mot · H9023224 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en mer jämställd och jämlik skola, där alla elever ges förutsättningar att lyckas och går ut med fullständiga betyg, är en stark skyddsfaktor mot utanförskap och psykosociala problem, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt tillsyn av underpresterande skolor samt att skolor som tydligt och återkommande underpresterar eller som inte följer svensk skolas värdegrund lättare ska kunna stängas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka rätten till förskola för barn med föräldrar i utanförskap och ge kommunerna i uppdrag att arbeta med uppsökande verksamhet för att nå ut med kunskap om förskolan till familjer med svårare förutsättningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla konceptet med integrationsförskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tvåspråkiga klasser där nyanlända bereds möjlighet att läsa in kärnämnen på sitt modersmål och att nationella prov på andra språk bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av språkfritis i områden med stor andel utrikes födda barn eller barn till utrikes födda för att stärka barnens språkutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ämnet svenska för dem som inte har det som modersmål bättre kan anpassas för den språkligt heterogena elevgrupp som finns i svensk skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personal inom förskolan och skolan bör utbildas inom hederskultur för att snabbare upptäcka och agera på tecken kring hedersvåld, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rektorer i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler vägar till studier på gymnasial nivå, särskilt för de som lämnat påbörjade studier eller inte fullföljt , samt att komvux och yrkesvux måste finnas tillgängligt för boende i utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver göras en uppföljning av det kommunala ansvaret om uppsökande verksamhet, och initiativ bör tas för att kommunerna på egen hand eller tillsammans med civilsamhället systematiskt kontaktar ungdomar som förekommit i brottsutredningar eller i kriminella sammanhang för att diskutera situationen och erbjuda vägar till fortsatta studier och arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp myndigheter som i olika former ger stöd till företag i hur de kan utveckla och erbjuda mer lättillgänglig information på fler språk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det statliga bolaget bör ges i uppdrag att genom uppsökande verksamhet stötta företagare i utanförskapsområden med affärsutveckling och finansiering inom befintliga finansieringsstöd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att komma åt den illegala låneverksamheten och bekämpa den ekonomiska brottsligheten som följer med detta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samhällsplaneringen verka för blandade upplåtelseformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge trygghetsfrågor hög prioritet i samhällsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att träffa en överenskommelse mellan tio kommuner och staten om långsiktiga åtgärder kring utanförskapsområden med målet att stärka permanent närvaro av polisen, med mycket korta responstider vid hot och försök till beskyddarverksamhet, i samverkan med kommun och lokala aktörer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur det genom ändringar i exempelvis hyreslagen går att utöka hyresvärdars möjlighet att vräka hyresgäster som stör och begår brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett stärkt stöd för säkerhetsinsatser till trossamfund och civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som syftar till att stoppa utländska staters finansiering av religiösa samfund i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare utreda inrättandet av en diskrimineringsnämnd och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i ett land fullt av möjligheter. Men för att alla människor som lever här ska kunna ta tillvara dessa möjligheter krävs reformer. är ett av världens rikaste och mest jämställda länder. står inför stora utmaningar och präglas av en allvarlig social klyvning. En klyvning som riskerar fördjupas ytterligare i spåren av Coronapandemin. Det är en klyvning som går mellan människor och mellan platser. Mellan de med utbildning, språk och yrkeserfarenhet och de som inte har något arbete att gå till. Mellan, å ena sidan, välmående och företagsamma orter och, å den andra sidan, utsatta stadsdelar och bruksorter. Friheten och möjligheterna