ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021776 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga frågan om balansen mellan affärsmässighet och samhällsansvar för de allmännyttiga bostadsföretagen och tillkännager detta för regeringen. Det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad och byggande är att ge alla människor, i alla delar av landet, en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktig god hushållning med naturresurser och energi främjas, samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet är också långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas behov möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Det är glädjande att bostadsbyggandet tagit fart under den S-ledda regeringen, men mer behöver göras för att uppnå det övergripande målet. I det arbetet har de kommunala, allmännyttiga bostadsbolagen en viktig roll. Kravet på affärsmässiga principer behöver inte vara ett hinder för att ett kommunalt bostadsbolag ska ta ett samhällsansvar och vara en viktig del av samhällsbygget. Det finns ett stort utrymme i den kommunala allmännyttan för att förverkliga bolagets och ägarens mål. Vi kan dock konstatera att frågan om allmännyttans möjligheter att ta ett samhällsansvar kan uppfattas som otydlig och tolkas väldigt olika i olika delar av landet. Vi anser att det därför finns ett behov av att, vid nästa revidering av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, överväga frågan om balansen mellan affärsmässighet och samhällsansvar.
mot · H9021777 · 2021-09-30 00:00:00 — Utökad förskrivningsrätt för barnmorskor ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad förskrivningsrätt för barnmorskor och tillkännager detta för regeringen. Barnmorskor måste alltför ofta kontakta läkare för att få recept utskrivna, istället för att kunna förskriva själva. Det leder till väntetid för patienterna och onödigt dubbelarbete för både läkare och barnmorskor. har barnmorskor en formell förskrivningsrätt – se föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1996:21) – och rätt att förskriva antibiotika som klamydiabehandling tillkom 2011. Men har inget hänt för att ge barnmorskor utökad förskrivningsrätt. Barnmorskor har gedigen kunskap och kompetens inom de olika verksamhetsområden de verkar inom och de arbetar i hög grad självständigt inom många verksamheter med fokus på kvinnohälsa, t ex på barnmorskemottagningar i primärvården, på ungdomsmottagningar och specialistmottagningar på sjukhus. I den kompetensbeskrivning som togs fram 2018 för barnmorskan framgår att barnmorskans arbetsområde är bredare än vad många i allmänhet tror. Barnmorskor har förutom sin specialistutbildning dessutom en särskild legitimation för yrket utöver sjuksköterskelegitimationen. Förskrivningsrätten har inte alls gått hand i hand med yrkets innehåll och höga grad av självständighet. Barnmorskor är mer än kompetenta att behandla många tillstånd självständigt. På många mottagningar kommer läkare en gång . Inte sällan bedöms patienten av barnmorskan, men får inte behandling förrän senare av en läkare som inte ens träffar patienten. Därför borde barnmorskors förskrivningsrätt kunna utvidgas. Exempel på läkemedel som skulle kunna ingå i en utökad förskrivningsrätt är lokalt östrogen, p-piller på annan indikation än födelsekontroll, antiemetika till gravida, och järnpreparat, men det finns fler exempel. Specialistutbildade barnmorskor borde dessutom få förskriva läkemedel med indikation medicinsk abort. För gynekologisk herpes med framför allt primärt skov som kan vara mycket smärtsamma, ska behandlingen starta från första blåsan och kan inte vänta . Dessa patienter måste skickas till jourmottagning.
mot · H9021778 · 2021-09-30 00:00:00 — Skadestånd efter våld i nära relationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att ändra lagstiftningen för att skadestånd efter våld i nära relation inte ska räknas som inkomst vid ansökan om ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. Våld mot kvinnor är den yttersta konsekvensen av ett ojämställt samhälle och därför hela samhällets ansvar att bekämpa. När någon utsätts för mäns våld mot kvinnor slås tillvaron sönder på många plan. Förutom det akuta traumat infinner sig frågor om bostad, försörjning, skydd samt bearbetning och läkning. Om förövaren blir dömd utgår ofta ett skadestånd, som tyvärr oftast inte står i relation till den skada kvinnan åsamkats. Om kvinnan i samband med att hon erhåller ett skadestånd också uppbär ekonomiskt bistånd, försörjningsstöd, så föreskriver socialtjänstlagen och tolkningar av densamma att för att uppbära ekonomiskt bistånd ska alla andra möjligheter till försörjning uttömts och alla inkomster räknas in vid bedömningen. Detta innebär att den kvinna som tillerkänts ett skadestånd för både kränkning, vanprydande ärr och övriga skador, samt i förekommande fall även sönderslagna ägodelar, ska räkna skadeståndet som inkomst och detta ska frånräknas eventuellt ekonomiskt bistånd. I praktiken gör nuvarande lagstiftning att kvinnor som blir utsatta för våld de facto tvingas betala för att de blivit utsatta för grova våldshandlingar, i stället för att kunna använda skadeståndet till någon form av läkande process, förstörd inredning, kläder eller annat som skulle kunna bidra till en något lättare väg framåt. Därför behöver vi överväga att se över en förändring av lagstiftningen för att motverka detta.
