mot · H9023696 · 2021-10-05 00:00:00 — En nationell hälsofrämjande strategi – ett långsiktigt hälsosammare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och utveckla ersättningssystem som uppmuntrar och stärker långsiktiga hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsade resurser på hälsofrämjande insatser ska kopplas och villkoras till krav på uppföljning och utvärdering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra tidsramarna avseende arbetet att ta fram en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning om förebyggande åtgärder och effekter av insatser till anhöriga bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt säkra tillgången till dygnet runt-öppna nationella stödlinjer samt att säkerhetsställa tillgången till nära stödsamtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt vårdgaranti för barn och ungdomar som behöver hjälp av barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram ett oberoende system för uppföljning av väntetider och kvalitet inom psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda fysioterapeuter och arbetsterapeuter strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för skolpsykologer att arbeta förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att etablera en nationell infrastruktur i syfte att kunna tillgängliggöra och analysera hälsodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra lagstiftningen så att den underlättar för individer att dela egeninsamlade hälsodata med sin vårdgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa former och regelverk som möjliggör nya forum och arenor för proaktiva hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationella riktlinjer för rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla koordineringen av rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelbunden och systematisk uppföljning av riktade satsningar på hälsofrämjande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelbunden och systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera fysisk aktivitet på recept som hälsofrämjande åtgärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för förebyggande fysisk aktivitet på recept för seniorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för förebyggande social aktivitet på recept och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter och förutsättningar för systematiska hälsokontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram förutsättningar för regelbunden uppföljning av att alla kvinnor ska ha rätt till ett frivilligt hälsosamtal i mödravården som ett led i att metodiskt kunna identifiera kvinnosjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i arbetet med att ta fram nationella riktlinjer gällande obesitas/överviktsvård är centralt att struktur för uppföljning och återkoppling tas fram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa långsiktig finansiering och uppföljning av kvalitetsregistret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldrevaccin och att börja mäta vaccinationstäckningsgraden hos samtliga riskgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett särskilt vaccinationsprogram för äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra tidiga insatser inom mödravården, barnavårdscentralen och elevhälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram konkreta mätbara åtgärder som kan bryta utvecklingen av barnfetma i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera tillgängligheten av medicinskt ansvarig för rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga grundvårdutbildningar ska ge kunskaper och erfarenheter avseende aktiva hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen och vikten av hälsosamma matvanor inom flera arenor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för allergivården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om pollenmätningar i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsinsatser för att öka kunskapsnivån hos allmänheten om hälsofrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. föreslår att tar fram och genomför en nationell hälsofrämjande strategi. måste metodiskt, långsiktigt och strukturerat sträva efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. En samlad nationell strategi ska lägga fast några tydliga mål. Därtill peka ut prioriteringar, specifika