ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022659 · 2021-10-04 00:00:00 — Olika förutsättningar gällande fiske av siklöja ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fiskebeståndet av siklöja och se över varför det ser så olika ut i och och tillkännager detta för regeringen. I norra delen av är det väldigt nära mellan och . Det finns ett stort antal yrkesfiskare i båda länderna som lever på att fiska bland annat siklöja. SLU har gjort en undersökning som presenterats av en forskare och utifrån den forskningen har Hav och satt ett fångsttak på hur mycket siklöja som får fiskas i på den svenska sidan. Fritidsfiskare får fiska hur mycket man vill, fångsttaket gäller endast yrkesfiskare. Fritidsfiskarna får sina när fulla varje gång när de fiskar . När det gäller tillgång på strömming i andra delar av så räknas inte sälförekomsten in, men när det gäller siklöja i så räknar man in sälförekomst och påstår att den påverkar taket på fiske för yrkesfiskarna. har Hav och satt ett fångsttak på siklöja. Detta är en halvering från . På den finska sidan av så finns inget fångsttak utan där får man fiska siklöja utan begränsning. De svenska yrkesfiskarna ser de fiska yrkesfiskarna då de fiskar i samma vatten men de har helt olika förutsättningar Det lagda fångsttaket som satts i riskerar att 35 fiskeföretag i går i konkurs medan deras fiska kollegor får fiska fritt. Utifrån ovan anförda beskrivning så bör man göra en översyn av fiskebeståndet av siklöja och se över varför det ser så olika ut i och . i (M)
mot · H9022660 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en översyn av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Vid kommersiell användning av någons mark, såsom vid omfattande bärplockning, förekommer det att marken blir förstörd efter att den har missbrukats under exempelvis bärplockarnas framfart. Det borde inte vara på detta sätt som vår allemansrätt är tänkt att nyttjas. Att plocka bär är tillåtet enligt allemansrätten, även i stor skala och för försäljning. Men det får inte innebära orimliga problem för markägaren. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet att vara i naturen för oss alla. Det är djupt olyckligt när nedskräpning, skadegörelse eller olovlig terrängkörning blir ett problem för markägare och andra. Enligt allemansrätten ska vi alla ha tillgång till naturen. För att inga problem ska uppstå är det värdefullt att arrangören pratar med markägaren, och kommunen innan verksamheten startar. Många av problemen skulle på detta sätt kunna undvikas om arrangörer av organiserad bärplockning tar kontakt med markägare i förväg. Dock sker detta inte alltid, vilket kan orsaka stora bekymmer för våra markägare. I skyddad natur, exempelvis nationalparker och naturreservat, finns särskilda bestämmelser som kan innebära att allemansrätten är begränsad om det behövs för att uppnå syftet med naturskyddet. finns inga vägledande domar som reglerar allemansrätt och bärplockning. Vi föreslår att regeringen överväger att se över möjligheten till en översyn av allemansrätten för att om möjligt undvika att kommersiella verksamheter kan nyttja mark utan markägarens godkännande.
mot · H9022661 · 2021-10-04 00:00:00 — Minskning av antalet vargar i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av antalet vargar i så att vi närmar oss nivåer och tillkännager detta för regeringen. är ett stort land med stora markarealer. Det är många djurarter som ska rymmas på våra marker och då måste vi se till varje arts gynnsamma bevarandestatus. Det ser olika ut i vårt land gällande var vi ser olika djurarter men det är lite skrämmande när arter börjar sprida ut sig och bosätter sig i villaområden eller på andra ställen där de gör stor skada. I så anser regeringens utredare i rovdjursutredningen att vi ska ha 450 vargar i vårt land och att det är måttet på en gynnsam bevarandestatus. I har regeringen sagt 160 stycken vargar. En översyn bör göras så att vi närmar oss nivåer på antalet vargar för en gynnsam bevarandestatus.
mot · H9022662 · 2021-10-04 00:00:00 — Tydliga regler för att söka pengar ur Viltvårdsfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterierna måste vara tydliga att det fortsättningsvis är forskning om vilda djur som ligger till grund för att kunna söka pengar ur Viltvårdsfonden och tillkännager detta för regeringen. Jägare med vapenlicens och vapen måste betala för ett jaktkort. Dessa pengar går direkt in till Viltvårdsfonden. Denna fond är ämnad för att man kan söka pengar för forskning om vilda djur. så var det Viltvårdsfonden själva som bestämde hur pengarna skulle fördelas till de som ansökte om medel för forskning. har en ny rutin införts vilket innebär att det är som bestämmer hur pengarna för jaktkort ska fördelas. Kriterierna är inte tydliga så de tidigare kriterierna att det ska handla om forskning om vilda djur inte gäller längre. Det jägarna nu befarar är att exempelvis jaktmotståndare kan söka pengar ur Viltvårdsfonden och den tidigare forskningen om vilda djur går förlorad och pengarna som jägarna betalar för ett jaktkort går till andra ändamål. Kriterierna måste vara tydliga att det fortsättningsvis är forskning om vilda djur som är ligger till grund för att kunna söka pengar ur Viltvårdsfonden.
