ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022439 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler platser för toatömning i skärgården och tillkännager detta för regeringen. trädde den nya toatömningslagen i kraft. Den innebär att det numera är förbjudet för fritidsbåtar att släppa ut toalettavfall i svenska vatten. Att minska utsläppen av toalettavfall i sjöar, skärgård och vattendrag är troligen de flesta positivt inställda till. Minskade utsläpp av toalettavfall bidrar bland annat till att minska övergödningen, vilket är ett av de stora problem som bland annat står inför. För att lagen inte ska bli tandlös och tömningen rent praktiskt ska fungera är det dock viktigt att infrastrukturen med tömningsanläggningar etableras på ett tillräckligt sätt. Enligt föreskrifter ska mottagningsanordningar för avfall finnas i de fritidsbåtshamnar där behov finns. Och även om det är möjligt som fritidsbåtsägare att rapportera in när sådana behov finns till Transportstyrelsen är inte det kunskap som är allmänt känd. Transportstyrelsen har också levererat en app kallad Hamnkartan där information gällande toatömning finns tillgänglig. Appen är dock endast en testversion än och det har uttryckts frustration från båtägare och intresseorganisationer över att systemet är långt ifrån tillräckligt utbyggt samt att information i appen inte alltid är komplett. Enligt transportstyrelsen finns det totalt cirka 320 toatömningsstationer i . Det kan vid första anblick låta mycket, men fördelat på antal båtar, geografisk yta, människor och efter beräkningar på hur fort det går att fylla en normalstor tank, blir det uppenbart att platserna och volymerna är på tok för få. Stationerna behöver bli fler och appen behöver utvecklas. Men även fler innovativa åtgärder krävs för att det ska vara lätt att göra rätt och ta hand om vår skärgård och vattenmiljö.
mot · H9022440 · 2021-10-01 00:00:00 — Svenska statens innehav i SAS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är via en betydande ägare av flygbolaget . Flygmarknaden utgör förvisso en viktig infrastruktur för , för att tillhandahålla resmöjligheter både inrikes och till och från , och för vår konkurrenskraft i ett så vidsträckt handelsberoende land i utkanten av . Flygmarknaden har dock utvecklats kraftigt sedan SAS grundande och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Flertalet andra flygbolag agerar på samma marknad och därav minskar behovet av att en statligt finansierad aktör befinner sig på marknaden. Då statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det därför anledning att avyttra verksamheten till privata ägare. Det viktigaste skälet till en försäljning av SAS är dock det faktum att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad, där staten fyller en viktig kontrollfunktion, och det är därmed inte rimligt att man agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS.
mot · H9022441 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda definitionen av vad som är en avgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över att byta namn på de avgifter som egentligen är skatter, och detta tillkännager för regeringen. Att kalla skatter för skatter och avgifter för avgifter är ett enkelt och kostnadseffektivt sätt att spela med öppna kort. Att inte göra detsamma är att vilseleda. Gränsen mellan skatter och avgifter är tyvärr långt ifrån klar även om definitionerna i sig är det. En avgift tas ut i utbyte mot en specifik motprestation, medan en skatt i teorin kan gå till vad som helst. Avgiftens storlek ska dessutom vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir det fel. Därför bör definitionen av vad som är en avgift utredas en gång för alla, och de avgifter som egentligen är skatter bör byta namn. har konstaterat att man håller med om allt det som står i motionen, men har ändå valt att yrka avslag på den. Därför vill jag redan nu understryka för utskottet att det vore väldigt positivt om man istället biföll motionen så att detta också kan bli av.