satsningar och hur regelbunden uppföljning och utvärdering ska genomföras. Strategin ska peka ut hur vi gemensamt kan underlätta för alla människor att göra individuella hälsosammare val. Detta är en grundläggande uppgift som kräver nationellt ledarskap och ansvarstagande. befolkning består av många människor som är friska och mycket aktiva långt upp i hög ålder som ungefär hälften av befolkningen har övervikt eller fetma. har en befolkning med hög genomsnittlig livslängd som vi har många i arbetskraften som är sjukskrivna och många människor som lider av psykisk ohälsa. har också bland allra längsta vårdköer som vi riktar en väldigt liten andel av hälso- och sjukvårdens samlade resurser att arbeta metodiskt med hälsoförebyggande åtgärder. Därtill har en alldeles för svagt utbyggd samlad nära vård. Primärvården har en framtida nyckelfunktion att utföra vård och omsorg och förebyggande åtgärder som den inte klarar av att ge till alla invånare. Denna utveckling måste skyndsamt klara av att vända. måste börja arbeta mer sammanhållet, samordnat och systematiskt med åtgärder som är hälsofrämjande, preventiva och långsiktiga. En uttalad målsättning ska vara att bygga ett aktivt hälsosammare som är långsiktigt hållbart för alla invånare. Pekpinnar, tvång och förbud kommer inte leda till att människor börjar leva mer konsekvent långsiktigt hälsosamt. Det leder istället till känslor av otillräcklighet och dåligt samvete, oro och osäkerhet. Det är tillgång till stöd, hjälpmedel, kunskaper, rådgivning, samarbete och inspiration att leva mer hälsosamt som kan bidra till att det blir mindre kravfyllt och mer lustfyllt att skaffa sig hälsoförebyggande levnadsvanor. En av de allra största möjligheterna till metodisk och systematisk kvalitetshöjning och effektivisering av svensk hälso- och sjukvård ligger i ett samlat och samordnat omhändertagande av de mest sköra och sjuka. Personer som ofta är äldre, multisjuka och kroniskt sjuka. En annan av de allra största möjligheterna ligger i att på ett helt annat sätt och med betydligt mer kraft och resurser arbeta med mer samlade preventionsåtgärder i syfte att aktivt förhindra att sjukdom uppstår hos en frisk person eller förhindra att ett sjukdomstillstånd återkommer eller förhindra en försämring av en individs sjukdom, ofta kroniska sådana. Det är illa att behöva konstatera, som bland annat Cancerfonden tydligt gör, att politiska beslut snarare har försvagat än stärkt möjligheterna till samordnade effektiva förebyggande insatser gällande att främja människors hälsa[1]. Det finns omfattande utmaningar och problem avseende nuvarande styrning och organisering av hälso- och sjukvården kopplat till förebyggande hälsoarbete. Det förebyggande hälsofrämjande arbetet är alldeles för lågt prioriterat, det framkommer inte minst när det gäller nuvarande ersättningssystem och gjorda prioriteringar i budgetsammanhang. Hälso- och sjukvårdslagen är tydlig med att hälso- och sjukvården ska arbeta för att förebygga ohälsa. är nuvarande hälso- och sjukvård till allra största delen avgränsad till dem som redan är sjuka och har därmed ett starkt fokus på att vara vårdgivande. Detta är på ett sätt, med alla de problem och utmaningar som vården möter , fullt förståeligt, som det tydliggör behoven av en mer samlad styrning där alla aktörer som är berörda behöver inse att mer samarbete och samordning är nödvändigt för att kunna driva en mer aktiv samordnad prevention. Detta i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för att varje individ ska kunna fatta goda frivilliga val som är hälsofrämjande. Därtill finns det tydliga legala hinder som leder till att olika aktörer inom vården är skilda från varandra också rent informationsmässigt. Lagstiftningen gällande digitaliseringen av hälso- och sjukvården måste ses över såväl brett som specifikt. har föreslagit bland annat att lagstiftningen ska förändras i syfte att låta informationen följa individen inom hälso- och sjukvården, samt att kravet om aktivt samtycke ändras så att patienten antas samtycka till att vården får ta del av patientinformation. ställde sig en enig riksdag bakom ovan lydiga förslag från oss moderater. riktade då en uppmaning, genom ett tillkännagivande, till regeringen. måste regeringen visa på ledarskap och snabbt återkomma till med konkreta reformer i enlighet vad har föreslagit och