mot · H9022663 · 2021-10-04 00:00:00 — Märkning av material i kläder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en obligatorisk innehållsförteckning som lätt går att skanna av, för vilket material ett plagg innehåller, och tillkännager detta för regeringen. Textilier är resurskrävande material. Våra kläder slukar enorma resurser vad avser både vatten och olika fibrer i tillverkningen. Bomull är den vanligaste textilfibern och står för av alla våra klädtextilier. Tillverkningen kräver både mycket vatten och kemikalier. För att tillverka bomull åtgår i genomsnitt vatten. Vatten är en resurs som på många platser i världen är en bristvara och en resurs vi måste vara varsamma med. Därför borde alla textilkläder vara märkta på ett bra sätt som möjliggör återanvändning, vilket skulle spara enorma resurser av både vatten och miljö. finns exempelvis ”chip” man kan märka kläder med till en ringa kostnad, vilket skulle göra textilierna enkla att återanvända eftersom man enkelt skulle kunna sortera olika material och återanvända dem. Detta skulle leda till att nyproduktion av textiler skulle kunna minska och att textilierna skulle kunna återvinnas mera effektivt.
mot · H9022664 · 2021-10-04 00:00:00 — Tidsbegränsad fridlysning av fågel- och djurarter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fridlysning av olika djurarter ska vara tidsbegränsad och utvärderas på regelbunden basis och tillkännager detta för regeringen. Fridlysning är ett sätt att skydda vissa djur och fågelarter från utrotning. En fridlysning innebär att arten skyddas från all jakt och att endast skyddsjakt tillåts, vilket för vissa arter kan vara en ren överlevnadsfråga. Det finns dock risker med detta, en art utan naturliga fiender och god tillgång till föda kan helt ta över livsrummet och göra att andra djur och fåglar hotas. Ett exempel på detta är tranorna, här finns områden där de i princip var representerade av enbart enskilda fågelpar och är 25 000 individer. Detta innebär att andra fågelarter knappt finns kvar, såsom tofsvipan. Om man istället införde ett system där fridlysningen ex utvärderades skulle denna artexplosion undvikas.
mot · H9022665 · 2021-10-04 00:00:00 — Se över regelverket för allemansrätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av allemansrättens regler om ockupation av mark, ersättning vid markskador och kommersiell verksamhet utan avtal och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten är unik för och något vi bör värna. I kan vi vandra i skog och mark, plocka bär och svamp eller övernatta någon enstaka natt ute i naturen – utan tillstånd från markägaren i fråga. Men det förutsätter att man respekterar att det är en tillfällig vistelse och att man inte lämnar efter sig skador, vilket i de flesta fall inte sker. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet som vi ska vara rädda om och som också lockar utländska turister till den svenska landsbygden. Dessvärre har frågan om allemansrätten aktualiserats av mer negativa anledningar. Nämligen genom att privatpersoner eller näringsidkare nyttjar andra människors mark för kommersiell verksamhet, utan tillstånd från markägaren. Det bör inte vara acceptabelt att företag organiserar storskalig bärplockning utan avtal eller att privatpersoner slår läger på annans mark och sedan skräpar ner, bryter mot allemansrätten och uppehåller sig på platsen. är det svårt och tar tid för en markägare att få myndigheterna att agera om människor uppehåller sig på ens mark , och det är dessutom kostsamt. Inte heller kan en markägare göra mycket om oseriösa företag bussar in människor på hans eller hennes mark för att plocka bär i stor skala eller få till ersättning för de skador som detta sen medför på marken. Här måste förändringar till. Det vore välkommet med en översyn vad gäller förenklade regler för avhysning av människor som olagligen uppehåller sig på andras mark så att polisen kan agera snabbt. Regelverket kring ersättning för de skador som storskalig bärplockning eller olovliga läger medför för markägaren bör också ses över. Vid omfattande kommersiell verksamhet skulle det krävas ett avtal mellan den som nyttjar allemansrätten och markägaren. Det ska dock kommas ihåg att det finns turistföretag som anordnar natur- och äventyrsupplevelser som har avtal med markägarna i fråga där även frågor om eventuell ersättning ingår. Denna typ av landsbygdsturism är en tillgång dels för ökande turismintäkter i och dels för att den tar hänsyn till naturen. Men det måste finnas en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen, annars riskerar vi att allemansrätten försvinner på grund av att ett fåtal olagligen utnyttjar den. Det vore önskvärt med en översyn av reglerna för enklare avhysning av människor som uppehåller sig på annans mark, en översyn vad gäller möjlighet till eventuell ersättning vid uppkomna skador i naturen samt eftersträvansvärt med en begränsning av kommersiell verksamhet utan avtal med markägaren. Möjligheten till en översyn av dessa regler vore därmed välkommen för att värna allemansrätten.
