mot · H9023777 · 2021-10-05 00:00:00 — Baserat på de utmaningar som de två organisationer står inför till följd av auktoritära regimers tilltagande inflytande krävs ett aktivt svenskt engagemang för reformer av organisationernas verksamhet och beslutsprocesser. Mänskliga rättigheter är universella och uttryckta i FN-deklarationen om mänskliga rättigheter och bygger på respekt för varje enskild individ. Global handel är en grundbult i dagens samhälle. Marknadsekonomi bygger på det öppna samhället vilket i sin tur utgår från att fundamentala mänskliga rättigheter tillämpas. har ett av tradition starkt engagemang för FN och dess underorganisationer. FN:s normativa regelverk har utgjort grunden för den internationella ordningen men utmanas i nutid allt mer. har i egenskap av att vara en stor bidragsgivare till FN ett stort ansvar för att ta på sig ett ledarskap till stöd för transparens, antikorruption och främjandet av reformprocesser inom FN och dess underorganisationer. Religionsfrihet är en universell mänsklig rättighet som måste värnas. Enligt en överenskommelse i FN äger alla rätt till tanke- samvets- och religionsfrihet. Rätten inkluderar rätten att byta religion eller tro, utöva som religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, andakt, enskilt eller tillsammans med andra. Trots FN-överenskommelsen lever en majoritet av jordens befolkning i varierande grad under religionsförtryck. Oavsett religionstillhörighet måste arbeta för att den universella rätten till den egna tron eller religion respekteras. möjligheter att uppnå konsensus om dagens världsomspännande utmaningar är kraftigt begränsade. Likaså gör inbyggda låsningar i inklusive veto-rätten att ett reformarbete av FN är mycket svårt att genomföra. Att diktaturer som har starkt sina positioner inom FN-systemet är illavarslande. Inte minst när dessa använder sin position i syfte att utestänga andra mindre länder från viktiga FN-organ. Detta blev extremt tydligt under Corona-pandemin när agerande blockare möjlighet till medlemskap i . Ett medlemskap som hade varit till gagn för världens arbete med att bekämpa pandemin. FN skulle, rätt använt, kunna vara en mobiliserande kraft att räkna med för att finna globala lösningar på världsomspännande utmaningar. kan FN:s resolutioner bidra till ökad demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, fred- och säkerhet samt möta klimathotets utmaningar om de används rätt. Ratificeringen av (ATT), som reglerar handeln av små och lätta vapen och förbjuder handel med vapen till krigförande stater, trädde i kraft , är ett exempel på när svenskt ledarskap inom FN kan bidra till en snabb och effektiv process inom FN-systemet. Agenda 2030 visar att FN:s medlemsländer kan komma överens om mål för utveckling. Rätt hanterade blir Agenda 2030:s sjutton globala mål redskap för mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ekonomiskt tillväxt och miljö. bör aktivt arbeta för att värderingar om rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och utveckling samt tillväxt skall utgöra självklara beståndsdelar i det internationella arbetet med genomförandet av Agenda 2030. Ekonomisk tillväxt är positivt för mänskliga rättigheter. Med en förbättrad ekonomisk utveckling i ett land ökar förutsättning för att fler barn skall få möjlighet att delta i utbildning. Med ökad ekonomisk utveckling följer också en förbättrad arbetsmarknad vilket kan motverka att människor hamnar i människohandel. uppgav 2020 att 21 miljoner människor var offer för olika former av tvångsarbete, människohandel och slaveri. Av dessa exploaterade 4,5 miljoner människor i sexuell handel och var fjärde utsatt för tvångsarbete var barn. skall aktivt arbeta mot alla former av människohandel i internationella avtal och diplomatiska relationer med andra länder. Boriana (M)