mot · H9021779 · 2021-09-30 00:00:00 — Mensskydd för elever i grund- och gymnasieskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur tillgången till mensskydd kan nås i alla grund- och gymnasieskolor och tillkännager detta för regeringen. Alla barn ska ha samma rättigheter till likvärdig, grundläggande utbildning oavsett kön, ursprung eller klassbakgrund. Tyvärr ser det inte ut så . En faktor som spelar stor roll i tjejer och unga kvinnors liv är att de har mens vilket kan medföra, förutom kroppsliga obehag, en löpande kostnad. Varje kvinna i fertil ålder lägger i genomsnitt på mensskydd. Det är många unga kvinnor som lever i familjer där man inte har råd med mensskydd, vilket medför att dessa unga kvinnor inte kan vara i skolan när de har mens. Att ge alla unga kvinnor i som går i grund- och gymnasieskola tillgång till fria mensskydd bidrar på ett eller annat sätt till både folkhälsopolitikens åtta målområden: Det tidiga livets villkor, Kunskaper, kompetenser och utbildning; Arbete, arbetsförhållande och arbetsmiljö; Inkomster och försörjningsmöjligheter; Boende och närmiljö; Levnadsvanor; Kontroll, inflytande, och delaktighet; En hälsofrämjande hälso- och sjukvård, och vår vision om likvärdig, grundläggande utbildning för alla barn i . Andra länder har redan gått före. har infört gratis mensskydd på alla landets skolor. Det beslutet ses bland annat som ett sätt att öka skolnärvaron. blev först i världen med att erbjuda flickor och kvinnor gratis mensskydd. Även i flera svenska kommuner har man redan infört fria mensskydd för både personal och elever. Men det borde vara enkelt att tillgå i alla landets grund- och gymnasieskolor. är ett av världens mest jämställda länder. Vi borde ligga i framkant även när det gäller denna jämställdhetsfråga.
mot · H902178 · 2021-09-22 00:00:00 — Ökat fokus på klimatanpassning ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat fokus på klimatanpassning och tillkännager detta för regeringen. Allt kraftigare kritik kommer från försäkringsbolagen mot regeringens ointresse när det gäller anpassning av bebyggelse till olika naturhändelser som kan medföra skador på egendom, så kallad ”klimatanpassning”. Det handlar exempelvis om bebyggelse på olämpliga platser, bristande möjligheter för marken i tätbebyggelse att ta upp stora regnmängder och bristfälliga dagvattenledningar. Vi vet även att delar av V/A-näten i landet är undermåliga och har stora renoveringsbehov. Frågorna är helt centrala oavsett hur stora eller snabba klimatförändringarna kommer att bli – problemen är på sina håll akuta . Regeringen bör öka sitt fokus på dessa frågor.