mot · H9022442 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa taxeringsvärdering av fastigheter och tillkännager detta för regeringen. den borgliga regeringen avskaffade fastighetsskatten har diskussioner om hur och varför den borde återinföras bedrivits. Detta trots att fastighetsskatten troligt kvalar in som en av de mest illa omtyckta skatterna i . Från förespråkarna av fastighetsskatt låter det ofta som att skatten enbart skulle drabba de som ändå har råd. Sanningen är dock att de förslag som presenterats alla har den gemensamma nämnaren att de markant skulle höja skatten för helt vanligt folk med helt vanliga löner. Det bör även tilläggas att har en löpande beskattning av bostäder som sett till andel av BNP är högre än exempelvis i både , , och likväl som flera andra rika . Argumenten mot att återinföra fastighetsskatten är många och det syvende och sist kokar det ytterst ner till att det är en omoralisk skatt som tvingar människor till att sälja hus och hem. För att göra det svårare att återinföra fastighetsskatten borde därför taxeringsvärdering av fastigheter slopas helt. Taxeringsvärdet används till flertalet saker så som grund för beräkning av den kommunala fastighetsavgiften samt som underlag för försäkringsbolagen när de ska beräkna skadeersättning kopplat till eventuella skador på fastigheten. Inget av dessa system är dock avhängt ett taxeringsvärde utan torde vara fullt möjligt att koppla den kommunala fastighetsavgiften till någonting annat än taxeringsvärde. Vad gäller banker och försäkringsbolag finns det givetvis även för dessa andra sett att beräkna värdet av fastigheter på. Att slopa taxeringsvärdet på fastigheter görs alldeles säkert inte i en handvändning, men för ett land vars befolkning så tydligt är motståndare till återinförd fastighetsskatt är ett sådant arbete vara väl värt sin tid och ansträngning.
mot · H9022443 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och införa undantag i förtalslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. riskerar kvinnor som berättar om misshandeln hårdare straff än mannen som faktiskt misshandlat henne. Det är både en orimlig och omoralisk situation. I utgår inte förtalsbrottet från sanningshalten i det sagda utan om det som sagts leder till skada för personen i fråga. Det har därför heller ingen betydelse om mannen faktiskt är dömd för misshandel eller våldtäkt. Istället riskerar offret att dömas för förtal om hon berättar om händelsen i exempelvis sociala medier. Mannen bedöms då nämligen lida skada av att omgivningen får reda på vad han gjort. Det finns flertalet fall där kvinnan eller dennes anhöriga riskerat både böter och fängelse för att de berättat om vad de varit med om. I ett uppmärksammat fall hos blev en kvinna åtalad för att ha lagt ut bilder på sitt sönderslagna ansikte på Facebook. Hon riskerade i böter att jämföra med de i skadestånd som förövaren som straff utöver samhällstjänst dömdes till att betala. I detta fall friades kvinnan, men inte på grund av att uppgifterna hon publicerat var sanna, utanför att dessa framförallt fått spridning på ett anonymt instagramkonto som inte kunde kopplas till henne. Mot denna bakgrund behöver förtalslagstiftningen i ses över och ändras. Offer för våldtäkt och misshandel och vars förövare blivit dömda borde aldrig behöva vara rädda för att fällas för förtal. Tvärtom är det ytters normalt att vilja och behöva bearbeta vad man blivit utsatt för genom att berätta.
mot · H9022444 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation, och detta tillkännager för regeringen. genomförs drygt 800 organdonationer i samt 1300 vävnadstransplantationer. Transplantationer som räddar liv. är bristen på både organ och vävnader stor. Över 800 svenskar står i kö för en organtransplantation och omkring 30–50 personer dör i väntan på en organtransplantation. Det råder exempelvis brist på hjärtklaffar till små barn. Även vävnader kan som sagt rädda liv och avsevärt förbättra en persons livsvillkor och som ett exempel kan en hornhinna från en avliden person förbättra synen för upp till fem andra personer. finns omkring 1,7 miljoner svenskar anmälda till donationsregistret. medför betydande fördelar vid organdonation, då en familj i den yttersta av kriser inte behöver ta ställning till frågeställningen hur den avlidne skulle se på att donera sina organ. Det innebär också att sjukvården inte behöver lägga betydande resurser på att säkerställa sig om att den potentiella donatorns vilja att donera. Informationskampanjer har genomförts för att locka fler till registret, men ytterligare insatser behövs. En möjlighet vore att ge i uppdrag att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation. På så vis får alla i en enkel möjlighet att ta ställning kring sina egna preferenser för organdonation. Då av den svenska befolkningen enligt undersökningar uppges positiva till att donera sina organ så skulle högst troligt antalet i organregistret troligtvis öka markant. Ytterligare en åtgärd vore att överväga en omvänd ordning där de som inte vill donera organ och vävnader behöver uppge detta, även då skulle förfarandet kunna ske i samband med deklarationen. Låt oss rädda liv!
