 1976, då av dem som fick rösta deltog[3]. Även om dessa siffror är höga ur ett internationellt perspektiv, innebär det fortfarande att inte röstade i senaste riksdagsvalet. Det innebär en stor outnyttjad potential och många människor som inte använder en av de viktigaste möjligheterna att påverka samhället. Vi kan dessutom inte utgå ifrån att det historiskt höga valdeltagandet kommer att bestå. Vi behöver därför utveckla de verktyg som finns för att involvera människor i de politiska beslut som styr deras vardag. ansvarar centralt för genomförandet av val och landsomfattande folkomröstningar och dessutom för olika uppgifter kopplade till valet, bland annat att ge information om när, var och hur man röstar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har haft i uppdrag att genomföra skolval. Men det finns ingen myndighet som har ett uttryckligt uppdrag att öka valdeltagandet i . De politiska partierna genomför viktiga informationsinsatser, men vi tror att åtgärder också behöver vidtas av oberoende myndigheter - som ju har en annan roll och plattform för dialog med medborgarna. Vi anser därför att en eller flera myndigheter bör ges i uppdrag att genomföra insatser för att öka valdeltagandet och att en utredning bör analysera förutsättningarna för detta. Inför ett system med nationella medborgarinitiativ Ett medborgarinitiativ är ett direktdemokratiskt verktyg som möjliggör för enskilda att ge förslag till samhällsförändringar, till exempel lagförslag eller folkomröstningar. I finns verktyget på kommun- och regionnivå, men inte på nationell nivå. Olika system med medborgarinitiativ finns till exempel i , , , , och . finns ett system inom EU, där enskilda medborgare får samma möjlighet som , nämligen att uppmana Europeiska kommissionen att lägga fram lagförslag. För ett medborgarinitiativ krävs stödförklaringar från en miljon EU-medborgare i minst sju av 27 EU-länder[4]. Ett förslag som lämnades av demokratiutredningen i sitt betänkande 2016[5] var att införa folkmotioner till och till kommun- och . Det innebär att en enskild individ kan väcka ett förslag och om detta får stöd av en procent av de röstberättigade till eller av de folkbokförda i en kommun eller ett landsting (numera region) ska det tas upp som en motion. Om motionen fått tillräckligt stöd väcks den i på samma sätt som motioner av riksdagsledamöter och behandlas i ansvarigt utskott. Vi anser att införandet av ett system med folkmotioner, eller annan form av nationellt medborgarinitiativ, vore ett viktigt steg mot att stärka den svenska demokratin och öka medborgarnas inflytande i samhället. Det ska också vara möjligt för medborgare att ta initiativ till folkomröstningar på nationell nivå. Som vid fallet med EU:s medborgarinitiativ, bör nationella liksom regionala och lokala medborgarinitiativ kunna tas både med hjälp av liksom med elektroniska namninsamlingar. Stärk förtroendevaldas och opinionsbildares trygghet Hot och hat mot förtroendevalda är vanligt förekommande i . I Politikernas trygghetsundersökning (PTU) rapporterade (Brå) att var tredje förtroendevald utsatts för trakasserier, hot eller våld under . I en undersökning från Kommuner och Regioner (dåvarande SKL) 2018, om hot och hat mot kommunpolitiker i digitala miljöer, innehöll av alla kommentarer som handlar om en kommunstyrelseordförande någon form av hat, hot eller kränkningar. Kvinnliga kommunpolitiker utsattes för fler kränkande kommentarer än manliga[6]. Hot, hat och våld mot förtroendevalda får omedelbara konsekvenser för individen, men hotar också det demokratiska systemet i stort. Förtroendevalda i kommuner och regioner omfattas inte av arbetsmiljölagstiftningen, eftersom de inte är anställda. Det är i stället kommun- och regionfullmäktige som bär ansvaret, vilket innebär att olika politiska beslut kan fattas avseende hur hoten ska hanteras. Det är viktigt att arbeta för att öka tryggheten för förtroendevalda och att klargöra ansvarsfördelningen, så att det blir tydligt vilka instanser som ansvarar för att säkerställa tryggheten. Hot och hat är också ett stort hinder för föreningslivet och enskilda opinionsbildare som undviker att göra sin röst hörd på grund av risken att utsättas. Här behövs ett samlat strategiskt arbete som kombinerar ett stärkt rättsväsende och stöd till det civila samhället med satsningar på medie- och informationskunnighet, insatser mot desinformation samt krav på de globala plattformsföretagen. Öka transparensen inom lobbyismen Lobbying är ett viktigt verktyg som används av intresseorganisationer, däribland public affairs-företag, för att åstadkomma förändringar i t.ex. politik och lagstiftning. Denna möjlighet att påverka politiken bidrar