mot · H8024019 · 2021-04-28 00:00:00 — Ett land som anser sig ha råd med skatteavdrag för städning i hemmet för friska personer i arbetsför ålder måste även ta sig råd med en bra och värdig äldreomsorg. Coronaviruset har slagit hårt mot . Särskilt äldre har drabbats. av dem som dött var , var . Nära hälften bodde i särskilt boende, ytterligare en fjärdedel hade hemtjänst. Enligt Coronakommissionens bedömning har de höga dödstalen hos de äldre sin grund i den höga allmänna smittspridningen och strukturella brister inom äldreomsorgen. Dessa brister blev som tydligast i de kommuner och regioner som har en hög grad privata utförare. Utmaningarna med att koordinera dessa utförare på ett fungerande sätt har varit omfattande, vilket påverkade kvaliteten och möjligheterna att begränsa smittspridningen. Bristerna har varit kända länge och blev tydligt blottlagda i krisen – allt från bristen på skyddsutrustning till en underdimensionerad bemanning och otillräcklig medicinsk kompetens. har gett tydliga rekommendationer om åtgärder. Det handlar bl.a. om att kraftigt minska andelen timanställda och stärka den medicinska kompetensen. 7.10 Bort från marknadsskolan Skolan ska ge alla elever samma möjligheter till en bra utbildning och lägga grunden för ett liv med goda möjligheter att delta i och påverka det demokratiska samhället. En skola för ett modernt och demokratiskt samhälle handlar dock inte bara om att utbilda för arbetslivet – det handlar också om allas rätt till kunskap. Arbetarrörelsen byggde upp en skola för alla , i strid mot en höger som ville att kunskap skulle vara ett privilegium för några få. I inget annat land var skillnaderna i resultat mellan skolor så små som här. Nedskärningarna i den offentliga sektorn dränerade den allmänna skolans resurser. Så gjorde också den nästan obegränsade rätten att inrätta fristående skolor – till billigt pris och på kommersiella grunder. Utvecklingen går åt fel håll, då elevers bakgrund spelar en allt större roll . Hur mycket elever lär sig beror alltmer på vilken skola de hamnar i och vilka föräldrar de har. Så behöver det inte vara. vill återupprätta den jämlika och sammanhållna skolan. När elever med olika bakgrund och livsåskådning möts förbättras inte bara resultaten utan också sammanhållningen. Skolan kan inte avskaffa klassamhället men jämna ut klasskillnader så att alla barn får en bra start i livet. Därför bör den tillföras mer resurser som fördelas efter behov, så att de barn som behöver stöd kan få det direkt och inte halkar efter. För att kunna kompensera för elevers olika bakgrund och behov måste skolans resurser användas rätt och . För elever i behov av särskilt stöd sätts de största insatserna in först i slutet av och i gymnasieskolan, trots att all forskning visar att tidiga insatser ger bäst resultat. Vi vill ändra på detta och se till så att det finns tillräckliga resurser för särskilt stöd redan i förskolan och i . En förutsättning för ett riktigt bra skolsystem är att det fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. I skola och förskola ska det finnas personal så att varje barn får det stöd hen behöver, något som inte får prioriteras ned för att skapa vinstutdelning till ägarna. För att nå dit behöver skolan avkommersialiseras. anser att skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen – inte att generera vinst till privata bolag. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. stödde kommunaliseringen av skolan . Vi menade att ett kommunalt driftsansvar för skolverksamheten skulle ses som ett led i en ökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. Vi lyfte dock i samband med reformen en rad farhågor. Vi var bekymrade över att statens kostnader för skolan skulle vältras över på kommunerna och att likvärdigheten mellan skolorna och kommunerna skulle minska, att kommunerna skulle betrakta skolan som en verksamhet som alla andra som man gör nedskärningar på när den kommunala ekonomin kärvar. kan vi se hur underhållet av lokalerna blivit alltmer eftersatt och hur lärare fått allt fler arbetsuppgifter, vilket bidragit till en försämrad arbetsmiljö. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten därför återta huvudmannaskapet för skolan. 7.11 Stärkta sociala försäkringar Socialförsäkringarna är centrala i jämlikhetspolitiken. De fördelar resurser mellan människor utifrån förmåga och efter behov samt mellan de olika livsfaser vi går igenom. Robusta generella trygghetssystem minskar också framväxten av privata lösningar som i sin tur leder till ökad ojämlikhet. Socialförsäkringarna har urholkats . Det gäller inte minst pensionerna och sjukförsäkringen, inkluderat arbetsskadeförsäkringen, men också de ersättningar och bidrag som tillhör familjepolitiken. 7.11.1 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Alla kan bli sjuka. Alla har därför intresse av en bra sjukförsäkring. Den svenska sjukförsäkringen bygger på att personer som drabbas av sjukdom som gör dem oförmögna att arbeta fortsatt kan ha en rimlig ekonomisk situation samt få stöd att komma tillbaka till arbete. Det finns ett starkt stöd i befolkningen för att viktiga trygghetssystem som sjukförsäkringen ska finansieras gemensamt och solidariskt. Den tidigare borgerliga regeringens såväl som den nuvarande regeringens attacker mot sjukförsäkringen har lett till att många sjuka förvägras ekonomisk trygghet vid sjukdom. har blivit ett land där sjukdom för många har kommit att innebära fattigdom. Därmed urholkas legitimiteten i och förtroendet för sjukförsäkringen. Det krävs en rad förändringar för att återupprätta en sjukförsäkring som bygger på trygghet och solidaritet mellan oss alla som omfattas av den. Det regelverk som är styrande, med fasta tidsgränser inom sjukförsäkringen, drabbar LO-kvinnor hårdast och systemet förstärker köns- och klassorättvisorna. Tidsgränserna har gjort försäkringen stelbent och flyttat riskerna och ansvaret för sjukdom till den enskilde. Arbetsgivaren har en nyckelroll både i att förhindra att anställda blir sjuka och tvingas till sjukskrivning och i rehabiliteringen och återgången till arbetet. Det är från arbetet man sjukskrivs och till arbetet man ska rehabiliteras. anser att rehabiliteringskedjan, med stelbenta tidsgränser, bör slopas och ersättas av ett individuellt anpassat system där fokus hamnar på medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning utifrån förmågor hos den enskilde. Sjukförsäkringen behöver bli mer individanpassad. anser att ersättning bör finnas i fler steg än dagens fyra för att underlätta och göra det mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. Vid prövning av sjukpenning och sjukersättning ska göra en helhetsbedömning som kan väga in flera saker såsom ålder, arbetslivserfarenhet och bosättningsort. Den som är sjuk måste bli prövad mot arbeten som faktiskt finns på arbetsmarknaden. Regeringen har utrett sjukförsäkringen genom utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum och regeringens nationella samordnare för en välfungerande sjukskrivningsprocess. Utredningen och samordnaren presenterar, i sina respektive slutbetänkanden, viktiga förslag som skulle lösa en hel del problem och ta viktiga steg i rätt riktning om de genomfördes. har regeringen endast genomfört ett av förslagen och aviserat att den ska lägga fram ett annat i . anser att regeringen skyndsamt bör bereda resterande förslag. Det krävs också ytterligare förbättringar för de som är mer varaktigt sjuka och som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Centralt i sammanhanget är också att mjuka upp de väldigt hårda krav som finns för att över huvud taget kunna få sjuk- eller aktivitetsersättning. Att sannolikt har de hårdaste kraven inom för att få sjuk- och aktivitetsersättning är inte värdigt. Taket för sjukpenningen och sjukersättningen måste höjas för att säkra deras långsiktiga legitimitet. kommer att återkomma med konkreta förslag på förändringar i vår budgetmotion . Vår politik för en fungerande sjukförsäkring beskrivs närmare i motionen En ny sjukförsäkring (2020/21:1306). 