mot · H8024032 · 2021-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:100 ekonomiska vårproposition 2 Det ekonomiska läget 2.2 Uppföljning av jobblöfte om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 2.2.1 Facit: Plats 23 av EU:s 27 länder 2.2.2 Jobbpolitiken fungerar inte 2.2.3 Ett ökat arbetskraftsdeltagande förklarar inte varför rasat i arbetslöshetsrankningen 3 åtgärder under krisen 3.1 krisinitiativ som antagits av riksdag/regering 4 En politik för jobb och tillväxt 4.2 Halverad långtidsarbetslöshet på tre år 4.2.1 Effekter av jobbpaket på offentliga finanser och volymer 4.2.2 Jobbpremie för långtidsarbetslösa 4.2.3 Förstärkta nystartsjobb och stopp för extratjänster 4.2.4 Särskild satsning på nystartsjobb för unga och för personer 4.2.5 Fler praktikplatser och bättre styrning av Arbetsförmedlingen 4.2.6 Förstärkta omställnings- och utbildningsmöjligheter för långtidsarbetslösa 4.2.7 Praktisk kompetensutveckling – för äldre med arbetslivserfarenhet 4.2.8 Motverka långtidsarbetslöshet bland unga – med praktik och utbildning 4.3 Fler invandrare ska försörja sig själva 4.3.2 Förstärkta jobbincitament i 4.3.4 Krav på godkänd sfi för bidrag 4.4 Reformer för fler jobb och högre tillväxt 4.4.2 Minskat regelkrångel för företag 5 ska vara tryggt 5.1 Hela rättsväsendet behöver stärkas 5.2 Stärk för att bekämpa brottslighet 5.3 En ny riktad lönesatsning för poliser 5.4 Nya tekniska möjligheter för polisen att utreda grov brottslighet 5.5 Stoppa mäns våld mot kvinnor 5.6 Hårdare straff vid sexualbrott 5.7 Strängare syn på ungas brottslighet 6 Återställ ordning och reda 6.1 Invandringen ska vara bra för 6.1.2 Anpassning till det svenska samhället 6.1.3 Minskat mottagande av kvotflyktingar 6.1.5 Ett nej ska vara ett nej 6.2.1 Genomför en nationell folkräkning 6.2.2 Reformer mot bidragsfusk 6.2.3 Reformera folkbildningen för att stävja fusk 7 Valuta för skattepengarna 7.1 Sänkt skatt på pension 7.2 Sjukvård att lita på 7.2.1 Korta köerna till sjukvården 7.2.2 Cancervård utan köer – med en ny uppdaterad nationell cancerstrategi 7.2.3 Stärk den medicinska kompetensen i äldreomsorgen 7.3 En skola som fungerar för alla 7.3.1 Mer undervisningstid och obligatorisk läxhjälp 7.3.2 Stäng dåliga skolor 7.3.4 Ändrad lag för ordning och trygghet i skolan 7.3.6 Handlingsplan för barn och unga under pandemin 7.4 Stärkt försvar och bättre krisberedskap 7.4.1 Höj försvarsanslagen och inför Natooption 7.4.2 Stärkt krisberedskap och förbättrad cybersäkerhet 7.5 Ett minskat och mera effektivt bistånd 7.5.1 Mer långsiktighet, kontroll och fokusering 7.5.2 Öka det humanitära biståndets andel av det totala biståndet 8.1 ska klara klimatomställningen 8.1.2 och bygg ut kärnkraften 8.1.3 Bygg ut elnäten 8.1.5 Gröna bränslen och ett aktivt skogsbruk 8.1.6 Elektrifiering av fordonsflottan 8.1.7 Internationellt klimatarbete och ren natur 8.2 En bättre fungerande bostadsmarknad 8.2.2 Gör det enklare att köpa och hyra bostad 8.3 Bra infrastruktur i hela godkänner de förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. Jobben var främsta löfte – men blev hans största misslyckande. är det land i hela EU där arbetslösheten ökat mest sedan regeringen tillträdde 2014. Aldrig har så många varit långtidsarbetslösa som . Därför föreslår nu ett kraftfullt jobbpaket på som kan halvera antalet långtidsarbetslösa . fortsätter otryggheten att breda ut sig – i vårmotionen stärker vi därför polisens möjligheter att bekämpa gängen och utökar lönesatsningen till poliser. Den ekonomiska krisen till följd av pandemin har slagit hårt och brett . Och den har förvärrats av januaripartiernas ointresse av att rädda jobb. har tagit ledartröjan när det gäller att rädda jobb i krisen. tog initiativ till omställningsstödet, företagsakuten och sänkta arbetsgivaravgifter. När regeringen tog sommarledigt arbetade fram stöd till de enskilda näringsidkarna. Medan finansministern åkte på skidsemester var kvar i och arbetade fram krisstöd. Och medan centerledaren stått och skramlat