mot · H9021780 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hastighetsgränser på vägar inte ska kunna sänkas utan berörda kommuners medgivande och tillkännager detta för regeringen. kommer det inte längre att finnas några 90-vägar i . I stället kommer högsta tillåtna hastigheten utom på att vara /h enligt som enväldigt fattat beslutet. Detta är helt orimligt och ogillas också av kommunerna som berörs. Detta är inte första gången olika försämringar av vägar drivs igenom av utan förankring i de kommuner som berörs. Myndighetsargument om trafiksäkerhet som innebär att den enda åtgärden att ta till är hastighetssänkningar måste få ett slut. Dagens moderna bilar är uppenbart säkrare än förr och inriktningen borde i stället vara att förbättra vägarnas kvalitet än att försämra möjligheterna till resande, transport och pendling för gles- och landsbygdsbor. Det mest uppseendeväckande i hela behandlingen av hastighetssänkningsärenden av det slag vi nu bevittnar i är hur staten i form av helt sonika struntar i kommuners vädjan om förståelse och respekt för vikten av mobilitet i bl.a. arbetsmarknadshänseende. Kraftfulla protester i kombination med alternativa förslag levereras helt utan att dessa respekteras. Ingen vill försämra eller äventyra trafiksäkerheten, men den yttersta konsekvensen av att inte ta till något annat medel för den än att sänka hastigheten blir försvagad attraktivitet för läns- och glesbygd samt försämrad livskvalitet för alla dem som bor och verkar i dessa områden. Respekten för lokalbefolkningens vilja, i form av beslutsorgan i kommuner och regioner som berörs, måste inskärpas. Det bör inte vara möjligt för staten att försämra standarden på vägarna, t.ex. genom sänkta hastigheter, utan att kommunerna medgivit åtgärden och detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H9021781 · 2021-09-30 00:00:00 — Allmän jakt på skarv samt andra åtgärder ställer sig bakom det som anförs i motionen om problematiken med skarvens utbredning och att detta kräver att allmän jakt på fågeln tillåts, i kombination med andra åtgärder för att få bukt med problemen, och tillkännager detta för regeringen. Skarvens framfart förstör svenskt kust- och skärgårdsliv och måste åtgärder till som löser problemet. Längs kusten i har skarvens utbredning gått mycket fort. Den överlägset största ökningen har skett i utanför . noteras flera ställen i bland andra där skarven för allra första gången börjat härja och fördärva. Den så ikoniska i har varit mycket nära att totalförstöras av skarvens närvaro. I lyckas fågeln dessutom i hög grad fullfölja häckningarna vilket är ett stort bekymmer. Skarvens närvaro försämrar förutsättningar för fiske och boende i skärgården. Fågeln äter stora mängder fisk och avföringen gör att öarna där skarven huserar blir närmast att likna vid spököar med döda träd och missgynnsam växtlighet. För kommuner, som de längs , där skärgården är central för bl.a. utveckling och turism, riskerar detta att förstöra förutsättningarna för framtidssatsningar samt att skärgårdens attraktionskraft kraftigt försämras. Även i har skarven blivit ett allt större problem som breder ut sig alltmer. Antalet ökar stort och skarven har spridit sig från kusten in i landet till insjöar – det är alltså inte bara ett problem för våra kustband och vår skärgård vilket förstås i sig är illa nog. I sjön har ålen försvunnit helt på grund av skarven och fiskbestånden har minskat kraftigt. I Roxen beräknas fisk försvinna på grund av skarven och flera öar är nu helt döda. Det är uppenbart att den skyddsjakt som beviljar inte är tillräcklig och att det krävs allmän jakt på skarv. Det finns inget större skyddsbehov för skarven, i vart fall inte i . Den bör dessutom anses som en invasiv art och behandlas därefter. Några enklare störnings-operationer kommer inte att hjälpa situationen. I kombination med att tillåta allmän jakt på skarv ihop med mer proaktiva åtgärder för att minska fågelns häckningsframgångar kan problemet börja lösas. Därför bör regeringen återkomma till med lagstiftningsförslag så att det års sommarsäsong både tillåts allmän jakt och kan tillgripas verkligt kraftfulla åtgärder för kommunerna att vidta för att få bort skarven och dess skadliga effekter.
mot · H9021782 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt för gles- och landsbygdslänen att behålla mer av värdet av det som producerats i de egna geografiska regionerna och tillkännager detta för regeringen. Utan länen norr om skulle inte fungera. Där finns vattenkraften, stora delar av skogsnäringen, jordbruk, malmen i norr, viktiga företag och entreprenörer, för att nämna några viktiga delar. Utan varuleveranser och produktion som kommer från och sker i andra delar av landet än i storstäderna skulle det mesta stanna av. Skulle ingen el komma från kraftledningarna eller mat komma till butikerna skulle urbaniseringen varken fortlöpa eller te sig särskilt attraktiv. Ett i raden av exempel som kan illustrera detta är just elproduktionen där mellersta står för av produktion medan samma område enbart förbrukar , trots en elintensiv industri. Detta kan jämföras med som endast producerar av elektricitet medan man förbrukar (SCB, och regional energistatistik 2016). Tyvärr har stödområdessynsättet präglat alltför många delar av den ekonomiska politiken – allt ifrån skatteutjämningssystem till regional stödpolitik. Detta måste genomlysas och förändras. Det ska löna sig att vara Sverigestöttande regioner! Den koncentration av skatteinbetalningar från både företag och privatpersoner som sker till en storstadsfixerad statsapparat är problematisk. I andra delar av västvärlden får regioner större behållning av den egna företagsamheten och utvinningen – så bör det också vara i . Värdet av det som produceras i norra är oumbärligt för funktion och större del av detta bör återbördas till de aktuella länen. bör därför ge regeringen tillkänna att man bör återkomma med skarpa förslag så att gles- och landsbygdslänen får behålla mer av värdet som producerats i de egna regionerna.