7.11.2 Pensioner som går att leva på Det nuvarande pensionssystemet cementerar ojämlikheten på arbetsmarknaden. Det fungerar omfördelande från lågavlönade till högavlönade genom att de som kan jobba länge, och därmed betala in pensionsavgift länge, premieras. För dem som inte kan det, t.ex. på grund av fysiskt tunga arbetsuppgifter, finns ingen kompensation. Den som har haft goda arbetsvillkor och en stor grad av kontroll i sitt arbete har lägre risk för sjukskrivning, vilket ger högre pension. Det är framför allt personer med sådana arbeten som kan och vill fortsätta att arbeta och därmed får högre pension. Den som däremot har haft avbrott för sjukskrivningar och arbetslöshet eller går i pension tidigare på grund av att kroppen är utsliten av ett hårt arbetsliv får lägre pension. Systemet premierar därmed högre tjänstemän och akademiker som kommer in i systemet sent och kan jobba länge medan LO-grupper som börjar jobba i tidig ålder och slits ut tidigt straffas med lägre pensioner. Pensionssystemet tar ingen hänsyn till att klyftorna i utbildning och inkomst även skapar klyftor i medellivslängd. Pensionssystemet och den förda politiken har också medfört att har en högre andel fattigpensionärer än övriga . Pensionssystemet förstärker också de könsorättvisor som finns på arbetsmarknaden. Kvinnor har i genomsnitt av mäns pension och skillnaden ökar med åldern. Hälften av alla kvinnor tvingas ta ut garantipension till någon del för att klara sig. Systemet kompenserar inte för föräldraledighet och sjukpenningdagar på ett tillfredsställande sätt. I det nuvarande pensionssystemet riskerar en allt större andel av framtidens pensionärer att bli fattiga. Kommunalarbetare och industriarbetare får av sin slutlön i pension. För att inte riskera fattigdom brukar en pensionsnivå på 60–av slutlönen anses nödvändig. Även med inräknad tjänstepension ligger många arbetaryrken långt under detta. För den som är ung och planerar att gå i pension vid 65 kommer slutlönen att bli ännu lägre. Dagens 80‑talister riskerar att få pensioner som ligger en bit av lönen om systemet inte förbättras. Det nuvarande pensionssystemet slår också hårt mot den som inte klarar av att arbeta hela vägen fram till pensionsåldern. Det drabbar framför allt arbetare med slitsamma yrken. För att komma åt detta problem vill införa en möjlighet att avsluta sitt arbetsliv tidigare, utan att pensionen påverkas negativt. Dagens pensionssystem är underfinansierat och oförutsägbart. vill ha ett nytt pensionssystem som ger alla människor möjlighet att leva på sin pension, inte bara de som varit höginkomsttagare. Pensionssystemet måste ge alla ekonomisk trygghet, och man ska kunna räkna ut hur stor pensionen blir. Vi vill också ha en öppen och demokratisk process kring pensionerna i stället för den nuvarande icke-transparenta Pensionsgruppen. Tills vi har ett nytt pensionssystem kommer att verka för att förbättra det befintliga systemet. kommer att återkomma med konkreta förslag på förändringar i vår budgetmotion . Vår politik för ett bättre pensionssystem beskrivs närmare i motionen Förbättringar i pensionssystemet (2020/21:1307). 7.11.3 Ekonomisk trygghet för barnfamiljer Även om många barnfamiljer har fått det ekonomiskt bättre har det skett en ökning av andelen barnfamiljer som lever med låg ekonomisk standard. till ökade andelen från till . Utan familjepolitiska insatser skulle en fjärdedel av de svenska barnfamiljerna ha levt med låg ekonomisk standard. Denna siffra har varit relativt . Den omfördelande och fattigdomsreducerande effekten inom familjepolitiken har alltså minskat avsevärt . Vid en jämförelse av inkomstfattigdom mellan EU-länder syns kraftiga variationer såväl före som efter transfereringar. har gått från 5:e plats till 13:e plats avseende familjepolitikens betydelse på nivån av inkomstfattigdom. har den omfördelande effekten av samtliga socialförsäkringar