är ojämnt fördelade. Var i man föds, vart man flyttar, växer upp, bor eller rotar sig påverkar människors ekonomiska förutsättningar och livschanser. Vissa platser, både i städer och på landsbygden, hamnar efter. På samma gång blir andra platser attraktiva och spännande. Parallellt med detta finns många som inte kan eller vill flytta från de platser där de är rotade. Frustrationen kan bli stor bli stor hos människor som känner att den plats dit de är knutna inte ges en rimlig chans, och att de stängs ute från framgång. I teorin är det enkelt att anta att människor flyttar dit de bästa förutsättningarna finns för att skapa sig ett gott liv. Men så enkelt är det inte. Människor känner ofta starka band till den plats där de hör hemma. Därför är en av politikens viktigaste uppgifter att skapa så goda förutsättningar som möjligt för människor att leva och förverkliga sina drömmar i hela landet. I alla landsändar. På alla orter. I alla stadsdelar. Att förbättra svensk ekonomis funktionssätt och möta människors oro över samhällsutvecklingen blir därför en avgörande faktor för att fler ska kunna ta tillvara de möjligheter som har att erbjuda. En viktig del i detta är att vända utvecklingen i de så kallade utanförskapsområdena. kan inte låta kriminalitet och sociala problem i vissa områden drabba den breda majoriteten av invånare i dessa områden som lugnt vill gå till jobbet, till småföretaget, som kämpar för sina barns framgångar i skolan och för ett bättre liv. Det är ett faktum att vissa stadsdelar och bostadsområden lämnas efter av samhället. Där råder otrygghet. Där är polisens närvaro för låg. Där erbjuder arbetsmarknaden för få möjligheter. Där finns stora brister i myndigheternas närvaro, liksom brist på samhällsservice. Där saknas aktiviteter för unga och den kommersiella servicen är otillräcklig. Enda vägen att möta dessa utmaningar är att blicka framåt, ta med oss erfarenheten av vad som inte fungerat och vad som fungerar bra, och tillsammans skapa ett möjligheternas land för varje individ, utifrån varje individs förutsättningar, styrkor och förmågor. Ett starkt, välmående och inkluderande . Lösningen är inte mer statliga bidrag och regleringar, utan riktiga jobb, varaktig tillväxt i alla delar av landet och av städerna, fler dynamiska företag, högkvalitativa utbildningar och efterfrågade färdigheter. Vi behöver utveckla och förnya vår svenska modell så att är ett land där alla människor, infödda som inflyttade, både kan och förväntas göra en livsresa, bygga sin tillvaro och få egenmakt att forma sina liv. Oberoende av postnummer och bakgrund. I grunden måste alla vuxna ges rimliga chanser till jobb och försörjning. Det är ett viktigt skäl till varför en central del av politik länge varit att ska fortsätta ta avgörande steg för att förbättra förutsättningarna för jobbskapande för utsatta personer på svensk arbetsmarknad. Vi vill bygga en möjligheternas ekonomi, som främjar den enskildas frihet, ekonomins tillväxtförmåga och klimatomställningen, som bryter klyvningen mellan människor och platser. Det är det stora och avgörande projekt som står inför. Det går att vända utvecklingen i utanförskapsområden Det går att vända utvecklingen i utanförskapsområden. Det har lyckats på flera håll i landet. Falkagård i och i är exempel på stadsdelar som har förts bort från polisens lista över utsatta områden. Utöver Falkagård och finns exempel på förorter och kvarter i städerna som en gång ansågs omöjliga att vända bort från kriminalitet och misär, som är extremt attraktiva boendemiljöer. Det finns många invandringstäta förorter i andra delar av världen som är socialt välfungerande med låg kriminalitet. Men för att bryta negativa spiraler, för att ”vända” utanförskapsområden, krävs samverkande insatser som gör området tryggt och attraktivt. Politiken måste vara konsekvent , både vara tuff mot dagens brottslighet och gängkriminalitet, men också mot de sociala drivkrafterna bakom brottsligheten, så att den rotas ut från grunden. I grunden är det effektivaste sättet att minska problemen i utanförskapsområdena en fungerande arbetsmarknad, där fler får jobb och färre hamnar i utanförskap. Avstånd är sällan ett problem. I regel ligger utanförskapsområdena nära starka blomstrande arbetsmarknader och inkomststarka områden. Även om utanförskapsområdena ofta är miljonprogramsområden med enformig arkitektur är det mest grundläggande problemet att områdena ofta har stor omsättning av invånare, där främst de som inte har möjlighet att flytta vidare blir kvar. Det är ofta de som redan har svårast att komma