mot · H902921 · 2021-09-29 00:00:00 — En svensk utvecklingspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling 4Demokrati och mänskliga rättigheter 9Folkrörelsernas roll i utvecklingspolitiken 10Fackliga rättigheter i utvecklingspolitiken 11Sveriges politik för global utveckling och Agenda 2030 13En utvecklingspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling 13.5Vatten, sanitet och hygien 13.7Handel och företags ansvar 14En biståndspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör integrera analys av civilsamhällets villkor och förslag för att främja civilsamhällets demokratiska utrymme i samtliga strategier som rör utvecklingssamarbetet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en strategi för att öka samverkan med likasinnade stater i syfte att värna det demokratiska utrymmet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för effektiv finansiering till civilsamhället i multilaterala organisationer och i den internationella givarsamordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsperspektivet måste omsättas i praktiken genom hela den svenska utvecklingspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder utifrån Sidas kartläggning av myndighetens arbete med barnrättsperspektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för att stärka barnrättsperspektivet inom det humanitära biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur stödet till hbtq-organisationer i mottagarländerna kan förstärkas och göras mer flexibelt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målsättningar kring funktionsnedsättning bör skrivas ut så att insatser blir mätbara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka informationsstödet till folkrörelser och frivilligorganisationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att Global får ett tydligt stöd och tillräcklig finansiering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga förslag på hur man ska hantera de hinder för utveckling som beskrivs i skrivelsen Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till uppfyllandet av Agenda 2030 och politik för global utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör slå fast att aldrig som enskilt land eller som medlem i EU ska medverka till att bistånd används för att stoppa människor på flykt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör avstå från vapenexport i sitt exportfrämjande arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, inom IMF och bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbete med vatten och sanitet behöver fokusera på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur de ska nå sina biståndsmål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en ökad samstämmighet och effektivitet i EU:s utvecklingspolitik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ökad insyn i den verksamhet som () och () bedriver och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de fattigaste länderna får totala och villkorslösa skuldavskrivningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för en global skuldrevision enligt norsk modell för att undersöka vilka fordringar som är legitima och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som i EU och FN bör agera för att uppmärksamma frågan om den växande skuldbördan och ta fram en strategi för att förebygga kommande skuldkriser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s och högsta beslutande organ, guvernörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i IMF och bör verka för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka möjligheterna för låntagare att själva utforma sin ekonomiska politik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att IMF:s och verksamhet anpassas till Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att allt utvecklingsbistånd ska följa biståndseffektivitetsagendan, utgå från respektive mottagarlands egna behov, respektera dess suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ha som mål att av biståndet ska gå till flickor och kvinnor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU, relevanta FN-organ, och de regionala utvecklingsbankerna förstärker sitt jämställdhetsarbete med målet att av allt utvecklingssamarbete ska gå till flickor och kvinnor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) till av den totala biståndsbudgeten samt verka inom EU och FN för att övriga biståndsgivare följer exempel, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka stödet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i det humanitära biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom utvecklingssamarbetet bör verka för inkluderande utbildning av hög kvalitet och trygga skolor för både flickor och pojkar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prioritera bistånd inom jordbruk till småskaliga bönder och agroekologiska metoder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utöka stödet till civilsamhällsorganisationer i partnerländer och i inom bistånd