mot · H9022447 · 2021-10-01 00:00:00 — Ökad kunskap om allemansrätten i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skolan kan bidra för att ytterligare öka kunskapen om allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten har stor betydelse och fyller en viktig funktion, dels för den enskilde individen men också för turismen samt många föreningar och organisationer. Den frihet och de möjligheter allemansrätten bjuder medför även ansvar och respekt för djur och natur. Den är även viktig för friluftslivets förutsättningar, folkhälsan och vårt kulturarv. Det görs många insatser för kunskap om allemansrätten. Många organisationer arbetar för att sprida kunskap och information om ämnet, till exempel Svenskt Friluftsliv med dess underorganisationer. och Håll Rent gör också viktiga arbeten. Organisationer och föreningar kan söka bidrag av för insatser och initiativ till ökad kunskap om allemansrätten. Syftet är bland annat att fler människor ska känna sig hemma i skog och mark och välja att vara ute i naturen. var det 13 organisationer som fick pengar för detta, bland annat och . Skolan förmedlar också en viss kunskap om ämnet och allemansrätten går att finna i kursplaner. Trots alla insatser som görs och den kunskap som skolan förmedlar finns det dock en okunskap hos allmänheten om allt som allemansrätten innebär. Med anledning av ovanstående bör regeringen se över hur skolan kan bidra för att ytterligare öka kunskaperna om allemansrätten. i (SD)
mot · H9022464 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör visa större intresse för och tillkännager detta för regeringen. Fornlämningen efter järnåldersstaden ligger i skånska kommun strax utanför . är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad, som varit bebodd i mer än ett årtusende (vilket kan jämföras med Birkas ). Från cirka till cirka fungerade som ett kommersiellt, politiskt och religiöst maktcentrum. Fornlämningen upptar en yta av , vilket är lika mycket som staden medeltida stadskärna eller i (vilket kan jämföras med Birkas ). Mest bekant är för ädelmetallsfynd, och platsen har visat sig vara mycket rik på material av guld-, silver- och bronsföremål. En vanlig järnåldersby brukar ge arkeologerna ett tiotal föremål. I har man hittat 35 000 föremål. Ändå har man, sedan utgrävningarna påbörjades , endast grävt ut , vilket gör att merparten kvarstår att utforska. Vid utgrävningarna har man hittat rika vapenoffer, rester efter forntida segerceremonier. samlade tidernas bästa hantverkare, som dessutom utvecklade lokala stilar. I skriften ”– ett framtida regionalt besöksmål” skriver Per , vid Lunds universitets Historiska museum, bland annat: Man var innovatörer av form och design. Många skåningar tog värvning i de romerska provinsarméerna och återkom hem med föremål, men framförallt med kunskap. Man har exempelvis funnit kirurgiinstrument direkt efter romersk efterbild. […] Läkartraditionen var stark här långt efter fall. Det viktigaste av allt: visar på en unikt lång bosättningstid. Från första århundradet före till vikingatidens slut omkring . Ingen annan järnåldersplats kan visa upp det samma. Tiden mellan och var storhetstid. Då fanns här ett politiskt och religiöst maktcentrum och en blomstrande handelsplats. I har man möjlighet att studera en stads födelse, blomstringstid och död. Förflyttar man sig längre norrut kan man också se dess återuppståndelse; i form av den nutida staden ! Det gör platsen enastående i . är betydelsefull både som skånskt kulturarv, men även – i ett vidare geografiskt perspektiv – för både och . beslutade regionfullmäktige i att bilda en stiftelse, Arkeologiska Center, tillsammans med bland andra och Lunds kommuner och i syfte att vidareutveckla det arkeologiska området. Till verksamheten har man knutit andra aktörer som och . bedriver utgrävningar och forskning på området. har man byggt ett besökscentrum, som man vidareutvecklar, och det bedrivs allmänna visningar med särskilt fokus i verksamheten på barn. Man behöver dock utökade resurser för att tillgodose den efterfrågan och de önskemål som det finns kring verksamheten. är bäst bevarade maktboplats från järnåldern och bör betraktas som ett riksintresse. Staten bör därför öka sitt intresse för området och tillskjuta olika former av resurser för att vidareutveckla området och uppmärksamma den rika historiska och kulturella skatt som vilar i den bördiga myllan kring . i (SD)