in i samhället. Det är den enda del av staden där det är möjligt att få en hyresrätt, ibland med socialt stöd. Men det är inte områden som är attraktiva nog i sig själva för att man ska stanna. Det finns inte heller bostäder som efterfrågas av den som etablerat sig, arbetat och sparat sig till möjligheten att ta nästa steg i sin bostadskarriär. Det finns utbredd arbetslöshet, sysslolöshet och brist på framtidsutsikter, i synnerhet bland unga. När polis och myndigheter dessutom inte har en permanent närvaro i anslutning till bostadsområdena finns stort utrymme för parallella och även kriminella maktstrukturer att ta plats i det offentliga rummet och skapa alltför många hotfulla och osäkra situationer för boende. Bland annat för de företagare som försöker bygga positiv verksamhet i områdena. är det de boende familjernas framtidsdrömmar som mest lider i många av områdena. Skolornas kvalitet och barnens sociala situation gör att allt för få vågar drömma. Därför behöver reformeras och så att vi är ett land där det blir tydligt att hårt arbete i skolan, med engagerade och kunniga lärare, kan lyfta individer, oavsett bakgrund, till en god karriär. Då är det helt avgörande att utsatta skolor kan ”vändas” och göras till ljuspunkter för området, som gör att familjer vill stanna. Skolor som misslyckas måste därför inte bara få stärkta resurser, vid behov behöver de snabbt kunna tas över av en annan ledning eller huvudman. och termin som unga människor tappar kursen mot att kunna läsa, skriva och räkna, mot att kunna få bra jobb i en modern ekonomi, är extremt kostsamma för samhället. Av samma skäl är uppsökande verksamhet gentemot ungdomar på glid helt central. När ungdomar förekommer i fel sammanhang måste socialtjänst, skola, andra myndigheter och inte minst organisationer i civilsamhället med starka demokratiska ideal agera uppsökande och erbjuda en annan väg. Tudelningen mellan attraktiva områden och utsatta områden i städerna är också en tudelning mellan ägt boende i attraktiva områden och hyrt boende i de utsatta. Fler måste ges möjlighet att förvärva sitt boende och bebyggelsen i områden präglade av hyresrätter bör blandas upp med nybyggnation av bostadsrätter, radhus, småhus, och inte minst butikslokaler och välkomnande mötesplatser. Det behövs utrymme för kommersiell service, samhällsservice, fritidsaktiviteter och kultur. Möjligheter att möta andra människor med gemensamma intressen, ha roligt tillsammans, hämta ny inspiration och få utlopp för energi och kreativitet, i en positiv och utvecklande miljö. I den här motionen läggs därför stort fokus på språk, utbildning och ungdomsaktiviteter, jobb och företagande, trygghet och diskriminering samt en modernare bostadspolitik. I en relaterad arbetsmarknadsmotion finns detaljerade förslag om hur vi motverkar klyvningen på arbetsmarknaden. Likaså i våra övriga motioner som rör andra politikområden. En bra skolgång är en skyddsfaktor Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det är en grundbult i det svenska skolväsendet och förutsättningen för ett starkt välfärdsland där alla ges chansen till utbildning och jobb. Alla elever ska få en bra skolgång och ha likvärdiga möjligheter att lyckas. är det alltför många eleverna som inte klarar . Olika elever behöver olika stöd för att fullgöra sin skolgång. Att gå ut med fullständiga betyg är en stark skyddsfaktor mot utanförskap och psykosociala problem. Bristande skolgång är en riskfaktor för att hamna i brottslighet. Skolan lägger grunden . Elever med låga betyg från klarar sig ofta sämre på gymnasieskolan. Statistiskt kommer dessa elever från hem där föräldrarnas utbildningsnivå är låg. Elever med utländsk bakgrund klarar sig oftare sämre i gymnasieskolan. Det är därför viktigt att huvudmännen sätter in kompenserande insatser till elever med sämre förutsättningar för att elever ska klara skolgången. Det görs i alltför liten utsträckning enligt Skolinspektionens granskning . Skolan behöver vara vaksam på signaler. En sådan är frånvaro. Ju tidigare skolan reagerar på olovlig frånvaro, desto större möjligheter är det att eleven kan fullgöra sin utbildning. Emellertid finns ingen samlad statistik på elevers frånvaro på nationell nivå. Det försvårar för möjligheten att se mönster och trender men också att finna de rätta insatserna för exempelvis de så kallade ”hemmasittarna” eller elever som är drabbade av hedersproblematik. I Utredningen (SOU 2016:94) presenterades flera förslag för att säkerställa alla elevers rätt till skolgång, bland annat föreslogs ett nationellt frånvaroregister. En