med kastruller på Instagram har arbetat fram förslag för att rädda jobben i restaurangnäringen – de ser nu ut att kunna samla majoritet i , vilket är viktigt och bra. För all arbetslöshet är problematisk. Men allvarligast är att nästan 200 000 personer varit arbetslösa . Det innebär att långtidsarbetslösheten är den högsta . Det är inte mer av samma politik som försatt i den situationen som kommer att lösa problemet. Att regeringen tycks tro att det är gamla utdömda extratjänster som ska ta oss ur krisen imponerar inte. föreslår nu ett kraftfullt jobbpaket som kan vända utvecklingen och halvera långtidsarbetslösheten . Vi vill införa en tillfällig jobbpremie för alla långtidsarbetslösa för att stärka drivkraften att gå från långvarigt bidragsberoende till arbete. Den som lämnar långtidsarbetslöshet för jobb får behålla mer av arbetsinkomsten . Detta har testats med stor framgång i , senast –2019, då över 55 000 långtidsarbetslösa fick en jobbpremie när de gick från bidrag till arbete. Vi föreslår 30 000 fler nystartsjobb och sätter stopp för extratjänsterna. Nystartsjobben är det mest effektiva stödet för långtidsarbetslösa, ändå har de halverats under . vill mer än fördubbla antalet nystartsjobb så att de blir fler än efter finanskrisen. sätter vi stopp för regeringens extratjänster – av de som haft en extratjänst får ett reguljärt jobb. satsar på 20 000 fler praktikplatser. Arbetslöshet får inte leda till passivitet. Praktikplatserna bör särskilt riktas mot unga och äldre, eftersom de drabbats hårdast av den ökade arbetslösheten. Tillsammans med en skärpt integrationspolitik – med bidragstak, kvalificering till välfärden och krav på att lära sig svenska bedömer vi att förslagen kan halvera långtidsarbetslösheten . Vid sidan av arbetslösheten ökar otryggheten, och kriminaliteten har blivit grövre. Barn utsätts för rån, och mäns våld mot kvinnor ökar, som det är brist på poliser i hela . Nästan varannan ung kvinna känner sig otrygg i det egna kvarteret. Ändå satsar regeringen noll nya kronor på polisen i sin vårändringsbudget. Vi fortsätter den riktade lönesatsning till landets poliser som och fick på plats i budgeten 2019. Vi utökar dessutom satsningen med ytterligare , så att fler vill stanna kvar i och söka sig till yrket. Vi skjuter även till pengar så att inte ska behöva förlita sig på för att avlyssna gängkriminella utan att svensk polis kan få lika vassa verktyg själva. ska väljarna rösta. till med Löfven står mot en nystart för med en borgerlig regering. Ska bidragslinjen eller arbetslinjen gälla? Ska den som invandrat år stapla bidrag och fastna i utanförskap – eller ska vi ställa krav på att lära sig svenska och införa ett bidragstak? Ska gängkriminella få rabatter eller spärras in med dubbla straff? Skiljelinjerna i svensk politik kunde inte vara tydligare. Sju förlorade år för jobb och trygghet är illa nog. behöver en ny regering – ledd av – som ser problemen och har förmågan att lösa dem. 2 Det ekonomiska läget med coronaviruset börjar vi förhoppningsvis se slutet på krisen i takt med att en allt större andel av befolkningen blir vaccinerad. är många länder, inklusive , inne på sin tredje våg och situationen i vården är ansträngd. Eftersom de utvecklade länderna förväntas nå en hög vaccinationsgrad tidigare än fattiga länder blir också skillnaden i ekonomisk utveckling större mellan dessa grupper av länder. För de avancerade ekonomierna spår i sin senaste prognos att nedgången kommer att vara utraderad . Organisationen tror också att dessa ekonomier kommer tillbaka på den tillväxtbana som förväntades före coronaviruset (lite snabbare för och lite långsammare för eurozonen). Skulle det inträffa kommer coronakrisen att vara både en ovanligt djup och ovanligt kortvarig kris. Då ska man ändå komma ihåg att nedgången i inledningen av krisen förutsågs bli ännu djupare och få ännu mer långtgående konsekvenser. I vårpropositionen trodde regeringen att BNP-fallet 2020 skulle bli och att BNP-gapet inte skulle slutas . I stället väntas BNP-fallet 2020 ha varit och BNP-gapet slutet . Diagram 1 BNP i förhållande till nivå För utvecklingsländerna ser krisen ut att bli mer långvarig eftersom dessa länder har mindre möjligheter att köpa vaccin och en mindre utvecklad infrastruktur för att genomföra massvaccinationer. Dessutom har de flesta länder mindre utrymme att stötta sina ekonomier. Viktiga utvecklingsländer som och tillhör också de länder som just nu är värst drabbade. Undantaget är framför allt , som klarat pandemin bättre än kanske något annat land, med låg smittspridning och snabb återhämtning. Att krisen inte blev lika illa som befarat har flera orsaker. Det viktigaste är givetvis att vaccin mot covid-19 kunnat utvecklas och massproduceras snabbare än någon trodde . Det är framför allt en framgång för vetenskapen, men även statliga insatser för att säkerställa en så snabb framtagning av vaccinen som möjligt har spelat en betydande roll. En annan central del är de mycket omfattande finanspolitiska och penningpolitiska stimulanser som har vidtagits av regeringar och centralbanker. vidtog tillfälliga stimulanser riktade framför allt till hushållen på av BNP. Det innebar att hushållens disponibelinkomst ökade och konsumtionen (resten sparades). Så gott som samtliga utvecklade länder har infört historiskt stora stöd och stimulanser (se nedan för storleken på de finanspolitiska stöden i ett urval av länder). Diagram 2 Finanspolitiska stödåtgärder 2020, procent av BNP Källa: Brugel och . Världens centralbanker har både hållit räntorna låga och genomfört omfattande stödköp. Inte minst viktiga var insatserna i krisens inledningsskede för att återställa finansiell stabilitet, men stöden har fortsatt därefter. Ramen för ECB:s särskilda pandemiprogram är nu på och ska hålla på tills åtminstone . Omfattningen på centralbankernas balansräkningar har som en följd av åtgärderna ökat med i många fall 25–: ECB:s balansomslutning motsvarar t.ex. nu av eurozonens årliga BNP, upp från före krisen. Ytterligare en viktig faktor är att det marknadsekonomiska systemet efter inledande störningar snabbt klarat att anpassa sig till de ändrade förutsättningarna. Produktionen har kunnat upprätthållas, leverenskedjorna har fungerat och företag och arbetstagare har anpassat arbetsformer och utbud efter de nya förutsättningar som nedstängningar och ändrade rörelsemönster har inneburit. Det har inneburit att den andra vågen av smittspridning inte alls fick samma effekt på exempelvis industriproduktionen och att varuhandeln redan nu är tillbaka på nivån före krisen. En stor del av tjänstebranscherna har påverkats i större utsträckning av pandemin, och eftersom dessa anställer en relativt stor del av arbetskraften har arbetsmarknaderna i och återhämtat sig långsamt. Det finns 10 miljoner fler arbetslösa i än före krisen. Slutligen är också coronakrisen en annorlunda kris i den meningen att den inte beror på obalanser eller svagheter i den underliggande ekonomin. Detta till skillnad från nästan alla andra ekonomiska kriser. Finanskrisen berodde till stor del på svagheter i det finansiella systemet med för hög skuldsättning och felinvesteringar som följd. Den svenska 1990-talskrisen berodde på en ohållbar ekonomisk modell med hög skuldsättning, hög inflation och svag konkurrenskraft. Och så vidare. Det gör att kriserna blir mer långvariga, eftersom det är kostsamt och tar att åtgärda obalanser och brister. När det gäller coronakrisen finns inga sådana orsaker och det är inte orimligt att anta att ekonomin kan återgå till situationen innan krisen om bara viruset försvinner. Det är dock inte självklart, vilket diskuteras i avsnittet om risker nedan. De flesta bedömare tror nu på en gradvis öppning av ekonomin som kommer att synas i både tillväxt- och arbetslöshetsstatistiken och . Troligen kommer konsumtionen att ta ordentlig fart och hushållens rekordhöga sparande minska. Det kommer att leda till en ökad efterfrågan på framför allt tjänster. Denna utveckling kommer att