beslutat. Därtill att patientdatalagen ses över i syfte att skapa möjligheter att använda data från alla vårdgivare till analyser och utveckling av verksamhet. Vi föreslår också till exempel att möjligheten att klassificera olika typer av vårdinformation utreds. Det är en uppenbar brist att inte har en samlad nationell hälsofrämjande strategi. Ingen regering oavsett politisk färg har tagit tag i denna fråga. Det är inte acceptabelt att frågor som rör alltifrån breda hälsofrämjande insatser till förebyggande åtgärder så som primärprevention och sekundärprevention och rehabilitering står så långt ned på den politiska dagordningen och i de årliga politiska prioriteringarna i form av årsbudgetar. Därtill hur nuvarande ersättningssystem inte uppmuntrar och bidrar till att höja upp och prioritera vikten av förebyggande hälsofrämjande åtgärder och insatser, därtill satsningar på rehabilitering. Det behövs till exempel ett tydligt fokus på fallprevention. Fallolyckor kostar, förutom allt mänskligt lidande och oro, [2]. Av dessa fallolyckor beräknas kunna förhindras genom träning. Detta borde omsättas i konkret handling [3]. Nuvarande regering beslutade att tillsätta en kommitté för jämlik hälsa. Denna kommitté antog namnet Kommissionen för jämlik hälsa och har levererat två delbetänkande och ett slutbetänkande . [4] Det är emellertid oroande och bekymmersamt att regeringen inte alls valt att fullt ut använda sig av dessa analyser och förslag som Kommissionen för jämlik hälsa lagt fram. Tvärtom har arbetet gått i stå och väldigt lite har blivit gjort av regeringen för att ta Kommissionens arbete vidare. Det är uppenbart att regeringen inte prioriterat det hälsofrämjande arbetet på ett långsiktigt strukturerat och metodiskt sätt. Regeringen förefaller oförberedd och sakna en plan för hur den ska ta ett nationellt ledarskap och ansvarstagande för det förebyggande hälsofrämjande arbetet. Det är välbelagt att medellivslängd och dödlighet tydligt skiljer sig mellan olika socioekonomiska grupper i . Människor med kort utbildningsbakgrund har kortare medellivslängd och högre dödlighet än personer med lång utbildning. Kvinnor i har längre medellivslängd än män, trots att de i många avseende har en sämre hälsa. Barn och ungas hälsa påverkas av familjebakgrund och levnadssätt under det tidiga livet som på många sätt har avgörande effekter för utveckling och hälsa senare i livet. De geografiska skillnaderna i avseende hälsa är tydliga. Det är stora skillnader i medellivslängd mellan norra och , samt mellan stad och landsbygd. Därtill finns det stora skillnader i hälsa inom större och medelstora städer genom att sammansättningen av befolkningen skiljer sig påtagligt åt mellan städernas olika delar. Det finns också betydande hälsoskillnader mellan människor i särskilt utsatta situationer och den övriga befolkningen. Det rör särskilt tydligt generellt betraktat personer med funktionsnedsättning, hbtq-personer samt vissa nationella minoriteter. Kommissionen för jämlik hälsa har i sitt utredningsarbete lagt fram två huvudsakliga inriktningar för förslag på hur hälsoskillnader i mellan olika befolkningsgrupper ska kunna minskas. Det handlar dels om förslag i syfte att skapa mer jämlika livsvillkor inom sju identifierade områden, dels om förslag med syfte att främja en mer strategisk styrning och uppföljning av insatser för jämlik hälsa. De sju identifierade områdena rör det tidiga livet, kunskaper och utbildning, arbete och arbetsförhållanden, inkomst och försörjningsmöjligheter, boende och närmiljö, levnadsvanor, samt inflytande och delaktighet. Det är helt centralt i arbetet med att skapa mer av struktur, metodik och långsiktighet gällande ett brett nationellt samlat hälsoarbete att använda gemensamma begreppsstrukturer och definitioner av vad som är vad i ett folkhälsoperspektiv. termbank är en bra utgångspunkt. Hälsofrämjande åtgärder fokuserar på människors självskattade bedömning av fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och syftar till att stärka eller bibehålla människors fysiska, psykiska och sociala välbefinnande. [7] betonar att det är viktigt att skilja på olika preventionsnivåer. Universella insatser riktar sig brett till hela befolkningen innan problemen har utvecklats. Selektiva insatser riktas till identifierade riskgrupper. Indikerade insatser riktas till individer; där