mot · H9021783 · 2021-09-30 00:00:00 — Ekonomiskt skydd vid skilsmässa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över bestämmelser och återkomma med förslag som innebär att pensionsrättigheter i större utsträckning än ska ingå i gifta makars giftorättsgods och tillkännager detta för regeringen. Ett stort jämställdhetsproblem, som ofta uppmärksammas först vid skilsmässor, är hur den ena av makarna ofta stått tillbaka, till förmån för den andre, i fråga om karriär och arbete, med mindre inkomst och sämre pension som följd. Detta slår hårt mot den privata ekonomin, allt som oftast för kvinnor, i den senare delen av livet. Detta är ett problem som bör adresseras. Enligt bestämmelser ska det vid skilsmässa genomföras en bodelning. Om inget äktenskapsförord finns ska tillgångarna, det som benämns som giftorättsgods, delas lika. Men allt som oftast anses inte intjänade pensionsrättigheter vara sådant giftorättsgods enligt gällande rätt. Om en make tagit större ansvar för hus, hem och barn medan den andra arbetat i högre utsträckning leder detta till stora snedvridningar i ett läge där man inte gemensamt får skörda den ekonomiska frukten på ålderns höst. Det bör därför anses rättvist, om inget annat överenskommits i äktenskapsförord, att också rätt till pension ska delas lika vid skilsmässa och alltså anses ingå i giftorättsgodset. Detta skulle ge en större ekonomisk trygghet för båda makar när livspusslet ska läggas i yngre ålder och grunderna för intjänad pension därmed sätts. bör därför ge regeringen tillkänna att se över bestämmelser och återkomma med förslag som innebär att pensionsrättigheter i större utsträckning ska ingå i giftorättsgodset.
mot · H9021784 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en utbyggnation av mellan och och tillkännager detta för regeringen. E4:an är en viktig väg för hela försörjning av både gods och personer. Från till är vägen av minst fyrfältsstandard, men sträckan –är olyckligt strypt genom en s.k. två-plus-ett-väg, med kraftiga trafikstörningar till följd, inte minst under de olika högtider som infaller eftersom många då ska resa både norr- och söderöver. har geografiskt sett en relativt stor yta. Som i så många andra landsbygds- och glesbygdslän är avstånden till viktiga samhällsfunktioner mycket längre än i storstadsregionerna. Blåljuspersonalens viktiga resor och transporter har sämre förutsättningar i och med dagens två-plus-ett-väglösning. Vägen ger sämre förutsättningar för omkörningar och för att ta sig fram. Köbildning, olyckor och annat kan minska avsevärt vid en utbyggnation av en av de för – men också för resten av landet – viktigaste vägarna. Det är ologiskt att en del av en annars relativt fungerande vägsträcka, som ju –ändå är, under så pass bestått av den aktuella strypningen. Det är dags att får ta del av de infrastruktursatsningar som länet är förtjänt av. Det finns dock inget som säger att hela sträckan –måste byggas ut till fyrfältsväg med en gång. En välavvägd utbyggnad i etapper är bättre än en skjuten utbyggnad eller ingen utbyggnation överhuvudtaget. Med huvudprioritet på Tönnebro–skulle en av de mest högtrafikerade sträckorna få en efterlängtad avlastning. Detta bör tillkännage för regeringen att man bör se över.