mot · H9022466 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Samtliga av kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer bjöds in att delta i arrangemanget. Vi anser att det kunde vara på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel. Därför bör uppdra regeringen att planera och genomföra ett svenskt kulturarvsår med det primära syftet att synliggöra, levandegöra och tillgängliggöra det samlade svenska kulturarvets former och stärka den gemensamma nationella identiteten genom att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen. i (SD)
mot · H9022467 · 2021-10-01 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. Av kulturmiljölagen (1988:950) framgår bland annat att god ortnamssed ska iakttas vid statlig och verksamhet. Det innebär bland annat att hävdvunna ortnamn inte ska ändras utan starka skäl, och att namn på svenska, samiska, finska och meänkieli så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext har vi sett en utveckling där Lantmäteriet började att stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortsnamn utan vill främja användandet av både och. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i områdena. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna kring god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas. I det aktuella området borde de svenska och samiska namnen kunna samverka. i (SD)
mot · H9022475 · 2021-10-01 00:00:00 — Nationell handlingsplan för kyrkor som tas ur bruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor med risk för att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framförallt genom våra runt 3400 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter, och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering och kyrkans förändring har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört i en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. Bland annat så nämner i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter, inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps, så ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn över kyrkor som riskerar att tas ur bruk, samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas . i (SD)
mot · H9022479 · 2021-10-01 00:00:00 — EU-lagstiftningen för nya livsmedel, såväl som för livsmedel framställda med modern växtförädlingsteknik, bör inte som , endast leda till godkännanden på EU-nivå direkt, utan ska kunna tillåta nationella godkännanden, till exempel direkt efter Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens säkerhetsbedömning, så länge den aktuella medlemsstaten kan visa att livsmedlet inte släpps ut på marknaden i andra EU-länder. På så sätt kan en medlemsstat gå före och utveckla nya livsmedel. Dessa livsmedel kan därefter fullfölja processen i EU-systemet och godkännas på hela EU-marknaden på vanligt sätt.
mot · H9022483 · 2021-10-01 00:00:00 — Begränsa mopedbilar på vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regler och utbildningar för förare, samt möjligheterna att införa begränsningar av EPA-traktorer och ombyggda mopedbilar på vissa vägar, och tillkännager detta för regeringen. Allt fler yngre minderåriga barn åker i ombyggda EPA-traktorer, så kallade mopedbilar. Dessa åker bland tunga fordon på landsväg och andra vägar och utgör en stor trafikfara. Dessa mopedbilar har förorsakat ett flertal olyckor med allvarliga skador då föraren ofta inte har haft tillräckligt med kunskap om trafikreglerna, samt att fordonen som de färdas i saknar alla krav på maskinell säkerhet som är nödvändiga för att minska risken för personskador och olyckor. Att ungdomar förorsakat allvarliga trafikolyckor med allvarliga skador har blivit allt vanligare . Vi ser antalet registrerade moppebilar öka och det är att reglera detta med krav på utbildning och begränsning till vissa vägar. Annars är risken stor att barn blir allvarligt skadade eller dör i kollisioner med andra tunga fordon. De mopedbilar som avses liknar alltmer riktiga bilar. Föraren brister ofta i kunskap om trafikregler, som fordonet man färdas inte går att betrakta som trafiksäkert. Statistiken är tydlig. Den visar att mopedbilsolyckor ökar . För att köra mopedbil gäller samma regler som för mopedklass 1, dvs. att föraren har fyllt och innehar AM-körkort. Den utbildningen är lång, varav ägnas åt praktiska övningar i att hantera ett tvåhjuligt fordon. Mopedbilar som ser ut som vanliga bilar är nästan helt av plast och har inte mycket till säkerhetsutrustning. Det finns inget krav på besiktning. De saknar krocksäkerhet, bra bromssystem, vinterdäck m.m. Det gör den här typen av fordon sårbara i trafiken. Ett flertal alvarliga olyckor har hänt och det är att man ser över reglerna för dessa livsfarliga mopedbilar. bör uppdra regeringen att se över trafikreglerna för mopedbilar vad gäller utbildning, vilka vägar man får köra på och krav på trafiksäkerhet, detta för att minska risken för olyckor.