mot · H9022667 · 2021-10-04 00:00:00 — Antibiotikamat importeras från EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram en strategi för offentlig upphandling av mat som säkerställer en låg grad av antibiotikaanvändning för att minska spridning av resistens och ge svenska bönder rättvisa konkurrensvillkor och tillkännager detta för regeringen. är det land i EU som använder minst antibiotika till sina djur enligt , europeiska läkemedelsmyndigheten. Av de 23 EU-länder som ingår i studien har den lägsta försäljningen av veterinärmedicinska antibiotika per kilo levande djur. I är den cirka så hög och i 16 gånger högre. har enligt rapporten från den högsta förbrukningen av antibiotika; den ligger på 30 gånger mer. Antibiotikaförbrukningen inom djurhållningen är större än för behandling av människor i exempelvis . Den situationen har vi lyckligtvis inte i . Här minskar försäljningen av veterinärt förskrivna antibiotika enligt den svenska antibiotikaövervakningen. Den veterinärt förskrivna antibiotikan uppgick till . Det kan jämföras med den svenska sjukvården där motsvarande siffra är . och EU behöver ställa höga krav på lägre antibiotikaanvändning vid djuruppfödning i förhandlingarna med om handelsavtalen för jordbruksprodukter. antibiotikaanvändning vid djuruppfödning är låg. Svenska djur är de friskaste i EU och risken att få i sig antibiotikaresistenta bakterier via svenskt kött är minimal. Det måste vi värna om och arbeta för att behålla. Politiken bör inte missgynna länder som använder mindre antibiotika i sin djuruppfödning, och arbetet bör genomsyras av att politiken driver på för en generell minskning av antibiotikaanvändning vid djuruppfödningen i övriga . behöver ta fram en tydlig strategi, i enlighet med gällande , för hur vi kan stoppa mat som upphandlas vid offentliga upphandlingar och som kommer från länder med hög användning av antibiotika i djuruppfödningen
mot · H9022668 · 2021-10-04 00:00:00 — Minska reservatsytan och producera mer skog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera naturreservat i syfte att se över om skogsmark inom reservaten som inte uppfyller bevarandekriterierna för skyddsvärd mark i stället bör lyftas bort från reservaten och gå tillbaka till skogsproducerande mark och tillkännager detta för regeringen. är ett av de länder som har stora ytor som är naturreservat eller skyddade i olika former av biotopskydd. Självklart ska vi skydda och bevara värdefulla naturområden med höga bevarandevärden. Men många reservat och skyddsvärda områden har förändrats och därför bör man på nytt pröva om naturvärdena verkligen är så höga som man kunde förvänta sig. Är biotopvärdena inte tillräckligt höga måste man också ifrågasätta om man behöver behålla det höga skyddet för vissa skogsområden. Därmed skulle man kunna minska de skyddade områdena så att vi kunde öka skogsproduktionen ytterligare i och istället ha hög kvalité på de skyddade områdena. och andra länder står inför en klimatförändring som innebär att vi måste kunna använda mer biobränsle och skogsråvaror för att minska klimatpåverkan. Här är skogen och skogsproduktionen viktig för att lyckas med omställningen. Skogen är en av våra absolut viktigaste näringsgrenar i som skapar jobb och tillväxt i hela landet. Dessutom är skogen en viktig kolsänka som binder och därmed hjälper till att minska och reducera klimatpåverkan. Därför är det viktigt att vi har en stor skogsproduktion av skogsråvara både till byggnationer och till biobränsle m.m. Reservaten med en dålig skogsproduktion och ved som inte används utan istället bryts ner och förmultnar hjälper inte till att minska koldioxidutsläppen på det sättet som riktig produktionsskog gör. Att bevara biologisk mångfald är viktigt, men de områden som kan återgå till ett aktivt skogsbruk igen bidrar mer till att rädda klimatproblemet än vad reservaten gör. Därför bör vi gå igenom samtliga reservat och biotopskyddade områden och se om det finns reservat eller delar av reservat som faktiskt inte har de höga bevarande- eller skyddsvärden som man kunde förvänta sig. De borde då istället återgå till produktionsskogen och minska klimatpåverkan. Vi behöver utvärdera naturreservat i syfte att se över om skogsmark inom reservaten som inte uppfyller bevarandekriterierna för skyddsvärd mark i stället bör lyftas bort från reservaten och gå tillbaka till skogsproducerande mark igen för att producera mer skogsråvara och därmed bidra till en minskande klimatpåverkan.