till barnfamiljer nästan halverats. Störst är förändringen inom de behovsprövade bidragen. Av totalt i den ekonomiska familjepolitiken 2017 fungerar ca som omfördelande mellan barnhushållen, vilket motsvarar av ekonomiska familjepolitik. menar att denna trend måste vändas och att det är en av de viktigaste frågorna i socialförsäkringspolitiken. Att föräldrar ska fördela ansvar för hem och barn lika är en av de mest centrala jämställdhetsfrågorna. Ett jämnare uttag av föräldraledighet skulle göra att kvinnors inkomster och hälsa ökar och att män tar större ansvar för hem och barn. Alla barn har rätt till en bra relation med båda sina föräldrar. tar mammorna ut av föräldradagarna under barnets två första år. Tillsammans med regeringen drev igenom en tredje reserverad månad i föräldraförsäkringen 2016. En analys från visar att förändringen har lett till ett mer jämställt uttag av föräldradagar. Analysen visar att det är långt kvar till ett jämställt uttag och att ett mer styrande regelverk är nödvändigt. anser att föräldraförsäkringen måste individualiseras. Ett mer jämställt uttag gör att män tar mer ansvar för vård av sjukt barn och för hushållsarbetet. Kontakten mellan pappor och barn blir bättre om föräldrapenningdagarna har delats mer lika mellan föräldrarna. Barn får dessutom en bättre relation till båda sina föräldrar, vilket skapar trygghet. Vi avser att återkomma med skarpa förslag som syftar till en mer jämlik och jämställd familjepolitik. 8 förslag på budgetåtgärder 8.1 Äldreomsorg och hälso- och sjukvård Att det har funnits brister inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen har vi vetat . I den statliga utredningen vård uppmärksammas bl.a. vilka konsekvenser ”” har fått för vården. Styrmodellen har bl.a. bidragit till låg bemanning, timanställningar i stället för fasta anställningar samt inga reservlager av skyddsutrustning m.m. Vården och omsorgen har splittrats upp och människor med stort behov av vård har drabbats på grund av brist på samarbete mellan de olika vårdinstanserna. tillsatte regeringen en kommission för att utvärdera de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av covid-19. Det första delbetänkandet lämnades och handlade om äldreomsorgen under pandemin. Enligt kommissionen hade det funnits flera strukturella brister i äldreomsorgen. Bemanningen av medicinskt utbildad personal var för låg på äldreboendena och enhetscheferna hade för stora personalgrupper att arbetsleda. Man ansåg att behövde se över och säkerställa att bemanningen på särskilda boenden och i är tillräcklig för att göra ett bra jobb. vill se långsiktiga lösningar på samtliga brister som framkom i betänkande. Det krävs en samlad och långsiktig strategi för att säkerställa en stabil och säker vård och omsorg. Detta är särskilt viktigt när det gäller äldre multisjuka och personer med psykisk ohälsa. Äldre multisjuka måste få vård och omsorg i en samlad form och med god kontinuitet. Vård kring psykisk ohälsa måste kraftigt förbättras. Alla vårdcentraler bör vara skyldiga att erbjuda både kuratorskontakt och terapisamtal med legitimerad psykolog eller psykoterapeut. Vi måste säkerställa att människor med hälsoproblem inte faller mellan stolarna inom sjukvården. 8.1.1 Börja rusta upp äldreomsorgen Coronapandemin har på ett övertydligt sätt blottat den svenska välfärdens brister. Ett tydligt exempel på det är den fragmenterade äldreomsorgen som präglas av otrygga anställningar, låga löner, låg personaltäthet och på vissa håll en alltför låg utbildningsnivå hos personalen. vill lyfta ur krisen genom att lyfta välfärden. Personaltätheten måste öka och fler måste få stabila anställningsvillkor och goda möjligheter till vidareutbildning. Det finns goda förutsättningar att bättre komma till rätta med den arbetskraftsbrist som var känd redan före utbrottet av , eftersom många nu under coronakrisen sökt sig till vård- och omsorgsyrkena. Bristerna i äldreomsorgen har varit kända . Under krisen har de