mot · H9024195 · 2021-10-05 00:00:00 — Systemet har varit ett viktigt styrmedel för att öka andelen förnybar energi och främja förnybar elproduktion och har tjänat vårt land väl. Men certifikaten har på det stora hela spelat ut sin reella roll och en kontrollerad stängning av systemet är påbörjad. Osäkerheten kring energipolitiken framförs som ett stort problem av basindustrin. Som tidigare nämnts varslar om försämringar i kraftbalansen. Effekt- och kapacitetsutmaningen ställer krav på åtgärder. Under kalla vinterdagar kan det uppstå situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el. I dessa situationer räcker de planerade resurserna inte till utan måste då ta reserver som handlats upp i förväg, från den så kallade effektreserven. Den skapas genom att ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elhandelsföretag om att de minskar elförbrukningen. Effektreserven ska finnas tillgänglig mellan och . En administrativ ersättning utges för varje timme som förbrukningsresursen finns tillgänglig i effektreserven och en fast ersättning för produktionsresurserna. Kostnaderna för att använda effektreserven betalas av de balansansvariga företagen. upphandlar effektreserven direkt med resurs- eller anläggningsägaren i en upphandling som sker och där anbudet ska gälla minst 10 MW i ytterligare produktionskapacitet eller 5 MW i minskad elförbrukning, i alla fyra elområden. Effektreserven har varit beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver. Det faktum att flera reaktorer har lagts ned ökar effektreservens betydelse. Berörda myndigheter ska kontinuerligt följa utvecklingen på den svenska elmarknaden för att analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. har ett stort pågående arbete med att utveckla de stora stamnäten i . Ju fler ledningar som kan läggas i marken i stället för i luften, desto mer minskar risken för avbrott vid oväder och tunga snöfall. Det finns cirka 170 lokala elnätsägare i och i och med detta har även säkerhetsaspekten kommit . Tillgången till el är väsentlig i vårt samhälle, och det kan gå enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar när varken IT-infrastruktur eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elektriciteten inte fungerar. vill därför att och ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runtom i , och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser. har tidigare fört fram behovet av en cybersäkerhetsmyndighet, vilket även ovanstående skulle kunna inkluderas i. Rådande kapacitetsbrist hämmar tillväxten. Överföringskapaciteten från norr till söder måste öka, och tillståndsprocesserna, som kan dra ut , måste kortas så att behovet av utbyggt nät runt om i landet kan mötas inom rimliga tidsramar. De åtgärder som föreslås i den så kallade nätkoncessionsutredningen är i många delar välkomna, men tidsvinsten av förslagen lever inte upp till behoven. Ytterligare åtgärder bör framarbetas med syfte att förenkla och väsentligen påskynda tillståndsprocesserna. Den avhandlade propositionen ”Moderna tillståndsprocesser för elnät” var några steg år rätt håll men mer finns att göra. I enlighet med den följdmotion skrev vill vi bland annat att kravet på medgivande bör tas bort när det gäller vissa delar av ledningsförrättning. Regeringen bör återkomma med fler förslag på förenklingar i syfte att korta tillståndstiderna ännu mer. inställning är att hela landet ska tillförsäkras en trygg försörjning av el. förbinds med fastlandet via två likströmskablar i regionnätet och saknar som enda region direkt koppling till stamnätet. Kapaciteten på har nått taket vilket bland annat begränsar näringslivets utvecklingsmöjligheter. På ön finns växthusgasintensiv cementindustri med långt framskridna planer på att reducera sin miljöpåverkan genom elektrifiering. Omfattande investeringar i elektrifiering förutsätter emellertid kraftigt utökad tillgång på el samt att försörjningen går att lita på. har i det pressade läge man befinner sig i fått utstå en mängd strömavbrott . I sammanhanget ska också säkerhetspolitiska betydelse betonas. anser att regeringen bör ge i uppdrag att återuppta arbetet med att planera och