understödjas av kvardröjande penningpolitiska stimulanser och, åtminstone i , av ytterligare finanspolitiska åtgärder. Den kommande American Rescue Plan förväntas omfatta ytterligare 3–av BNP och bidra till att tillväxten i 2021 blir den högsta . Däremot väntas EU:s stimulansprogram få en mer begränsad effekt och omfatta av BNP 2021. Det gör att tillväxten väntas hamna på strax 2021 och 2022. Källa: och . Riskerna för en sämre utveckling dominerar Även om det finns goda skäl att tro på en snabb återhämtning finns det också en del faktorer som talar för en långsammare återhämtning. En sådan faktor är givetvis vaccinationstakten där olika länder har lyckats olika bra. , och, framför allt, ligger långt framme, medan vaccinationstakten inom EU går långsammare. I fattiga länder har vaccinationen bara inletts, i har exempelvis av den vuxna befolkningen vaccinerats. En störning av vaccinproduktionen skulle direkt försena återhämtningen och det finns indikationer på att exportbegränsningar hindrar produktionen inte minst i . Rapporterna från de länder som har kommit längst inger hopp om att vaccinet ganska snabbt kan få ned dödsfall och smittspridning, men det kan inte uteslutas att det kommer att komma virusvarianter som gör att vi får leva med coronaviruset i någon form även längre fram, med tillfälliga nedstängningar eller resebegränsningar som följd. Det skulle förstås få negativa ekonomiska konsekvenser även efter 2022. En annan risk handlar om utfasningen av de rekordstora stimulanserna. Kommer den att kunna göras i en takt som inte skadar återhämtningen? Å andra sidan riskerar alltför stora kvarvarande stimulanser att leda till ökad inflation och stigande långräntor, som det fanns indikationer på . En mer långsiktig risk är den mycket höga skuldsättningen hos både företag och stater. Historiskt låga räntor gör att kostnaderna för dessa lån är lägre än kring finanskrisen, men det krävs inte särskilt stora ränteökningar för att kostnaderna ska kunna blir svårhanterliga. Ingen vet var gränsen går för hur stora lån rika länder kan ha utan att det leder till problem, men när den nivån väl är nådd kommer det att bli svårt att reversera utvecklingen. Som nämnts ovan är grundantagandet att ekonomin kommer att återgå till ungefär det läge som rådde före krisen. Coronakrisen har dock medfört förändrade mönster kring t.ex. arbete och resande som kan innebära förändrade beteenden också framgent. Till exempel finns det indikationer på att affärsresandet kan minska när digitala möten blir mer accepterade. Det skulle i sin tur göra turistresandet dyrare och leda till ett generellt minskat resande. Detta skulle då få stora konsekvenser för rese- och turismbranscherna och kunna påverka både tillväxt och arbetslöshet också längre fram. Marknaden för kommersiella fastigheter kan också drabbas om efterfrågan på kontorsyta och butiksyta sjunker till följd av att fler jobbar och konsumerar hemma. Eftersom aktörerna på denna marknad är högt belånade skulle en nedgång här kunna få återverkningar på det finansiella systemet och hämma tillväxten generellt. Sammantaget är det troligt med en relativt snabb återhämtning när väl vaccineringen börjar få effekt, men det finns många hinder som kan försvåra och försena en återgång till situationen före coronaviruset. Utsikterna för svensk ekonomi tillhör inte de länder som har drabbats allra värst av coronaviruset, men jämfört med exempelvis våra nordiska grannländer har drabbats hårt. Det gäller i form av smittspridning och dödsfall då åtminstone så många har avlidit i än i övriga nordiska länder sammantaget, se diagram 4. Diagram 4 Antal avlidna i covid-19 per Källa: Statista. Men det gäller också ekonomisk utveckling, då mindre omfattande restriktioner inte inneburit att produktionen i landet klarat sig bättre. Arbetslösheten har också ökat mer i än i de övriga nordiska länderna, se diagram 5, trots att vi redan före krisen låg på en högre nivå. arbetslöshet är nu högre än snittet för de övriga nordiska