mot · H9024174 · 2021-10-05 00:00:00 — Fängslade och försvunna – , Ahmadreza Djalali och m.fl. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör agera och kräva frigivning av de politiska fångarna tillika svenska medborgarna , och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU och FN ställer kraftfulla krav på och avseende mänskliga rättigheter i samband med handel, bilaterala avtal, biståndsinsatser etc., och detta tillkännager för regeringen. Undertecknande ledamöter från de olika riksdagspartierna har skrivit en flerpartimotion som ett upprop för frigivandet av . Tyvärr har det inte hänt något nytt. är alltjämt fängslad under omänskliga förhållanden. Dessvärre finns det flera andra svenska medborgare som också har tillfångatagits av regimer och grupperingar, som inte ger mycket för vare sig yttrandefrihet eller mänskliga rättigheter. Det gäller till exempe förläggaren och författaren i , KI-forskaren i och människorättsaktivisten för Ahvaz-rörelsen, , som kidnappade under hans vistelse i . Vad gäller krav på Djalalis frigivning så har redan utfärdat en resolution. gäller det att den också fortsätter att kräva hans frigivning av den islamistiska regimen. Den svensk-eritreanska författaren och journalisten har suttit fängslad i . Detta utan rättegång och utan att ha anklagats för något brott. Mellan den 18–stängdes alla oberoende medier ner i och hundratals personer greps. sitter president kvar vid makten, medan och de andra journalisterna som greps med honom, är försvunna. Ingen vet vad som hänt dem eller var de befinner sig, och situationen i är fortsatt mycket svår med omfattande människorättskränkningar som sker i landet. har gått sedan fredsuppgörelsen mellan och . Men trots fredsuppgörelsen invaderade den eritreanska regimens trupper Tigray och hundratusentals människor tvingades på flykt, tusentals civila dödades och tusentals kvinnors och unga flickors kroppar användes som vapen för eritreanska och etiopiska soldater. De initiala förhoppningar som fanns om demokratiska framsteg i landet, i och med fredsprocessen med , har kommit kraftigt på skam. Till följd av covid-19 har FN:s speciella rapportör för uppmanat regeringen att släppa landets politiska fångar, däribland . Men tyvärr har reaktionen från regimen återigen varit iskall. Den och EU måste nu öka trycket på den eritreanska regimen för att få honom frisläppt. mottog i bistånd från EU. Detta är givetvis positivt men både handel och bistånd måste förenas med tydliga krav på mänskliga rättigheter och demokrati. När innehållet i nästa långtidsbudget (2021–2027) ska utformas måste stöd till landet förenas med tydliga krav om respekt för rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter men även att och andra politiska fångar frisläpps. Svensk-iranske , forskare och specialist på katastrofmedicin, har suttit fängslad i Evinfängelset i . Djalali är läkare och forskare med inriktning på katastrofmedicin, tidigare verksam vid bland annat i . Det är nu Djalali greps under en föreläsningsresa i efter anklagelser om att ha samarbetat med den israeliska säkerhetstjänsten. Trots intensiva förhör dröjde det efter gripandet innan han tilläts träffa en advokat. Hon nekades dock att representera Djalali under hans rättegång, där han istället representerades av en statligt utsedd försvarare. dömde till döden för ”korruption på jorden”. Domen baserades på ”erkännanden” som gavs under tortyr eller hot. Försvaret fick inte ta del av några handlingar eller bevisning under rättegången. Inga bevis som stödjer spionanklagelserna har presenterats. Domen fastställdes av . I ett handskrivet brev vittnar Djalali själv om de svåra förhållandena i fångenskap och om psykisk och fysisk tortyr. Läckta videofilmer inifrån Evinfängelset visar på flera övergrepp mot intagna och styrker Djalalis egna uppgifter om livet i fångenskap. Han har även uppgett att anklagelserna som riktas mot honom är en bestraffning sedan han vägrat att spionera på olika EU-länder för den iranska statens räkning. informerades Ahmadreza Djalali om att hans avrättning var nära förestående. Han ringde ett sista samtal till sin familj innan han fördes till en isoleringscell där han satt fängslad i . Något som FN beskrivit som tortyr. flyttades han tillbaka till allmän avdelning där han fortsatt nekas besök och telefonkontakt med sin familj. Inte ens när Ahmadrezas mamma insjuknade i covid-19 beviljades han permission för att få träffa henne på hennes dödsbädd. Han fick inte heller tillstånd att ringa. När hon sedan gick bort i sviterna av sjukdomen i nekades han än en gång permission både för att gå på hennes begravning och för att besöka hennes grav. Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd är också en grund för oro. Hans hälsa har försämrats enormt efter månader av isolering och dramatisk viktminskning. Djalali är i stort behov av en operation relaterad till ett tidigare kirurgiskt ingrepp som han aldrig återhämtade sig ordentligt ifrån och av en mer allmän medicinsk utredning utöver den som fängelset kan erbjuda. Trots detta nekas han sjukhusvård. Författaren och förläggaren frihetsberövades första gången när han försvann från sin semesterbostad i . drev han ett förlag och bokhandeln Books i . Både förlaget och bokhandeln var kända för att publicera och sälja regimkritiska böcker varav många är förbjudna i . greps på ett tåg i , mitt framför ögonen på två svenska diplomater. De tre var på väg till för en medicinsk undersökning då uppvisat symptom på nervsjukdom. Inget hördes från förrän då han dök upp på en ”presskonferens” för journalister från fastlands-Kina, och . I den ses han rikta hårda anklagelser mot och bland annat anklaga diplomaterna för att använda honom som en schackpjäs. Frivilligheten i dessa uttalanden har ifrågasatts av kritiker. dömdes till det hårda straffet fängelse för att ha försett utländsk makt med underrättelser. Enligt Amnesty är domen sannolikt kopplad till Guis försök att resa till med de två svenska diplomaterna. Undertecknade anser att det är hög tid att kräver frigivning av , Ahmadreza Djalali, och andra svenska medborgare som hålls som politiska fångar. har tagit ställning angående en gällande och andra fängslade svenska medborgare. Det är ett positivt steg. Men är det ett faktum att , Djalali och Minhai riskerar livet redan som det är, såväl med tyst diplomati som utan. Det är dags för regeringen att bli tydligare i sitt agerande och kräva frigivning av de ovan nämnda politiska fångarna tillika svenska medborgarna. bör även verka för att EU och FN och ska agera ytterligare för att , Ahmedreza Djalali, m.fl. ska friges. Amineh Kakabaveh (-)