anlägga en tredje elkabel mellan fastlandet och . Minskade fossila utsläpp för transportslagen genom elektrifiering står inrikestransporter med koldioxidekvivalenter för cirka en tredjedel av de samlade växthusgasutsläppen i . För att nå målen om en fossiloberoende fordonsflotta , har en ambition om att utsläppen från vägtrafiken minska jämfört med . Det krävs en kostnadseffektiv omställning och smart utformning av infrastrukturen för att minska utsläppen från våra trafikslag. Det är angeläget att utsläppen från inrikes transporter reduceras på ett hållbart sätt förenligt med våra samhällsekonomiska mål och att ny teknik som möjliggör detta kan främjas. Det behövs satsningar på forskning och utveckling av fossilfria bränslen och fordonstyper så som elbilar och elhybrider. Vi kristdemokrater ser bilen som ett redskap för frihet, den bidrar till social hållbarhet genom att överbrygga avstånd mellan människor och vi vänder oss mot den kamp som vissa för mot bilen som sådan, när det är utsläppen som ska bekämpas. Utvecklingen av en elektrifierad fordonsflotta går väldigt fort vilket naturligtvis är väldigt positivt. Men en akilleshäl är att efterfrågan på batterimineraler såsom litium, koppar och kobolt ökar kraftigt på ett sätt som är svårt att möta. är försörjningskedjan av dessa inte hållbar när det gäller etik eller miljö. Stor del av produktionen kommer från länder med villkor som inte är acceptabla sett med kristdemokratiska ögon. Uttrycket ”blodsbatterier” sammanfattar smärtsamt effektivt frågans etiska dilemma. Detta är något som EU har uppmärksammat och det finns planer för hur en hållbar och säker försörjningskedja för ett antal kritiska metaller och mineraler där inriktningen är att EU ska öka sin självförsörjning när det gäller batterimineraler. Ambitionen är att öka återvinningen och detta är ett absolut nödvändigt men inte tillräckligt steg mot bakgrund av den kraftigt ökade efterfrågan som en följd av den efterlängtade elektrifieringen. De länder som har tillgångar av dessa har därför ett ansvar – inte bara för de egna behoven – utan också för EU som helhet. är ett av dessa länder och vi har en hel del att bevisa på denna punkt. Våra långa och tidsödande tillståndsprocesser gör att många projekt stupar av utmattning på vägen. menar att gruvnäring måste ses i ett EU-perspektiv och att vi måste öka vår ambition att göra vår del för att säkra tillgången till batterimineraler. Med de traditioner har av att vara en gruvnation borde det vara fullt möjligt att ta täten för att skapa en hållbar försörjningskedja för en elektrifierad fordonsflotta. Men för att det ska bli verklighet måste det finns en helhjärtad dedikation från den lagstiftande makten att detta verkligen är något man vill. har det inte öppnats en enda helt ny gruva i vilket är ett problem av flera skäl. Elektrifiering av tunga vägtransporter Transportsektorn står för cirka en tredjedel av alla CO2 utsläpp som sker inom gränser. Om vi investerar i järnväg så att godstrafiken ökar så innebär det att vi minskar lastbilstrafiken med . De tunga lastbilarna står för utsläpp av . Det räcker således inte med att investera i järnväg om vi vill minska CO2-utsläppen. Om vi i stället elektrifierar de större vägarna kan vi minska CO2 utsläppen ifrån lastbilstrafiken med . Detta skulle innebära att CO2-utsläppen minskade med motsvarande av totala utsläpp. När det gäller personbilar är laddningstekniken väl utvecklad och är mest realistiskt på kort till medellång sikt. När det gäller tunga fordon är övergång till batteridrift svårare att genomföra. Flera tekniker och bränsleslag kan vara aktuella för att främja övergången till elektrifiering. En potentiell teknik är att använda vätgas som fordonsbränsle. I detta fall används bränsleceller som kompletterar ett batteri. finns ett antal tankstationer för dessa bränsleceller, de behöver dock bli fler för en sammanhängande infrastruktur. Fordon kan också ha kontinuerlig strömförsörjning som huvudkälla och komplettera under kortare sträckor med batteridrift. I finns flera studier på elektrifierade vägar. Ett av de mer kända projekten är el-lastbilarna som trafikerat en sträcka i . Sandvikensträckan har byggt på el från linor i luften. Världens första trådlösa elväg för tunga lastbilar och bussar står nu klar utanför . Målet är att testa teknik för trådlös eldrift under verkliga förhållanden. Även mellan och logistikområden finns en elväg som bygger på konduktiv överföring där en ”arm” från fordonet följer en skena i marken. Testplattformar för markburen elektrifiering bör utvärderas löpande i takt med användningen. En effektiv elektrifiering underlättas om staten är tydlig med att det är de enskilda huvudmännen som äger ansvaret för de egna vägarna. Det innebär att ska få uppdraget att elektrifiera riksvägarna (inklusive europavägarna). Kommuner och regioner har ansvar för att elektrifiera de vägar som de ansvarar för och som kan vara nödvändiga att elektrifiera för att skapa ett sammanhållande system. bör systemet vara självfinansierande i och med att de som nyttjar elen betalar för denna till systemägaren. Det kan övervägas om investeringen kan finansieras genom lån i Riksgälden, som återbetalas när intäkterna rullar in. Även om huvudregeln enligt budgetlagen är att infrastrukturinvesteringar ska finansieras med anslag kan lån i utgöra finansiering av investeringsutgifter under förutsättning att de slutliga kostnaderna inte beräknas komma att belasta statsbudgeten eller den offentliga sektorns finansiella sparande. Detta innebär att lånen ska återbetalas med intäkter som uppstår som en direkt följd av att investeringen görs. har antalet laddbara fordon ökat kraftigt och var cirka 240 000 personbilar, antalet bussar var drygt 600 och de lätta lastbilarna var nästan 7000. Tillväxten sett var för personbilarna . Detta är en utveckling som bör bejakas kraftfullt och därför är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Ett stort hinder för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med en för dåligt utbyggd laddinfrastruktur, den så kallade räckviddsångesten. Regeringen föreslår att anslag 1:5 tillförs 600 miljoner 2022. Anslaget får stödja publika stationer för snabbladdning av elfordon för tillgänglighet längs större vägar samt infrastruktur för elektrifiering av tunga transporter genom statisk laddning eller tankning. föreslår att anslaget tillförs ytterligare medel om för att på så vis påskynda arbetet. Forskning för ett fossilfritt flyg Innan pandemin slog till svarade flyget svarar för en relativt liten men växande volym klimatpåverkande utsläpp. Det är angeläget att fortsatt ligger i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. Gamla tiders koleldade ånglok kan ses som pittoreska inslag på diverse museibanor men det är inte förrän dieselloken ersattes av elektrifierade tåg som klimatnyttan med järnväg kom på plats. Flyget behöver göra samma klimatresa. var den första flygplatsen i världen med en stationär tankanläggning för bioflygbränsle. investerar flera flygplatser i kapacitet för att tanka och ta emot elektrifierat flyg. Målet för bör vara att all flygtrafik inom och till och från är fossilfri 2040. Detta är en hög ambition men den kan realiseras med hjälp av biojet samt elflyg där även vätgas är en komponent. Det är viktigt att möjliggöra tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. Vi föreslår därför en nationell plan för utveckling av morgondagens flygbränslen för att säkra tillgången till framtida flyg. Som tidigare motionerat och efterlyst har regeringen till slut gett besked att införa reduktionsplikt för flygfotogen. Användningen av hållbara flygbränslen kan därmed öka. att start- och landningsavgifterna ska vara miljö- och klimatstyrande för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. Vi föreslår att det genomförs en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. Som vi tidigare föreslagit utvidgas främjandeuppdrag gentemot hållbara biobränslen för flyg till en satsning som omfattar forskning och utveckling av elflyg. ökar detta anslag med inom anslag 1:4 Energiforskning. Utöver detta satsar på stöd för en utbyggd el-infrastruktur för elflyg. Dessa medel återfinns inom utgiftsområde 22 kommunikationer. Trafikanalys presenterade ett kunskapsunderlag med förslag på åtgärder som kan behövas för