mot · H9022669 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagar och regelverk i syfte att öka konkurrenskraften för och produktionen av svensk honung och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lönsamheten och se över regler och skattelagar i syfte att göra svensk biodling helt skattebefriad och tillkännager detta för regeringen. Biodlingen är mycket viktig för landet och för våra växter och den biologiska mångfalden. Dessvärre finns det en stor risk att utländsk honung av många olika skäl kan komma att konkurrera ut delar av vår inhemska honungsproduktion. Lagar och regler gör att utländsk honung med lägre produktionskostnader och andra produktionsregler kan skaffa sig konkurrensfördelar. En otydlig märkning av importerad och blandad honung kan göra att många konsumenter har svårt att urskilja vad som är europeisk, övrig utländsk honung och vad som är riktig svensk honung. Därför behöver både regelverket runt biodlingen och märkningen ses över i syfte att stärka konkurrenskraften för svensk biodling och öka produktionen av svensk honung. finns det många hobbybiodlingar och färre yrkesbiodlare. Lönsamheten är ringa och ett stort arbete läggs ner för att sköta sina bin och skördarna varierar stort mellan år och område. Den stora förtjänsten svensk biodling gör utöver att producera svensk honung är arbetet med att pollinera växterna och därmed öka skördarna av såväl bär som frukt och lantbruksgrödor. Utan biodlarna hade dessa skördar minskat och vår biologiska mångfald hade äventyrats. En låg lönsamhet riskerar dock att leda till att antalet biodlare minskar och att skördarna av bär, frukt och lantbruksgrödor därmed minskar. Regeringen bör därför se över hur kan stärka lönsamheten för svensk biodling och se över regler och skattelagar i syfte att göra svensk biodling helt skattebefriad.
mot · H9022670 · 2021-10-04 00:00:00 — Möjlighet till ökad kemisk bekämpning av granbarkborren ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta en ökad kemisk bekämpning av granbarkborren och tillkännager detta för regeringen. Utöver den traditionella sök- och plockmetoden för att avverka och bortföra träd angripna av granbarkborren, så behöver underlätta för en ökad bekämpning av granbarkborren genom användning av kemiska växtskyddsmedel. Utöver de fällor och fångstvirke som man använder behöver utvecklingen och forskningen ta fram mer träffsäkra och effektiva kemiska växtskyddsmedel för att ännu mer kunna stoppa granbarkborrens skador i skogen. behöver också minska byråkratin runt bekämpningen av granbarkborren. Har man redan behörighet att använda relevanta kemiska växtskyddsmedel så ska man inte behöva söka tillstånd för att använda dem mot granbarkborren. De statliga reservaten måste skötas mycket bättre så att de inte är yngelrum för en förökning av granbarkborrar, som sedan sprids till kringliggande skogsfastigheter. behöver underlätta för en ökad kemisk bekämpning av granbarkborren och därmed öka effektiviteten i bekämpningen av granbarkborre.
mot · H9022671 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bli ett pilotområde där skogsägare som vill har möjlighet att testa nya bekämpningsmetoder mot granbarkborren och tillkännager detta för regeringen. Granbarkborren gör stora skador i våra produktionsskogar och orsakar miljardförluster för skogsägare. skogsreservat har även de drabbats mycket hårt av granbarkborren vilket medfört att granskogen inom stora områden där är helt död. Problemet med granbarkborren kommer förmodligen fortsätta och behöver vässa sina möjligheter till att bekämpa granbarkborren. Studier och försök pågår i andra länder som är hårt drabbade och även behöver ta del av dessa kunskaper men också öka testningen av nya bekämpningsmetoder även här i av granbarkborren. Därför borde inrätta ett pilotområde som skulle ge de skogsägarna inom området erbjudandet och möjligheten att prova och testa fler bekämpningsmetoder mot granbarkborren. Det måste självklart vara frivilligt för de skogsägare som deltar i försöken och testerna men det skulle kunna erbjudas till de skogsägarna som vill vara med och testa fler och nya sätt att bekämpa granbarkborren på. Därför skulle skogsägare i kunna vara ett pilotområde som erbjuder skogsägare inom området att testa och prova nya bekämpningsmetoder av granbarkborren.