till en levande demokrati och leder till värdefulla kontaktytor och utbyte av kunskap mellan olika samhällsaktörer. är det viktigt att verksamheten blir mer transparent, så att medborgare har insyn i vilka intressen som är med och påverkar de politiska besluten. har tidigare motionerat i om att öka transparensen och föreslog då inrättandet av ett register i över så kallade lobbyister som agerar för olika intressen gentemot riksdagsledamöter och anställda vid partikanslierna[7]. En liknande reglering infördes i 2019. Vi vill återigen lyfta detta som ett bra sätt att öka insynen. I andra änden anser vi också att organisationer, såsom public affairs-företag, själva bör redogöra för sina kontakter på lämpligt sätt. Denna kombination skulle medföra att transparensen ökar för aktörer på “båda sidor”. Vi anser därför att public affairs-företag ska vara skyldiga att öppet redovisa sina uppdragsgivare, inriktning på uppdrag samt kundlistor. Med kontakter bör schemalagda möten avses, som i reglering på området. Friskolor ska omfattas av offentlighetsprincipen Offentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenska demokratin och infördes genom antagandet av tryckfrihetsförordningen 1766. Principen innebär rätten för enskilda att ta del av allmänna handlingar. Grundtanken är att detta ska skapa ett samhällsklimat präglat av insyn och transparens som möjliggör för allmänheten att granska offentlig verksamhet. Principen hänger samman med folkstyret - att det är folket som styr riket och därför också har rätt till insyn i hur det styrs. En av det svenska samhällets viktigaste gemensamma institutioner är skolan, och det finns mycket starka skäl att säkerställa en god insyn i skolornas verksamhet. undantas friskolor enligt nuvarande ordning från offentlighetsprincipen, till skillnad från kommunala skolor. Vi måste kunna känna oss trygga med att alla skolhuvudmän tar uppdraget på största allvar och lever upp till det gemensammas förväntningar på kvalitet och värdegrund. Många privaträttsliga organ som utför uppdrag åt det offentliga omfattas redan av offentlighetsprincipen. Bland de organ som omfattas av skyldigheten, och räknas upp i en bilaga till offentlighets- och sekretesslagen, finns bland annat privat drivna högskolor som och men även föreningar såsom och [8]. Den som driver skola måste klara den insyn som offentlighetsprincipen medför. anser därför att även fristående skolor ska omfattas av offentlighetsprincipen i samma utsträckning som andra skolor. Försvåra möjligheten att ändra grundlagarna tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté för att utreda ett förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende ([9]). Bland många viktiga frågor ser kommittén över formerna för ändring av grundlagar. ser att demokratin och rättsstatens principer motarbetas, hotas och urholkas på många håll i världen. Vi ser också att inte är undantaget sådana angrepp - varken eller . Därför bör det vara svårare att ändra en grundlag, i syfte att skydda landets demokratiska styrelseskick och rättsstaten. För att ändra en grundlag krävs två riksdagebslut med mellanliggande val, en viktig garant mot hastiga politiska beslut som kan urholka demokratin. Enligt den ordning som gäller kan det mellanliggande riksdagsvalet vara antingen ett ordinarie val eller ett extraval. Vi anser att det mellanliggande valet enbart ska vara ett ordinarie val, i syfte att ytterligare skydda grundlagarna från alltför snabba förändringar som inte bygger på tillräckliga överväganden och diskussioner. Skydda public service i grundlag En mångfald av starka och oberoende medier i hela landet är en förutsättning för en stark demokrati. Alla människor, oavsett var i landet man bor, ska ha tillgång till ett allsidigt nyhets- och medieutbud av hög kvalitet, som kan fördjupa, skildra, granska och förklara samhällets skeenden. Medborgarna måste ha möjlighet att fatta beslut med tillräcklig och tillförlitlig kunskap som grund. Att det finns oberoende medier som kan förmedla sakliga nyheter och granska regering, riksdag och myndigheter är centralt för att kunna upprätthålla en vital demokrati. I när traditionella prenumererade dagstidningar når allt färre är det viktigare än kanske någonsin förr att public service kan vidmakthålla sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. I vår omvärld har vi sett hur auktoritära regeringar kort efter att de tillträtt har kunnat ta kontroll över landets tidigare public service, och omvandla dessa till regeringsstyrda propagandakanaler, som ett led i en avdemokratiseringsprocess. Vi är inte immuna mot att en sådan utveckling sker också i . En rapport från Reportrar utan gränser i [10] visar