länderna, det största avståndet och betydligt högre än före krisen. Liksom i övriga utvecklade länder tror de flesta bedömare på en snabb återhämtning för svensk ekonomi , efter en tillfällig tillbakagång till följd av en andra smittspridningsvåg. resursutnyttjandeindikator visar på en tydlig uppgång jämfört med , men att återhämtningen inte är fullbordad. Diagram 5 Förändring av arbetslösheten, 4:e kvartalet 2019 till 4:e kvartalet 2020. Prognosmakarnas bedömning för är en BNP-tillväxt på strax 2021 och 2022. Både och bedömer att BNP-gapet sluts eller början av 2024 och därmed skulle återhämtningen vara fullbordad. Den mer långsiktiga tillväxttakten tror blir åren därefter. Diagram 6 Konjunkturen är på väg att återhämta sig Arbetslösheten bedöms ha toppat på . tror sedan på en gradvis återgång ned mot lägre nivåer, men först tros arbetslösheten nå , se diagram 7. En viktig anledning till att återhämtningen av jobben sker mer långsamt är den höga långtidsarbetslösheten, som endast mycket långsamt kommer att minska. Arbetsförmedlingen befarar att antalet långtidsarbetslösa kan öka ytterligare , till 200 000 personer. Erfarenheten från tidigare kriser är att långtidsarbetslösheten biter sig fast långt efter att tillväxten har kommit tillbaka. Det gör att jämviktsarbetslösheten fortsätter att stiga, enligt når jämviktsarbetslösheten 2023, den högsta nivån . Diagram 7 Arbetslösheten avtar långsamt Not: Streckad linje anger prognos. Denna utveckling är dock inte självklar. Med en aktiv reformpolitik kan arbetslösheten minska snabbare och den långsiktiga arbetslöshetsnivån sänkas. I denna motion presenterar reformer för att halvera långtidsarbetslösheten. Det skulle sänka arbetslösheten . Dessutom är arbetslösheten till stor del ett integrationsproblem. Utrikes födda utgör två tredjedelar av de långtidsarbetslösa, och mer än var fjärde person som är född utanför är arbetslös. Det innebär att arbetslösheten är fem gånger så hög som för inrikes födda. Ska vi lyckas knäcka arbetslösheten är nyckeln en förbättrad integration. Då är det inte minst viktigt att se till att självförsörjningsgraden hos invandrare ökar. är inte ens hälften av alla invandrare i arbetsför ålder självförsörjande. Det är skadligt för varje individ som skulle kunna försörja sig och sin familj, och kostsamt för samhället som måste försörja en så stor grupp. har presenterat mer än 100 reformer för en bättre integration som skulle öka självförsörjningsgraden och motverka massarbetslösheten bland invandrare. Det handlar bl.a. om bidragstak, kvalificering till välfärden och krav på att lära sig svenska, se kapitel 4. gick in i krisen med starka offentliga finanser, framför allt i form av en förhållandevis låg statsskuld. Trots krisåtgärder och andra satsningar på i storleksordningen och , som kraftigt försvagat det finansiella sparandet i offentlig sektor, bedömer att det finns fortsatt finanspolitiskt utrymme att stötta ekonomin ytterligare vid behov. har verkat pådrivande för att få de ekonomiska stödåtgärderna på plats, ända sedan starten av coronakrisen, se kapitel 3. Många jobb har räddats och företag har kunnat övervintra krisen, men fortfarande – in i krisen – saknas anpassade stöd för särskilt drabbade branscher och handläggningstiderna för utbetalning av stöden kan uppgå . fortsätter arbetet i för att få till stånd fungerande krisstöd. tog höjd för en andra våg av smittspridning i vår budgetmotion . Den andra vågen slog in och bröt konjunkturåterhämtningen i . prognos för det finansiella sparandet visade underskott på −2,av BNP 2021 och −1,av BNP 2022. Därefter har utsikterna för tillväxten och arbetslösheten ljusnat, vilket innebär att prognosen för det finansiella sparandet nu reviderats upp till −2,av BNP 2021 och −0,av BNP 2022. bedömer att lågkonjunkturen ebbar ut och att ett mer balanserat konjunkturläge då tar vid. Det konjunkturjusterade finansiella sparandet, det s.k. strukturella sparandet, bedöms uppgå till −0,av potentiell BNP 2022 och sedan stiga