blivit ännu tydligare. Det gäller allt från bristen på skyddsutrustning till en underdimensionerad bemanning och otillräcklig medicinsk kompetens. har gett tydliga rekommendationer på åtgärder. Bland dem finns kraftiga minskningar av andelen timanställda och att stärka den medicinska kompetensen. har därför, tillsammans med och , tagit initiativ till ett antal satsningar i syfte att påbörja arbetet med att avhjälpa de strukturella bristerna som varit kända . Det handlar om ökad medicinsk kompetens, färre timanställningar och ökad personalkontinuitet samt ökade möjligheter till tryggt boende. Initiativet bifölls av , vilket innebär att vi sammantaget tillför till äldreomsorgen , utöver nu liggande budget. medför våra förslag ytterligare utgifter på . Utöver dessa satsningar behövs insatser för stärkt fortbildning och utökad forskning om äldreomsorg, om äldre och äldres levnadsvillkor. vill se ett slut på de ofrivilligt delade turerna och en extra semestervecka för anställda inom vård och äldreomsorg. Dessa förslag beskrivs närmare nedan. Vi vill också se fler anställda inom äldreomsorgen. För detta ändamål anser vi att ytterligare bör avsättas 2021. Behoven inom äldreomsorgen, som pandemin blottlagt, är omfattande. De satsningar föreslår här bör därför ses som ett första steg i en långsiktig upprustning. 8.1.2 Frivilligt med delade turer – betalt Inom äldreomsorgen råder det ofta tuffa arbetsvillkor och många anställda arbetar delade turer med ett långt obetalt uppehåll mitt . Att ha en uppdelad arbetsdag, på det sätt som delade turer innebär, påverkar de anställdas hälsa negativt och fråntar dem möjligheten till sammanhållen ledighet och återhämtning. I har kommunen kommit överens med fackförbundet om en modell där delade turer är frivilliga och där personalen får ekonomisk ersättning för uppehållet mellan turerna vid delade turer. Överenskommelsen har inneburit att enbart de som vill arbeta delade turer gör det och att de dessutom får betalt för den tid de tvingas vänta mellan passen. För att skapa bättre arbetsvillkor och göra arbetet i mer attraktivt bör en liknande lösning införas för hela landet. Kostnaden för att införa denna modell från beräknas uppgå till . 8.1.3 Bättre arbetsvillkor i hälso- och sjukvården Coronapandemin har synliggjort svagheter och brister i den svenska hälso- och sjukvården. Vården hade små marginaler när krisen kom och behoven ökade drastiskt. Antalet vårdplatser per invånare har mer än halverats i och vi har färre vårdplatser än andra länder inom EU och . Bristen på vårdplatser påverkar de anställdas arbetsmiljö negativt och mycket arbetstid som skulle kunnat ägnas åt patienterna går i stället åt till att jaga lediga vårdplatser. Regionerna har dessutom olika ekonomiska förutsättningar att möta framtidens utmaningar. arbetar knappt 300 000 medarbetare inom hälso- och sjukvården enligt Kommuner och Regioner (SKR). skulle man behöva nyrekrytera ca 118 000 personer för att behålla samma nivå på vårdens tjänster som . vill förbättra arbetsmiljön för personalen och därmed vården för patienter. Vi ser att det finns behov av ökad personaltäthet och satsningar på kompetensutveckling för den befintliga personalen. Arbetsmiljön och arbetsvillkoren behöver också förbättras. Genom sådana satsningar skulle flera av dem som lämnat anställningar inom hälso- och sjukvården kunna lockas tillbaka. Staten har ett ansvar för att utbilda olika yrkesgrupper som kan arbeta inom hälso- och sjukvården, och det ansvaret behöver man ta för att säkerställa personalkontinuiteten. anser att ytterligare resurser behövs för att i första hand förbättra arbetsvillkoren och därigenom öka personaltätheten, men också för att anställa fler medarbetare inom hälso- och sjukvården. Vi vill att ytterligare anslås till ändamålet . 