till jordbruk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, ska följa politik för global utveckling samt den svenska politikens utvecklingsmål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förändringarna i inte leder till en urholkning av biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör följa exempel och införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att stoppa förslaget att biståndspengar ska kunna användas till militär verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för förändringar av så att biståndet värnas och kostnader för flyktingmottagande, skuldavskrivningar och utländska studenter inte ska kunna räknas som bistånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur biståndets bristande förutsägbarhet till följd av växelkursfluktuationer kan motverkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur banker kan säkerställa transaktioner genom biståndsaktörer för att utföra biståndsinsatser i s.k. högriskländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör stärka transparensen inom biståndet inom de områden där det finns brister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet, och detta tillkännager för regeringen. vill se en rättvis och jämlik värld där alla människor har samma möjligheter och frihet att leva det liv de vill. Vi vill se en värld för nuvarande och kommande generation som inte överskrider planetens gränser. En värld där alla människor kan leva i frihet från fattigdom, frihet från orättvisor, frihet från våld, frihet från rasism, frihet till våra kroppar och till vår kärlek och frihet att se våra barn växa upp i trygghet och få den kunskap och det stöd de behöver för att bli det bästa de kan. Vi vill att alla människor ska kunna ha ett arbetsliv där vi förverkligar oss själva och där vi får en god lön och pension. Varje människas frihet hänger samman med alla människors frihet, med ett samhälle som tillåter och gör den möjlig. Det är i rättvisa och jämlika samhällen människors frihet växer sig som starkast. arbetar för att skapa ett samhälle för alla – inte bara några få. 3.1 En orättvis värld Den extrema fattigdomen i världen – antalet människor som lever på mindre än per dag – minskade kraftigt under . Dock lever fortfarande mer än halva jordens befolkning på mellan 2 och . 8 av 10 barn får vaccin mot mässling. Medellivslängden i världen har stigit till och barnadödligheten sjunkit till . Mödradödligheten har halverats till följd av en snabb utveckling , även om millenniemålet om att minska mödradödligheten med tre fjärdedelar inte nåddes. Barnadödligheten har också halverats och minskat i alla världens regioner. rapporterar FN att andelen svältande människor av världens befolkning ökar . har andelen svältande människor ökat, efter över av minskning. Antalet svältande började stiga . Världen är inte på väg att uppnå det globala målet om att avskaffa hunger till 2030. av världens befolkning – ungefär 2 miljarder människor – hade otillräckligt med mat till följd av konflikter, klimatpåverkan och bristande resurser. Effekterna av coronapandemin har ytterligare kraftigt ökat svälten med upp till 161 miljoner människor . Vår värld är trots en hel del förbättringar fortfarande präglad av djupa orättvisor. Klyftorna är stora mellan fattiga och rika människor, fattiga och rika länder och mellan kvinnor och män. Den rikaste procenten äger lika mycket som de övriga . Redan innan coronapandemin upplevde världen klyftor på extrema nivåer som ständigt växte; nu har coronakrisen bidragit till en ökning av ekonomisk ojämlikhet i nästan alla världens länder – . Det har aldrig hänt när statistik har förts. Enligt Oxfams rapport var förmögenhetstillväxten bland de 10 rikaste miljardärerna sedan pandemin började mer än tillräcklig för att förhindra att någon i världen föll i fattigdom p.g.a. viruset och för att betala för vaccin för hela jordens befolkning. Om kvinnor och män var lika representerade i de sektorer som har påverkats negativt av coronapandemin hade 112 miljoner färre kvinnor varit i hög risk att förlora sina inkomster eller jobb. Fattigdomen, ojämlikheten och ojämställdheten får konsekvenser. Över 2 miljarder människor saknar tillgång till rent vatten. dör en kvinna till följd av komplikationer vid en graviditet. Av dessa dödsfall sker i fattiga länder. ser vi hur demokratin är på tillbakagång runt om i världen. Reaktionära, patriarkala och rasistiska strömningar, ofta med stöd av en ekonomisk elit, skördar framgångar genom att rikta udden mot de redan mest utsatta och förstöra miljön och klimatet. I behövs en kraftfull politik för jämlikhet, rättvisa och hållbar global utveckling. 