att främja en omställning till användning av elflyg. En framväxande komponent för flyg drivet av el, är vätgas. Med vätgasbränsleceller finns potentialen till stora vinster för planets vikt. Det är därför angeläget att vätgasens potential för flyget beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi. Klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Infångning och lagring av koldioxid I finns inga bergsformationer eller havsdjup som är lämpliga för koldioxidlagring. I och i finns däremot lämpliga områden. De identifierade 18 bäst lämpade lagringsplatserna för koldioxid inom har tillsammans en teoretisk lagringskapacitet som uppgår till mer än 86 gigaton. Med dagens utsläppstakt motsvarar denna lagringskapacitet av de nuvarande årliga koldioxidutsläpp som sker inom den nordiska regionen. Förutom enstaka projektstöd finns det få incitament till att investera i koldioxidinfångning i . Forskning och utveckling i sådan teknik är också sparsam. släpper svenska biokraftverk ut cirka 30 megaton CO2 . Detta innebär en stor potential för att dra ut koldioxid ur atmosfären. Växande träd och andra grödor binder kol. När dessa förbränns i biokraftverk bildas CO2 som då kan fångas in och lagras. Nettoeffekten blir att koldioxid tas bort ur atmosfären. Att har en så stor andel energi från biobränslen talar för att ska prioritera i teknik för infångning och lagring av CO2. Därigenom kan vi nyttja detta förnybara bränsle och bidra till nettoupptag ur atmosfären. behöver en nationell plan för hur koldioxidinfångning ska ske och bygga upp ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning av koldioxidavskiljning. Därtill behöver också regeringen arbeta för upprättandet av EU-gemensamma styrmedel. Potentialen som kan uppnås är enorm. Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. Utsläppshandelssystemet är ett s.k. "cap-and-trade"-system och täcker av den totala volymen av EU:s utsläpp av växthusgaser. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS – ) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFC). anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. infördes en marknadsstabilitetsreserv (MSR) som ska användas för att reglera antalet utsläppsrätter på marknaden (TNAC) och tjäna som reserv då antalet utsläppsrätter behöver balanseras. , och så länge antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger 833 miljoner, avsätts av utsläppsrätterna till MSR, istället för att auktioneras ut på marknaden. EU har dessutom infört en automatisk annulleringsmekanism; kommer bara lika många utsläppsrätter som auktionerades ut året innan att finnas kvar i reserven. Överskjutande rättigheter försvinner i en löpande, automatisk, annullering. Detta innebär en kraftfull minskning av antalet utsläppsrätter i omlopp, varpå priset för utsläpp förväntas stiga. kan dock påskynda denna process, och därigenom bidra på ett kostnadseffektivt sätt till att minska utsläppen i EU snabbare, genom att köpa upp utsläppsrätter. föreslår därför en kraftfull satsning på att minska utsläppen genom att avsätts , 2023 och 2024 till att köpa upp och senare annullera utsläppsrätter. innebär det i minskade koldioxidutsläpp, vilket motsvarar av vad lastbilsflottan i släpper ut och mer än dubbelt så mycket som de samlade utsläppen från inrikesflygtrafiken. kan utsläpp motsvarande totalt koldioxidekvivalenter reduceras. Av prioritetsskäl samt för att neutralisera villkor mellan olika kraftslag minskas anslag 1:3 Insatser för förnybar elproduktion med . Vi avsätter mer medel till energiforskning än regeringens förslag. Anslag 1:4 Energiforskning tillförs . De dediceras enligt följande: Kärnkraftsforskning , fossilfritt flyg respektive djupgeotermi . För att möjliggöra en högre ambitionsnivå avseende utbyggnad av laddstolpar för elfordon samt infrastruktur för elektrifierade tunga fordon utökar vi anslag 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter med . Till förmån för andra satsningar, och med hänvisning till att anslagets kostnadseffektivitet kan ifrågasättas, avvisar vi regeringens förslag till anslag 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. och minskar detta med .