ingår behandling av problem eller återfallsprevention. Det finns viktiga skillnader mellan förebyggande åtgärder så som primärprevention och sekundärprevention och andra viktiga insatser så som rehabilitering. Alla dessa åtgärder har sin viktiga funktion och användning i en nationell samlad hälsofrämjande strategi. Primärprevention är en förebyggande åtgärd som vidtas för att förhindra uppkomst av sjukdomar, skador, fysiska, psykiska eller social problem. Sekundärprevention är en förebyggande åtgärd för att i tidigt skede förhindra en negativ utveckling av fysiska, psykiska eller sociala problem, samt att förhindra ett återinsjuknande i tidigare genomliden sjukdom eller förhindra att latent sjukdomstillstånd utvecklas till kliniskt fastställd sjukdom[9]. Rehabilitering är insatser som ska bidra till att en person med förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, återvinner eller bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet. läggs en fjärdedel av hälsoinvesteringar på klinisk vård som bara en hundradel läggs på förebyggande satsningar på befolkningens hälsobeteende Sundare levnadsvanor i befolkningen som helhet anses av bedömare kunna förebygga av hjärt-kärlsjukligheten och av cancersjukligheten. Trots tydliga kunskaper och erfarenheter har inte förebyggande hälsofrämjande åtgärder någon avgörande politisk prioritet. Varför är det så? Ohälsa oavsett om det handlar om psykisk eller fysisk har ett omfattande pris för den enskilde individen och enorma kostnader för ett land. Att anstränga sig och göra vad man kan för att ta hand om sin hälsa innebär konkret att den som verkligen har behov av vård kan få det snabbare. Om alla tar det egna ansvaret fullt ut betyder det att det offentliga bättre kan leva upp till sina viktiga åtaganden. behöver på allvar starta upp arbetet med att ta fram en nationell hälsofrämjande strategi. Stora möjligheter, problem och utmaningar Kommissionen för jämlik hälsa beskrev och analyserade i sitt andra delbetänkande problem och utmaningar som finns gällande det nuvarande folkhälsopolitiska ramverket och varför folkhälsopolitiken inte fått avsett genomslag i praktiken. [11] Det handlar om bland annat följande helt grundläggande faktorer: Otydligheter i målstrukturen som försvårar styrning och uppföljning av den förda folkhälsopolitiken. Ett för snävt och ensidigt fokus på ett antal målområden. Det finns ett behov av en bredare ansats för att åstadkomma jämlikare folkhälsa. Varierande genomslag av att bedriva att aktivt arbete med folkhälsopolitiska frågor bland de relevanta aktörerna så som kommuner, regioner och statliga myndigheter. Myndigheterna prioriterar i lägre grad dels själva folkhälsoarbetet, dels jämlik hälsa i lägre utsträckning än kommuner och regioner. Uppdrag till statliga myndigheter gällande folkhälsa och jämlik hälsa saknas helt eller är oklara och otydliga. Det finns ett stort behov av ett systematiskt stöd och samordning av arbetet gällande folkhälsofrågor, inte minst från den nationella nivån. Detta råder det brist på. Cancerfondsrapporten konstaterade att det saknas samordning och att bristen på övergripande ansvar och ägarskap är det huvudsakliga problemet som mest relevant beskriver och förklarar varför arbetet med att förebygga människors ohälsa inte fungerat på ett fokuserat och tillfredsställande sätt. Det är talande att Cancerfonden uttryckte att det redan i samband med kommande process med statsbudgeten borde ledamöter kräva en redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit gällande till exempel hur uppföljningen av de åtta målområdena inom folkhälsopolitiken är tänkta att organiseras och struktureras. Bilden av utvecklingen av människors hälsa i är verkligen tudelad. Många människor är friska och aktiva ända upp i mycket hög ålder. beräknas mer än hälften av landets vuxna befolkning ha övervikt eller fetma. beräknar att åtminstone av all sjukdom i kan förhindras om vi som helhet förbättrar våra levnadsvanor. () anger att förbättrade levnadsvanor skulle kunna förebygga av all kranskärlssjukdom och stroke. Därtill av alla cancerfall och därtill förebygga och fördröja utveckling av typ2-diabetes. Cancerfonden betonar att minst en tredjedel av alla cancerfall är relaterade till våra levnadsvanor så som rökning, överdrivet solande, stort bruk av alkohol, ohälsosam kost och brist på fysisk