mot · H9023901 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1. ser bistånd som ett viktigt verktyg för att hjälpa fattiga och utsatta människor i utvecklingsländer. bistånd bör fokusera på att tillmötesgå drabbade personers grundläggande behov i deras omedelbara vardag. I en värld som till stor del präglas av god ekonomisk tillväxt, snabb förbättring av levnadsstandarder samt ökad framtidstro är det inte acceptabelt att miljoner människor världen över saknar tillgång till enkel sanitet, grundläggande sjukvård och säkert dricksvatten. Biståndet måste på hjälpa utvecklingsländerna att utveckla näringsliv och infrastruktur. Viktiga förutsättningar är även rättsstatens utveckling och demokrati. har den pågående Coronapandemin inneburit en global kris som har påverkat förutsättningarna för de flesta politikområden. Detta är fallet även avseende biståndspolitiken och det finns än större anledning att prioritera om och prioritera rätt när det gäller bistånd. Utgångspunkten behöver vara att inrikta biståndet på insatser som innebär hjälp där det finns störst akuta behov men också att prioritera nationella behov först. Risken är annars att motivationen för att hjälpa andra undergrävs om stora summor skickas utomlands som det pågår en omfattande pandemi i . bistånd fortsätter också att präglats av incidenter som understryker ett akut reformbehov och som i det längre perspektivet utgör ett hot mot allmänhetens förtroende för biståndet som verktyg. ser fyra konkreta problem som måste adresseras : en osund företagskultur vad gäller ersättningar inom biståndsorganisationer, bristfällig kontroll över utbetalningar och betalningsmottagare, otillräcklig resultatstyrning inom framförallt demokratibiståndet samt skadliga incitament som följer av utgiftsmålet om en procent av bruttonationalinkomsten (BNI). Till detta kommer även att det påtalats att biståndet i ett antal fall varit kontraproduktivt eftersom det gött korruption. Det genomsnittliga biståndet inom låg på av BNI, vilket är mindre än en tredjedel av vad regeringen vill lägga på det svenska internationella biståndet. Av samtliga 28 EU-länder är det enbart och som har ett bistånd på av BNI. Mot bakgrund av att biståndet utgör en betydande del av statsbudgeten är det uppfattning att av det svenska internationella biståndet behövs för mer akuta behov i . Regeringens målsättning om att spendera en så pass hög andel av BNI gör att risken blir stor för att se mellan fingrarna på kvalitetsbrister inom många projekt och organisationer. Sidas arbete mot korruption och oskäligt stora ersättningar är fortfarande mycket bristfälligt, trots att ett flertal mycket oroväckande korruptionsskandaler uppdagats . Sammantaget klarar inte Sida av att spendera regeringens anslag på ett kvalitetssäkert sätt, vilket riskerar att leda till ytterligare problem relaterade till korruption och organiserad brottslighet i mottagarländerna samt korruption inom de internationella organisationer dit pengarna slussas. Efter coronapandemins effekter och migrationsrelaterade kostnader är investeringsbehoven gällande bland annat grundläggande välfärd inklusive pensioner och rättsvårdande myndigheter mycket stora. Därför budgeterar vi för ett biståndsanslag inom utgiftsområde 7 på , vilket motsvarar av BNI. Med budgetförslag är , i europeisk och internationell jämförelse, en fortsatt mycket generös biståndsgivare. satsningar skiljer sig från regeringens på ett antal områden. Som andel av biståndsbudgeten satsar vi mer pengar på humanitära insatser jämfört med regeringens utfall , detta för att vi vill fokusera biståndet på de mest utsatta människorna. vill se ett särskilt fokus på flyktinghjälp. Under coronakrisen behövs även nödhjälp till områden där befolkningen drabbats av hunger som en följd av coronakrisen. vill för att öka effektiviteten i biståndet kraftigt reducera antalet internationella organisationer och fonder till vilka ger stöd, men öka stödet till organisationer som UNHCR, WFP, och WHO, vilka arbetar med hjälp till akut utsatta och med sjukdomsbekämpning. Totalt minskar stödet genom FN-systemet med 8 miljarder. Beträffade bilateralt bistånd bör det i första hand inriktas på områden där innehar ledande kompetens. På miljö- och klimatområdet investerar i bilaterala projekt för bland annat plantering av skog på degraderade marker och utveckling av vidareförädling där så är lämpligt för att använda råvaran långsiktigt. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utvärdering av internationellt bistånd -22 500 000 -28 500 000 Anslaget sänks genom att minska antalet FN-organisationer, internationella fonder och andra internationella organisationer genom vilka bistånd går, samt genom koncentration av biståndet till färre länder och fokusområden. 1:2 (Sida) Anslaget sänks till följd av en minskad biståndsram samt en tydligare biståndslinje där svenskt bistånd ska fokusera på färre projekt i färre mottagarländer. En större andel av biståndet behöver vidare direkt gå via bl.a. UNHCR och WFP för att lindra nöden i flyktingläger och områden drabbade av coronakrisen. Anslaget sänks jämfört med regeringens förslag. Anslaget sänks jämfört med regeringens förslag. 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Anslaget minskas något som en följd av minskade anslagsramar till internationellt bistånd, men dess andel av biståndsbudgeten ökas. Inom anslaget skall ett särskilt anslag finansieras för att utvärdera vilka arbetsmetoder inom biståndet som verkligen ger konkreta, mätbara resultat samt varför.