nationell frånvarostatistik är vidare en naturlig del av digitaliseringen av skolan och förenklingen av administrationen ute på skolorna. Utbildning i utanförskapsområden – lyfta och vända skolor Att skapa de bästa förutsättningarna för unga människor oavsett var i landet de växer upp är grundläggande. Skickliga lärare och skolledare som arbetar på skolor i utanförskapsområden ska premieras. har därför drivit på för fler karriärtjänster i utanförskapsområden. De mest erfarna lärarna ska finnas på de skolor där behoven är som störst. Genom att satsa på högre löner kan staten bidra till att vi får fler förstelärare i våra utanförskapsskolor. Skolor i eller nära utanförskapsområden har haft mycket olika utveckling. Några har tack vare en kraftfull ledning trotsat svåra sociala förutsättningar för eleverna och nått utmärkta resultat. Många fler skolor har i stället fått mycket dåliga resultat, svaga lärare och ordningsproblem, som ytterligare försämrat framtidsutsikterna för de boende. Skolor i utanförskapsområden måste därför få ett särskilt fokus, där de skolor som börjar misslyckas inte bara behöver stärkta resurser, utan snabbt måste kunna tas över av en annan ledning, och även en annan huvudman, privat eller ideell. Högre krav ska ställas på Skolinspektionen att agera mot skolor med omfattande brister, och stänga ned skolor eller kräva att de övergår till nya huvudmän som kan visa upp en snabb och genomgripande plan för förbättring som sedan följs upp. Underpresterande skolor ska därför tvingas att ta emot stöd och skolor som återkommande inte levererar ska stängas. Det gäller även skolor som inte följer värdegrunden, med i praktiken könsseparerad undervisning eller diskriminerande inslag i undervisning. För att vända utanförskapsområden måste vi börja med att vända utsatta skolor, och göra dem till ljuspunkter för området. Ett aktivt skolval är en viktig faktor för barnens möjligheter att lyckas i skolan. Ickeval ska kraftfullt motarbetas. Kommunerna ska åläggas att hitta sätt att stimulera föräldrar att göra ett aktivt skolval. Vi vill också ge kommunerna i uppdrag att arbeta med uppsökande verksamhet. Genom att kommunen arbetar med uppsökande verksamhet kan familjer med svårare förutsättningar få bättre information och kunskap om förskolans uppdrag och verksamhet. Det är också ett sätt att nå nyanlända föräldrar och erbjuda dem möjligheten att gå till en integrationsförskola, där ordinarie förskoleverksamhet bedrivs parallellt med SFI-undervisning för föräldrarna. Konceptet med integrationsförskolor där föräldrar studerar svenska i anslutande lokaler till förskolan ska utvecklas i samtliga kommuner. Vi behöver stärka nyanlända barns utbildning genom intensivare och mer systematiskt utarbetad språkutbildning. Språkintroduktionsprogrammet ska rikta sig till de elever som kommit till . Parallellt med deltagande i språkintroduktionsprogrammet ska elever slussas in i den ordinarie verksamheten. Nyanlända elever ska beredas möjlighet att läsa in kärnämnen i skolan på sitt modersmål, i så kallade tvåspråkiga klasser, för att säkerställa att de inte hamnar efter kunskapsmässigt. Även nationella prov på andra språk bör utredas. För att stärka barnens språkutveckling bör en utredning tillsättas om införandet av språkfritids i områden med stor andel utrikesfödda barn eller barn till utrikesfödda. Den framtida undervisningen i svenska behöver möta elever som har svenska som modersmål, elever som har svenska som ett av flera modersmål och elever som lär sig svenska som ett nybörjarspråk. Dessutom måste svenskundervisningen, i hela skolsystemet, möta nyanlända elever med eller utan tidigare skolbakgrund oavsett när de börjar i svensk skola. Det stora antal nyanlända som kom till –2016 har aktualiserat svensk skolas utmaningar med att möta denna heterogena grupp. Problemen med dagens svenskundervisning är flera, bland annat bristande likvärdighet och organisatoriska svårigheter. Det har även framförts kritik mot brister i lärarutbildning och lärares fortbildning och det faktum att nyanlända elever inte omfattas av ämnet svenska som andraspråk. Det innebär att enbart förändrade regleringar eller nya stödmaterial, inte kommer att kunna leda till nödvändiga och hållbara förbättringar. En utredning behöver därför undersöka hur ämnet svenska kan reformeras för att möta den språkligt heterogena elevgrupp som många svensklärare undervisar. Eleverna måste kunna lita på att de är trygga i skolan. Alltför många elever går till skolan med en klump i magen, andra av trötthet över avbrutna och stökiga