aktivitet. Fetma och övervikt har samband med och ökar risken för att drabbas av flera olika sjukdomar så som cancer och typ2-diabetes. Det finns tydlig korrelation och bevis för samband mellan fetma och övervikt kopplat till åtminstone tretton olika former av cancersjukdomar. Så som bröstcancer, magsäckscancer, levercancer, äggstockscancer, bukspottkörtelcancer, njurcancer, tjocktarmscancer och ändtarmscancer. Det är dock helt centralt, anser vi, att påpeka och förtydliga att alla dessa fakta gäller generellt och inte specifika individer. Vilken människa som helst kan drabbas av till exempel lungcancer utan att ha rökt en enda cigarett eller pipa i hela sitt liv. Eller att personer drabbas av hjärtinfarkt som har motionerat regelbundet och ätit hälsosamt hela sitt liv. är det ett faktum att till exempel ungefär nio av tio fall av lungcancer är direkt relaterat till tobaksrökning. Och kända riskfaktorer för hjärtkärlsjukdomar är högt blodtryck, övervikt, rökning och höga blodfetter. Över 300 barn drabbas i av cancer men detta är naturligtvis inte alls kopplat och relaterat till levnadsvanor. Vem som helst kan när som helst drabbas, ung som gammal. Detta får emellertid inte hindra ett aktivt samordnat hälsofrämjande långsiktigt arbete. Särskilt oroande är det emellertid att andelen med övervikt eller fetma fortsätter att öka i den vuxna befolkningen i . I fall denna trend fortsätter väntas andelen med övervikt respektive fetma närma sig av befolkning redan inom kommande . Därtill är det extra oroväckande att svenska ungdomar som är ligger över genomsnittet jämfört med ungdomar i andra EU-länder gällande övervikt och fetma. Ett exempel är att av ungdomars totala energitillförsel sker genom intag av sötade drycker, glass och godis. Den totala konsumtionen av sötade drycker har fyrdubblats . Det finns ett klarlagt samband mellan övervikt och konsumtion av sötade drycker. Matvaneundersökningar visar att många barn, ungdomar och vuxna får i sig för mycket socker och salt. Därtill är det ett stort bekymmer att barn och ungdomar i rör på sig alldeles för lite. När det gäller 60 minuters daglig fysisk aktivitet är det av flickor och av pojkar mellan i som når upp till denna rekommendation. Vid en internationell jämförelse gällande antalet idrottstimmar i skolan per skolår så placerade sig i topp medan hamnar före sju av EU-länderna. En studie från Gymnastik- och () visar att så lite som en enda minuts så kallad lågintensivrörelse minskar risken för högt blodtryck, höga blodfetter och bukfetma. Rör vi på oss snabbare så minskar risken ännu mer. Några enkla råd som i all sin enkelhet utslaget på till exempel ger omfattande volymer av hälsofrämjande fysisk aktivitet är att strunta i hissen och ta trapporna istället. Om du går i trappor per dag ger detta trappträning . Tar du en tio minuters promenad per dag ger detta 60 timmars promenadträning . Det behöver absolut inte vara svårt att börja med hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Däremot kräver det medveten om vikten av att arbeta med att få in goda vanor i sitt vardagsliv. Enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys är hälso- och sjukvården gällande vården av de mest sköra och sjuka som ofta är äldre, multisjuka och kroniskt sjuka inte alls tillräckligt proaktiv, varken när det gäller att försöka förebygga följdsjukdomar eller förhindra att en försämring sker av befintliga sjukdomar och därmed minska behoven av akutsjukvård. Den allmänna kunskapen om sambanden och kopplingen mellan övervikt, ohälsosam kost och ökad risk för sjukdomar så som cancer, hjärt-kärl och typ2-diabetes behöver öka. Därtill att höja kunskapen om betydelsen av fysisk aktivitet och minskad risk för cancer, typ2-diabetes, demens och hjärt-kärlsjukdomar. I takt med att tobaksrökningen i fortsätter att minska som andelen personer med övervikt och fetma fortsätter att öka kan övervikt komma att bli den största påverkbara riskfaktorn för att kunna minska insjuknande i cancer. Tobaksrökning är emellertid ett av världens allra allvarligaste folkhälsoproblem. beskriver det som en global epidemi som orsakar ungefär 5,4 miljoner människors död. Bruk av tobak i form av tobaksrökning är den ledande påverkningsbara dödsorsaken i höginkomstländer och flera studier har visat en betydande koppling mellan tobaksrökning och sjukdom, så som lungcancer.