8.1.4 Extra semesterlön för anställda inom vården och äldreomsorgen Den yrkesgrupp som har haft den tuffaste arbetssituationen under pandemin är personalen i hälso- och sjukvården och i äldreomsorgen. Utan deras insats hade konsekvenserna av covid-19 varit mycket mer omfattande. Men den stora press och ökade stress som pandemin förde med sig har fått stora konsekvenser för vårdpersonalen. har vården vid upprepade tillfällen slagit larm om överfulla avdelningar och utarbetad personal. Situationen har känts ohållbar. För att visa uppskattning och erkännande från statens sida bör en extra semestervecka tilldelas personalen i vården och omsorgen. En extra semestervecka skulle ge möjlighet till extra återhämtning och tid att vara med nära och kära efter den tunga period som vi är inne i . Förslaget ska inte ses som ett substitut för andra större och mer långsiktiga satsningar som behöver göras såsom att höja lönerna, skapa bättre arbetsvillkor samt öka bemanningen i vården. Förslaget ska gälla dem som arbetar inom vård och omsorg under pandemin och ska kunna tas ut när läget har normaliserats. Förslaget beräknas kosta . Om parterna så önskar ska de kunna förhandla fram andra sätt att ta ut medlen till de anställda än semesterdagar. Ett stabilt samhälle präglas av kraften i gemensamt ansvar och delaktighet. För är det viktigt att se alla som en resurs men värna de mest utsatta och sårbara. Coronapandemin har tydligt visat var samhällets stöd bäst behövs. Barn och unga vars föräldrar drabbats av ekonomiska svårigheter och arbetslöshet befinner sig i en svår situation liksom de kvinnor vars liv präglas av våld och förtryck i olika former. Pandemin har inneburit och kommer att innebära fortsatt stora påfrestningar för människor som redan kämpar för att få livet att gå runt. Det är viktigt att samhället reagerar och agerar. Stöd ska finnas innan problem och utanförskap hunnit uppstå, såväl som när hjälp behövs. Regeringens svar på dessa utmaningar har varit otillräckliga och ibland senfärdiga. införde regeringen en tillfällig höjning av bostadsbidraget för barnfamiljer som gällde fram . Efter påtryckningar från om att förlänga höjningen har regeringen nu föreslagit att den ska återinföras mellan 2021. har krävt att höjningen också ska omfatta unga utan barn och att de som har försörjningsstöd eller bostadstillägg ska få behålla det på samma nivå som tidigare, utan avräkning med anledning av det höjda bostadsbidraget. Dessa krav har regeringen tyvärr inte hörsammat. Coronapandemin har också visat på ett bristande snävt perspektiv i den svenska krisberedskapen. menar att krisberedskapen i högre grad måste inkludera och dess verksamhetsområde. Risk- och konsekvensanalyser för utsatta grupper bör tas i beaktande i krisberedskapen och krishanteringen för att kunna undvika att ojämlikhet och utsatthet förstärks ytterligare vid en kris. Kvinnojourerna beskriver att efterfrågan på stöd och hjälp från våldsutsatta har ökat som pandemin pågått. Detta kan antas bero på att isolering i hemmet har lett till en ökning av våld i nära relationer. När kvinnor blir utsatta för våld drabbas även barn och unga, och familjer vars tillvaro blivit extra ansträngd till följd av exempelvis arbetslöshet, distansundervisning och trångboddhet är särskilt utsatta. Regeringen avsatte 2020 en extra ändringsbudget på till civilsamhällesorganisationernas arbete med barn och unga i utsatta situationer samt med våldsutsatta kvinnor, hbtq-personer och de som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Utifrån att pandemin fortgår och att problemen verkar kvarstå eller till och med öka, vill att regeringens satsning görs till en permanent höjning av anslaget. Höjningen föreslås gälla och uppgår därmed till . välkomnar regeringens övriga satsningar inom området men vill lyfta risken att kvinnojourerna försätts i en svår situation utifrån att arbetsbelastningen kommer att öka. Av den anledningen vill vi att de anslag som meddelats ska permanentas. 8.2.2 Öka närvaro i skolan Skolan är i regel den plats utanför hemmet där barn och unga tillbringar mest tid och är därmed en lämplig plattform att utgå från för att erbjuda stöd och hjälp.