mot · H9022673 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återställa avgiften för det statliga jaktkortet till och tillkännager detta för regeringen. Från och med /2022 så har den socialdemokratiska regeringen höjt viltvårdsavgiften/jaktkortet till . Avgiften var tidigare . Detta är en avgift som staten tar ut för att jägarna ska kunna få jaga på sina egna jaktmarker eller få del av bytet från sina egna jaktmarker. Självklart kan man inte bara höja avgifter och skatter på de som sköter om landets viltvård. jägare gör ett mycket bra jobb genom att reglera och vårda våra vilda djurstammar så att viltskador och trafikolyckor kan minimeras. De gör också ett mycket gott jobb när det gäller eftersök av trafikskadat vilt. Detta arbetet ska självklart uppskattas och inte ytterligare beskattas genom höjning av avgifter för jaktkortet. Därför bör jaktkortsavgiften återställas till max .
mot · H9022674 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återställa hanteringen och regelverket runt det allmänna uppdraget så som regelverket var utformat innan den socialdemokratiska regeringen ändrade detta, och detta tillkännager för regeringen. Det allmänna uppdraget har fungerat mycket bra sedan det infördes , och har skött detta på ett mycket bra sätt. Att förändra detta har det inte funnits någon politisk majoritet för eller uppdrag att genomföra. Trots detta så förändrade den socialdemokratiskt styrda regeringen förutsättningarna . Trots protester från jaktorganisationer och jägare i landet genomfördes dessa förändringar. Det allmänna uppdraget fungerade mycket bra tidigare innan regeringen ändrade förutsättningarna och därför ska det allmänna uppdraget återinföras så som det var innan .
mot · H9022675 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för det bottennära fisket och tillkännager detta för regeringen. behöver förtydliga regelverket runt det bottenära fisket det s.k. demersala fisket. fiskare behöver ha samma regelverk som det som gäller i våra grannländer och det borde vara en självklar svensk ståndpunkt. Regelverket bör då innehålla hur man kan överföra tillstånd för det bottennära fisket mer permanent då våra grannländer har detta systemet. Därför bör vi studera noga hur våra grannländer har löst frågan och försöka göra något liknande i . Fisket måste ännu mer lyftas upp som en viktig näringsverksamhet och att våra myndigheter skaffar sig en bättre kunskapsbas så att svenskt fiske inte tappar konkurrenskraft. måste också mer aktivt arbeta med att följa utvecklingen i övriga EU så att svenskt fiske inte missgynnas av konkurrenter i EU när det gäller stöd och ersättningar.
mot · H9022676 · 2021-10-04 00:00:00 — Myndigheter ska beakta livsmedelsstrategin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda myndigheter ska beakta livsmedelsstrategins mål och tillkännager detta för regeringen. har tagit en livsmedelsstrategi som tydligt pekar på att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Tyvärr sker inte detta bara genom ett riksdagsbeslut utan mer politiska åtgärder krävs för stärkt lönsamhet, stärkt konkurrenskraft, lika villkor, sänkta skatter, underlätta för ökad produktion, minska byråkratin och se till att lantbrukare tror och vågar investera igen. En av åtgärderna för att lyckas med livsmedelsstrategin är att myndigheter och verk får ett ännu tydligare uppdrag att hjälpa till att öka produktionen och därmed uppfylla andemeningen i livsmedelsstrategin.
mot · H9022677 · 2021-10-04 00:00:00 — Tydliga mål för att uppnå livsmedelsstrategin ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen för hur målen för livsmedelsstrategin ska uppnås och hur uppföljningen av målen ska genomföras och tillkännager detta för regeringen. Konkurrenskraften måste stärkas för svenskt lantbruk och vår livsmedelsproduktion. har högre kostnader i livsmedelskedjan än jämförbara länder i . Detta måste ses över. avgifter och skatter är ofta högre och även detta måste justeras. Dessutom har särkrav och administrativa bördor ofta kallat ”onödigt regelkrångel” och byråkrati. Regeringen har inte satt upp några tydliga mål för att uppnå och genomföra livsmedelsstrategin. måste nu ta fram tydliga mål och beslut och en tydlig uppföljning av målen så att livsmedelsstrategin om att öka svensk livsmedelsproduktion verkligen blir genomförd.