att det finns ett tydligt hot mot public service-medier även i . Även om SVT, SR och UR ges ett starkt oberoende i den lagstiftning som reglerar verksamheten, kan lagar ändras med ett klubbslag i . Det bör därför införas skydd för public service oberoende också i grundlag, så att möjligheterna för en regering som vill styra innehållet i programbolagens sändningar försvåras. Inför ett nytt och teknikneutralt mediestöd Vi lever i ett medielandskap under stor och snabb omvandling, där tidigare förutsättningar för mediekonsumtion och nyhetsförmedling ställts på ända. Tillgången till medier och information har blivit bättre, meningsutbyten och åsiktsyttringar har underlättats, fler kan producera och publicera medialt innehåll. skapar det nya medielandskapet utmaningar i form av urholkade affärsmodeller, medial polarisering, misstro mot medier och geografiska områden som ibland helt saknar journalistisk bevakning. En ambitiös mediepolitik strävar efter en levande mediemångfald, där starka, ansvarstagande och oberoende medier i hela landet, kan bidra till att händelser i samhället belyses ur olika perspektiv. Ett starkt public service i en livskraftig mediemarknad, som präglas av integritet, oberoende, medieetik och en mångfald av perspektiv, och som åtnjuter allmänhetens förtroende, utgör grunden i mediepolitik. Mediernas ekonomi var redan före coronapandemin hårt ansträngd med mycket små marginaler. Nyhetsmedier har avgörande betydelse för samhällets funktion i en kris och är av MSB definierade som samhällsviktig verksamhet. Om den ordinarie nyhetsförmedlingen upphör, t.ex. genom att dagstidningen slutar ges ut, skulle det kraftigt försämra allmänhetens tillgång till information och dessutom skapa oro som allvarligt kan förvärra den pågående krisen. Till skillnad från andra branscher har efterfrågan på nyhetsmediernas tjänster, d.v.s. nyheter, ökat kraftigt under pandemin. Antalet besökare på tidningarnas nyhetssidor är i många fall högre än . har botten gått ur annonsmarknaden som står för huvuddelen av nyhetsmediernas intäkter. Efterfrågan ökar, men intäkterna sjunker. En konsekvens av denna paradox är att flera av de generella åtgärder som införts för att underlätta för företag i rådande situation till stor del inte är tillämpliga på mediebranschen. Mot bakgrund av ovanstående ser vi i ett stort behov av att hitta en ny modell för mediestöd. En översyn av moms och skatter för nyhetsproduktion och journalistik är önskvärd. Det är också viktigt att och andra EU-stater tillsammans gör vad de kan för att underlätta för medierna att utveckla digitala affärsmodeller som ger stabila intäkter för att garantera mediernas oberoende av staten. Det är ett stort bekymmer för medier med samhällsjournalistiskt innehåll att annonsintäkterna minskat så kraftigt – (2008–2018) . Med anledning av att en stor andel av annonspengarna försvinner till utomnordiska aktörer, vill vi hitta nya vägar för rättvis konkurrens och likvärdig beskattning av teknikjättar och globala plattformar. Det nya mediestödet bör vara teknikneutralt, i syfte att säkerställa allmänhetens tillgång till en mångfald av allmänna nyhetsmedier. Genom inrättandet av ett nationellt rättigheter tar nu steg mot ett bättre förverkligande av de mänskliga rättigheterna. I utredningens betänkande[11] identifierades ett antal frågor som ansågs angelägna för framtida utredningar och översyner. Vi anser att arbetet med flera av dessa frågor med fördel kan inledas . Grundlagsreglering av institutets uppgifter och ledningsform Utredaren föreslog att en grundlagsreglering av institutets uppgifter och ledningsform bör utredas, ett förslag som tillstyrktes av flera remissinstanser. Med hänsyn till institutets viktiga uppgift att övervaka hur bl.a. regeringen och statliga myndigheter efterlever mänskliga rättigheter, bör institutet garanteras en stark ställning som inte kan rubbas lättvindigt. En grundlagsreglering skulle säkerställa institutets långsiktiga existens och stärka dess möjlighet att behålla en oberoende och stark ställning . Vi anser därför att förutsättningarna för en grundlagsreglering bör utredas. Regeringen bör ha en lagreglerad skyldighet att redovisa arbetet till Utredaren ansåg att det bör utredas om regeringen ska åläggas en lagreglerad skyldighet att för redovisa arbetet med att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Vi anser att det finns skäl att överväga en sådan redovisningsskyldighet, i syfte att säkerställa insyn i hur arbetet fortskrider. Axel (MP) [1] MUCF:s Fokus ? Ungas sociala inkludering i [2] SOU 2016:5 [5] SOU 2016:5 [8] längst ned [9] Ju 2020:04 grundlagskommitté [11] Ds 2019:4 Förslag till en nationell rättigheter i