lektioner. Skolan måste kunna garantera en bra och trygg studiemiljö. uppger mer än hälften av eleverna att andra elever stör ordningen i klassrummet och var tredje lärare i uppger att de lägger en stor del av undervisningstiden på att upprätthålla ordningen. Såväl lärare som elever får även utstå kränkningar och hot. Särskilt flickor är extra utsatta då de oftare än pojkar känner sig otrygga och upplever bristande studiero. Det är oacceptabelt. För att skapa mer studiero och trygghet i skolan behöver vi stärka lärarens position i klassrummet, ge bättre möjligheter att agera mot stökiga elever och stärka inspektionerna av de skolor där tryggheten brister. Vi behöver även insatser för att stärka elevernas psykiska hälsa, vilket är avgörande både för att skydda utsatta elever och för att få oroliga och stökiga elever att må bättre. Vi behöver skärpa möjligheten att omgående flytta elever som allvarligt stör studieron eller tryggheten för övriga elever. Skolor ska fortsatt vara skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa. Skolan ska inte utgöra en frizon för brott. Grund- och gymnasieskolor ska åläggas att ta fram handlingsplaner mot hedersförtryck. Vidare ska alla misstankar om att elever utsätts för hedersförtryck eller risker att barn tvingas utomlands för giftermål anmälas till polis och socialtjänst. Personal på skolor, så även förskolor, bör utbildas gällande hederproblematik. Att känna trygghet är en förutsättning för att kunna nå målen i skolan. Vissa skolor lyckas bättre än andra. En viktig faktor för framgång är ett skickligt ledarskap hos rektorer och lärare. Skolor behöver nyttja de sanktionsmöjligheter som finns, men okunskap och rädsla gör att dessa används allt för sällan, som vissa lärare saknar stöd från skolans ledning. är det många lärare och rektorer som inte vågar agera på grund av oro att bli anmälda eller få betala skadestånd. Det finns därför behov av att se över Barn- och elevombudets nuvarande uppdrag med målet att stärka lärarens roll. Det behövs en mer objektiv hantering av kräkningsärenden inom skolan, med större tillit till lärarnas agerande i sin yrkesroll. Anmälningar bör alltid ske till huvudmannen i första hand. Endast om anmälaren inte är nöjd bör anmälningen gå vidare till Skolinspektionen eller Barn- och elevombudet. I arbetet med att skapa trygghet och studiero måste Skolinspektionen bättre följa upp de skolor där det brister och skolmyndigheterna ska tidigt agera för att stötta rektorer och lärare på dessa skolor. Vi ser också behov av att skärpa straffen för hot och våld riktat mot rektorer och lärare som agerar inom ramen för sitt uppdrag. Det behövs därför ett tydligare mandat för, och ett starkare stöd till, rektorer i utanförskapsområden så att de kan styra över resursanvändning och lokala anpassningar utifrån skolans behov. Skolan är en plats för lärande och elever ska ges möjlighet att kunna tillgodoräkna sig kunskap. Satsningarna på forskning om pedagogik för utanförskapsområden måste fortsätta och är en central del i att förbättra skolan i utanförskapsområden. I äldre åldersgrupper är också utbildningen central för att vända utvecklingen i utanförskapsområdena. Det behövs fler vägar till studier på gymnasienivå, särskilt för de som lämnat påbörjade studier eller inte fullföljt . Vuxenutbildningen är central för att fler ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden och för att integrationen ska fungera bättre. Komvux och yrkesvux måste finnas tillgängligt för boende i utanförskapsområden. Var du bor ska inte avgöra ditt utbildningsutbud. Av samma skäl som att skolan ska erbjuda en stege till framgång så måste samhället aktivt fånga upp ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet. Både i exemplen Falkagård och finns en hög grad av social kontroll gentemot ungdomar och personer som uppfattas vara på glid. Det bör finnas en finmaskig uppsökande verksamhet där socialtjänst och skola söker upp föräldrar och ungdomar själva i hemmet när ungdomar förekommit i brottsutredningar och kriminella sammanhang, men även att det verkligen sker en uppsökande verksamhet gentemot ungdomar som varken studerar eller arbetar, ett kommunalt ansvar. I den uppsökande verksamheten ska organisationer i civilsamhället med starka demokratiska ideal involveras eftersom det visat sig att de i många fall kunna nå individer med samma budskap och samhällsinformation på ett effektivare sätt än myndigheterna. När ungdomar riskerar att hamna fel måste de och deras familjer se och höra att samhället reagerar redan innan rättsväsendet träder in.