3.2 Utvecklings- och biståndspolitik Det finns tillräckligt med resurser för att utrota fattigdomen och ge alla människor ett värdigt liv. I stället för en rättvis fördelning hamnar merparten av världens resurser fortfarande i den rika delen av världen och hos den rikaste delen av befolkningen. Vår värld är orättvis därför att det finns de som tjänar på orättvisorna. menar att utveckling och fattigdomsbekämpning kräver en rad åtgärder på en rad områden: en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar, ett arbete för jämställdhet där kvinnor i fattiga länder sätter dagordningen, tydligare globala regler för utländska investeringar och rättvisa handelsregler, ett stopp för skatteflykt och skatteundandragande, ett skarpare regelverk för vapenhandel, skuldavskrivningar samt en effektiv biståndspolitik som följer och slår vakt om biståndets principer. I grunden anser vi att det krävs en ny ekonomisk världsordning med en tydlig omfördelning av makt och resurser från rika länder och rika människor till fattiga länder och fattiga människor, och från män till kvinnor. Biståndspolitiken är en del av utvecklingspolitiken, en viktig komponent för att nå utvecklingsmålen och utrota fattigdomen, men långt ifrån den enda vägen. Det samlade globala biståndet uppgår till omkring 175 miljarder USD . För varje biståndskrona som går från den rika delen av världen till den fattiga går i motsatt riktning i form av skatte- och kapitalflykt. Att vända denna utveckling är en central del i arbetet med att skapa en mer jämlik värld. Utifrån det samlade biståndets relativt sett små summor är det extra viktigt att värna biståndet. Det är också centralt att den samstämmighetspolitik som slagits fast både inom den svenska utvecklingspolitiken och inom EU och FN får ett mer kraftfullt genomslag. Det är endast så vi kan nå en mer rättvis värld. När det gäller biståndet ledde finanskrisen till att världens givarländer i allt mindre utsträckning lever upp till sina biståndsåtaganden. Detta som krisen slog som hårdast mot många fattiga länder som fått det ännu svårare att på egen hand ta sig ur fattigdom. Den trenden har kommit igen under coronapandemin; allt fler länder minskar på sitt bistånd på samma gång som förtrycket slår hårdast mot de mest utsatta. är vi långt ifrån FN:s mål om att givarländerna ska avsätta av sin BNI till bistånd. Även om det globala biståndet ökar räknat i USD så har det legat stilla på av givarländernas BNI . ser vi hur utrikespolitiken och biståndspolitiken påverkas av nationalistiska strömningar och inrikespolitiska ambitioner. Den svenska utvecklingspolitiken har förbättrats i och med regeringsskiftet . Uppdateringen av politik för global utveckling (PGU) och sammankopplingen med Agenda 2030 samt det nya policyramverket är steg i rätt riktning. Så också den feministiska utrikespolitiken som innehåller många förslag som tidigare motionerat om och drivit. Men ska vi få till en jämlik och jämställd värld som är hållbar för kommande generationer måste mer till och att vi är beredda på att göra det som krävs. 4 Demokrati och mänskliga rättigheter För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet, religions- och övertygelsefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. När alla människor på allvar har möjlighet att bestämma över sina egna liv kan verklig demokrati uppnås. Amnesty konstaterar i sin årsrapport om situationen för de mänskliga rättigheterna 2020/21 att pandemin har blottat en systematisk ojämlikhet över hela världen där etniska minoriteter, hälso- och sjukvårdsarbetare och kvinnor hör till dem som drabbats värst. Framväxten av en allt mer demoniserande politik märks världen över, med militärmaktens kupp och övergrepp på sin egen befolkning i som ett tydligt exempel, och systematiska övergrepp mot uigurer som ett annat. Krigen i och , konflikten i Sydsudan, stridigheterna i och omvärldens oförmåga att hantera dem samt ta hand om de människor som flyr från våldet beskrivs också som misslyckanden för världssamfundet. Den rika delen av världens, framför allt EU:s och , oförmåga att stå upp för flyktingars mänskliga rättigheter möter skarp kritik från Amnesty. I flera länder runt om i världen är situationen fortsatt svår när det gäller mötesfrihet och föreningsfrihet. I ökar gripandet av kvinnorättskämpar som organiserar sig och demonstrerar för kvinnors rättigheter, i samband med landets utträde ur konvention mot våld mot kvinnor (Istanbulkonventionen). behandling av individer och organisationer som uppfattas som regimkritiska är hårdare . I arresteras fredliga demonstranter, journalister och åskådare. Vissa av dem häktas godtyckligt, andra döms till böter efter orättvisa rättegångar. Polis tillåts använda övervåld och uppmuntrar även andra grupper att utföra våld mot demonstranter. har strejker och demonstrationer förbjudits i , , och och mötts av extrem brutalitet i , och . I och har massarresteringar genomförts vid protester. I har användning av dödliga vapen mot demonstranter, överdriven och olaglig användning av mindre dödliga vapen som tårgas, olagliga kvarhållanden och tortyr riktats mot människor i protesterna i som började och spred sig över landet. Amnesty uttrycker också fortsatt oro över hur staters fokusering på terrorbekämpning och säkerhet omdefinierar relationen mellan individers fri- och rättigheter och