mot · H9021785 · 2021-09-30 00:00:00 — Sanering av mark för för att möjliggöra tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regelverk som finns för ekonomisk kompensation i samband med marksanering bör ses över och tillkännager detta för regeringen. En strukturomvandling pågår inom näringslivet i många kommuner där tung industri tidigare varit huvudnäring. Efterfrågan på attraktiv mark både för etableringar och för att bygga bostäder i havsnära lägen har ökat kraftigt , vilket bl.a. vittnar om. miljöförstörande industrier som lagts ned har på många ställen lämnat förorenad mark efter sig. Depåer av kisaska, som är en restprodukt från pappersmassa-tillverkning, finns i stora mängder längs med exempelvis Söderhamnsfjärden. Denna typ av mark har kommunerna behov av att kunna erbjuda för att tillgodose den typ av byggande som efterfrågas. finns statliga bidrag att söka för sanering av förorenade områden för bostads-byggande från . Trots bidrag innebär det fortfarande omfattande kostnader för kommunerna. Utifrån de ekonomiska lägen och demografiska analyser som många kommuner står inför riskerar dessa saneringsåtgärder att få stryka på foten, vilket är otillfredsställande. bör ge regeringen tillkänna att man bör se över de regelverk som finns för ekonomisk kompensation i samband med sanering för bostadsbyggande för att underlätta för kommuner att exploatera efterfrågad och eftertraktad mark, exempelvis genom att överväga utökat statligt stöd.
mot · H9021786 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det generella strandskyddet måste reformeras och att regelverket bör vara olika strikt i olika delar av landet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har blivit en hämmande regel för många delar av landet vars unique selling point just är möjligheter till boende och bebyggelse i strandnära lägen. Hela grundtanken bakom strandskyddsreglerna är ju att långsiktigt trygga allmänhetens tillgång till strandområden – vilket är särskilt viktigt i regioner och storstäder där boendeförtätningen är som störst – men att samma regler ska gälla även i områden som har god tillgång till vatten och strandnära lägen, och som är glest befolkade, är inte rimligt. är uppenbarligen inte adekvat. Ny lagstiftning måste på plats som säkerställer att strandskyddsinstitutet tar sin utgångspunkt i de olika förutsättningar som finns runtom i landet och alltså inte som huvudregel innebär en strikt begränsning av äganderätt och möjlighet till utveckling, där endast dispenser och undantag kan bli aktuella. Strandskyddet måste vara olika i olika delar av för att hela ska kunna nå sin fulla potential i ett redan bostadsansträngt läge. Det generella strandskyddet måste reformeras och detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H9021787 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur föräldraförsäkringen kan byggas ut och individualiseras inom ramen för en fastställd tidsplan och tillkännager detta för regeringen. Individualiserad föräldraförsäkring är en av de viktigaste jämställdhetsreformerna som en feministisk regering kan genomföra. Dess effekter skulle bidra starkt till att når de uppsatta jämställdhetsmålen om ett jämställt arbetsliv, att män och kvinnor ska ha samma makt och ges samma möjligheter att forma sina egna liv, detta eftersom reformen påverkar både arbetsliv, pensioner och familjesituation. Framsteg görs ständigt på jämställdhetsområdet, mycket tack vare en feministisk regering, men arbetet behöver snabbas på. Även om uttaget mellan män och kvinnor i dagens föräldraförsäkring har gått sakta framåt är det fortfarande kvinnor som tar ut den största delen, detta oavsett ekonomisk situation. Mönstret är tydligt och är en konsekvens av ett ojämställt samhälle. Dessutom är det fortfarande ett stort lönegap mellan kvinnor och män, under en hel livstid nästan . Ojämställda löner och värderingen av kvinnligt dominerade yrken är en av orsakerna men fördelningen av obetalt hemarbete är en annan stor orsak. Kvinnor är de som i störst utsträckning tar ansvar för det obetalda hemarbetet och tvingas gå ner i arbetstid vid olika tillfällen under ett arbetsliv som de är de som i störst utsträckning är hemma vid vård av barn. Dock behöver reformeringen av föräldraförsäkringen även innebära ett större uttag av dagarna under barnets första levnadsår så systemet inte upprätthåller att kvinnor är borta längre från arbetsmarknaden än män. Därför är reformen om en individualiserad föräldraförsäkring en helt nödvändig jämställdhetsreform men också en rättighetsreform för det enskilda barnet när det gäller rätt till att vara med sina vårdnadshavare. En tidsplan för införandet av denna reform är ett sätt att visa hur den stegvis kan införas med tydlig målsättning att nå ökad jämställdhet i arbetslivet och i samhället.