till en tredjedels procent 2023. Det innebär att det dröjer till 2023 innan det strukturella sparandet är i linje med överskottsmålet. Detta till trots bedömer att finanspolitikens inriktning under krisen i stort varit i linje med det finanspolitiska ramverket. Huvuddelen av de statliga krisstöden har gått till hushåll och företag. Därtill har kommunsektorn fått stora stöd för att klara krisen och de merkostnader som covid-19 innebär. Kommunsektorn uppvisar därmed rekordstora ekonomiska resultat . De tillfälliga stöden kommer dock att rullas tillbaka och många kommuner står då kvar i det ansträngda ekonomiska läge som rådde före krisen, där anpassningar behöver ske för att möta den demografiska utvecklingen med allt fler äldre. vill se långsiktiga höjda generella stöd till kommunsektorn så att de klarar den demografiska utmaningen utan att höja skatterna. Tillfälliga och riktade statsbidrag som sedan rullas tillbaka ger dåliga förutsättningar för kommunerna att driva och utveckla sin verksamhet. 2.2 Uppföljning av jobblöfte om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 Inför valet utlovade att Socialdemokraternas politik skulle ge EU:s lägsta arbetslösheten 2020. Han ville bli utvärderad på jobben. har 2020 passerat och vi har därmed facit för jobblöfte. 2.2.1 Facit: Plats 23 av EU:s 27 länder Första året med som statsminister, då fortfarande styrdes av en alliansbudget behöll 11:e-placering i rankningen. låg alltså fortfarande på EU:s övre halva. Därefter, i takt med att regeringens politik började få genomslag tappade placeringar i rask takt. har lett rakt ned till EU:s bottenliga. Bara , , och har en högre arbetslöshet än . Diagram 8 arbetslöshetsplacering i EU 2014–2020 Faktum är att är det land efter som presterat sämst i hela EU . Alla andra 25 länder lyckades minska arbetslösheten . I ökade arbetslösheten. Diagram 9 Förändring i arbetslöshet, 2014–2020, 15–74 år Det spelar ingen roll vilka undergrupper som analyseras: har tappat inom alla åldersgrupper, bland män och bland kvinnor, bland personer som är födda i och bland personer som är födda utanför EU. Tabell 1 placering 2014 och 2020 i olika befolkningsgrupper 15–, totalt 15–, män 15–, kvinnor 15–, totalt 15–, män 15–, kvinnor 20–, totalt 20–, män 20–, kvinnor 25–, totalt 25–, män 25–, kvinnor 55–, totalt 15–, inrikes födda 15–, födda utanför EU* 16 (av 21) 19 (av 21) *Alla länder har inte data om arbetslösheten bland personer födda utanför EU. 2.2.2 Jobbpolitiken fungerar inte har haft den näst sämsta utvecklingen av sysselsättningsgraden i EU . hade 2014 den högsta sysselsättningsgraden inom EU, toppar vi inte längre den listan. Den svaga jobbtillväxten är huvudförklaringen till varför numera tillhör de länder inom EU som har högst arbetslöshet. Diagram 10 Förändring i sysselsättningsgrad 2014–2020, 15–74 år 2.2.3 Ett ökat arbetskraftsdeltagande förklarar inte varför rasat i arbetslöshetsrankningen har arbetskraftsdeltagandet (hur stor andel av arbetskraften som antingen har jobb eller söker jobb) i utvecklats svagt bättre än EU-snittet (+0,). Om arbetskraftsdeltagandet skulle ha varit lägre i hade det som högst kunnat innebära plats 18 i arbetslöshetsrankningen, och det vid ett oförändrat antal sysselsatta trots ett lägre arbetskraftsdeltagande[1]. Huvudförklaringen till raset från 11:e till 23:e plats i arbetslöshetsrankningen är alltså att sysselsättningsgraden, dvs. jobben i relation till befolkningen, utvecklats betydligt sämre i än i övriga EU sedan blev statsminister. 3 åtgärder under krisen har konsekvent drivit regeringen framåt i den ekonomiska krispolitiken sedan pandemin bröt ut. förslag och politiska initiativ utgör en stor del av alla de ekonomisk-politiska krisåtgärder som röstats igenom i . Den extraordinära krissituation som en pandemi orsakar kräver en helt annan strategi än de som har använts vid tidigare kriser. Även livskraftiga och framgångsrika företag har under krisen påverkats i stor omfattning av kraftigt fallande efterfrågan.