staters makt. De beskriver utvecklingen som ett skifte från ett synsätt där det är regeringars skyldighet att garantera medborgarnas säkerhet så att de kan åtnjuta sina rättigheter till ett synsätt där regeringar måste inskränka människors rättigheter för att kunna garantera deras säkerhet. Organisationen exemplifierar EU:s agenda för terrorbekämpning, lanserad , som utlovade att utnyttja teknologi för att skydda människor från våldsamma attacker. Men agendan har i stället kraftigt utökat övervakningskapaciteten och användningen av prediktiv teknologi på bekostnad av yttrandefrihet och rätten till integritet, rättvis rättegång och icke-diskriminering. Regeringar i , , och på annat håll har fortsatt att hindra och kriminalisera civilsamhällesorganisationer vars arbete involverar att rädda eller tillhandahålla humanitärt bistånd till migranter och asylsökande, i terrorbekämpningens namn. beskriver Amnesty hur inskränkningar av mänskliga rättigheter möter motstånd runt om i världen. Inte minst de feministiska rörelser som arrangerat omfattande protester mot inskränkt aborträtt och drivit kampanjer i kölvattnet av metoo. De omfattande demonstrationerna av i , som spridit sig över hela världen, och protesterna i mot repressiva jordbrukslagar och mot växande antimuslimism är andra positiva exempel. Det oberoende forskningsinstitutet vid granskar den demokratiska utvecklingen i världen. I sin årsrapport beskriver de att om 2019 var året av protester, blev 2020 året av nedstängning p.g.a. coronapandemin. Demokratin i världen har stadigt växt sig starkare och gör det i vissa länder än . Dock är demokratins nivå som den genomsnittliga globala medborgaren åtnjöt 2020 nere på nivåer världen hade runt 1990. Den vanligaste typen av regim är diktaturer med val, inte minst efter att världens tidigare största demokrati, , nu kategoriseras av som en diktatur med val. Utvecklingen följer vanligtvis ett liknande mönster. Styrande regeringar attackerar först media, facklig organisering och civilsamhället och polariserar samhällen genom att inte respektera motståndare och sprida falsk information, för att sedan undergräva formella institutioner och val. exemplifierar tillbakagången med utvecklingen i G20-länder som , , och . De nämner även som det land som haft störst tillbakagång av demokratiska rättigheter det senast årtiondet. Det lokala ägarskapet är en viktig princip inom biståndet. När givarländer låter sina egna intressen styra civilsamhällets insatser bryter de inte bara mot principen om hur biståndet ska utformas, utan de ger också stöd för auktoritära regimers påståenden om att civilsamhället är styrt utifrån – en argumentation som ofta används av auktoritära regimer för att misstänkliggöra organisationer och ibland även kriminalisera dem genom att kategorisera dem som utländska agenter eller spioner. Sida konstaterar i skrivelsen Utnyttjande av utvecklingssamarbetet för att motverka det krympande utrymmet för civilsamhället, att medan alla 41 nu gällande strategier för svenskt utvecklingssamarbete på bilateral, regional och global nivå innehåller skrivningar om demokrati och/eller mänskliga rättigheter, så nämner endast ett fåtal demokratiskt utrymme alternativt gynnsamt samhällsklimat för det civila samhället. menar att en översyn av strategierna är ett bra steg för att se till att det krympande utrymmet finns med som perspektiv i hela det svenska utvecklingsarbetet. Regeringen bör integrera analys av civilsamhällets villkor och förslag för att främja civilsamhällets demokratiska utrymme i samtliga strategier som rör utvecklingssamarbetet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Sida menar att ansträngningar för att värna det demokratiska utrymmet skulle kunna stärkas genom ökat internationellt samarbete med andra givare. Genom att öka samarbetet och utveckla en gemensam kommunikation med andra givare och utvecklingsaktörer blir påverkansarbetet i frågor som rör det krympande utrymmet mer effektivt. instämmer i att en tydligare samordning med andra likasinnade stater är en bra väg framåt för att värna det demokratiska utrymmet. Det är en strategi som varit framgångsrik inom andra områden, exempelvis sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Regeringen bör utarbeta en strategi för att öka samverkan med likasinnade stater i syfte att värna det demokratiska utrymmet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Mot bakgrund av de ökande hoten mot människorätts- och miljöförsvarare är det mycket viktigt att påverkar andra givare och multilaterala organisationer att ge tydligt och långsiktigt stöd till civilsamhällets utsatta aktörer. Stödet ska utgå från organisationernas egna analyser, behov och agendor. Regeringen bör verka för effektiv finansiering till civilsamhället i multilaterala organisationer och i den internationella givarsamordningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I en oroande tid måste vara en konsekvent och tydlig försvarare av mänskliga rättigheter och demokrati.