mot · H9024033 · 2021-10-05 00:00:00 — Så får vi ordning på – Integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet med invandringen sammantaget ska vara bra för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa två mått på integration, ett ekonomiskt mått och ett språkmått, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett volymmål för invandringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om enhetlig statlig ersättning till den som är ny i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificering in i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanländas dagersättning bör villkoras med deltagande i samhällsintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell läroplan för den kommunala samhällsorienteringen för invandrare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad vikt vid jämställdhet och kvinnors rättigheter i samhällsorienteringen för invandrare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avsluta samhällsorienteringen för invandrare med ett prov i samhällskunskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på godkänd sfi för full etableringsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningsstödet bör villkoras med deltagande i sfi eller tillräckliga språkkunskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsad rätt till betald tolk för personer med permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängt krav på hemvist för medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälligt etableringsstopp för konfessionella friskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om genomlysning av Skolinspektionen av befintliga konfessionella skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning av slöjförbud i för- och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffat föreningsbidrag till etniskt definierade föreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt kontroll av utbetalningar till civilsamhällesorganisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny brottsrubricering för hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvisning som möjlig påföljd vid hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om olaga frihetsbegränsning som nytt brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra förbud mot moralpoliser på offentliga platser genom tillträdesförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa EBO för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över anvisningslagen för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsat etableringsboende i max och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja hyrköp av bostad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet för fastighetsägare att fastställa maximalt antal boende i en hyresrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny nationell folkräkning för att motverka brott och utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanländas ersättning bör begränsas till etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till kompletterande försörjningsstöd för nyanlända bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa etableringstillägget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett bidragstak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en restriktiv och enhetlig hantering av försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt skatt på de allra lägsta arbetsinkomsterna genom ett förstärkt jobbskatteavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en jobbpremie för personer med långvarigt bidragsberoende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag för att minska fusk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bidragsbrottsenhet på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på aktivitet på heltid för att få försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på bidragstagare att delta i samhällsnyttiga insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattelättnad för företag som köper utbildning till anställda för att främja omställning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildningsplikt för den som lever på bidrag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etableringsjobben bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och förstärkta nystartsjobb för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade program hos BVC i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk språkscreening på BVC för att upptäcka barn som inte kan svenska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att språkförskola bör införas för barn som inte kan tillräcklig svenska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en avgiftsfri förskola för barn till föräldrar med långvarigt bidragsberoende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om längre skoldagar i lågstadiet med mer tid för svenska och matte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot dåliga skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om aktivt och obligatoriskt skolval i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om läxfritids på lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modersmålsundervisning inte ska konkurrera med andra ämnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om karriärtjänster för lärare och rektorer på utsatta skolor och förskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetenslyft för förskolepersonal med fokus på språkutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta övningsskolor i utsatta områden till lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Svensk politik har aldrig tagit integrationsproblemen på allvar, och därför inte heller fattat de politiska beslut som krävs. Resultatet är ett djupt utanförskap bland många invandrare. behövs en helt ny integrationspolitik. För ett land som är framgångsrik internationalisering en överlevnadsfråga. Våra världsledande företag berikar andra länder, och hundratusentals människor som kommit hit berikar vårt land med kultur, kunskap, entreprenörskap och skattepengar. Det är avgörande för vår framgång. Men har misslyckats med integrationen som allt fler sökt sig hit: är var femte person född utomlands, och bara har över 400 000 asylrelaterade uppehållstillstånd beviljats. Politiken har hoppats att allt ska gå bra, men inte gjort det som krävs. Resultatet är ett farligt utanförskap bland många invandrare. Siffror från , som har tagit fram, visar att 675 000 vuxna som invandrat inte är självförsörjande, utan beroende av bidrag för sin försörjning. Det leder till ett liv i utanförskap, med barn som aldrig ser sina föräldrar gå till jobbet och kvinnor som aldrig blir självständiga. Den misslyckade integrationen berör hela vårt samhälle i form av bostadssegregation, arbetslöshet och bidragsberoende. Den ligger också i hög grad till grund för dåliga skolresultat, gängkriminalitet, hedersförtryck och radikalisering. En av vår tids viktigaste uppgifter är att vända utvecklingen och det kräver en kursomläggning. Integration är ett ord som egentligen borde signalera hoppfullhet. När integrationen fungerar som bäst skapar den ett rikare samhälle, både för de som redan är del av gemenskapen och för de som ska integreras i den. Människor får möjlighet att utveckla sina förmågor och bidra till samhällsbygget, som de lägger grunden för en bättre framtid för sina barn. Det genererar välstånd och framsteg som kommer alla till del. ska vara ett land som tar sin del av ansvaret för att hjälpa människor på flykt i en trasig värld. Men vi måste bära det fulla ansvaret för att de människor som kommer hit blir en del av samhället. har en bärande idé i svensk politik varit att integration handlar om en ”process från två håll”, där både invandrare och infödda ska integreras i ett nytt multikulturellt samhälle. Den ansatsen leder fel. Politikens fokus måste i stället vara att de som kommer till både ska tillåtas och förväntas bli en del av det svenska samhället. Det handlar inte om att tvingas ge upp sin egen kultur, utan om en nödvändig praktisk anpassning för att fungera i det svenska samhället – att respektera de lagar, seder och bruk som gäller här. Vi är övertygade om att de flesta som invandrar hit förväntar sig att ska vara tydligt med vad som gäller i vårt land. Tydlighet och höga förväntningar är inte att exkludera, det är att ta människor på allvar. Den som gör rätt för sig ska omvänt kunna lita på att det svenska samhället erbjuder en ärlig chans att lyckas, och att rättsstatens likabehandling och trygghet omfattar alla. Ska lyckas med integrationen måste vi både höja ambitionsnivån. övergripande mål är att invandringen sammantaget ska vara bra för . Inte för varje individ eller , men som helhet och . Precis som på andra områden bygger legitimiteten för invandrings- och integrationspolitiken på att den gör bättre, inte sämre. I ska alla med egen kraft kunna bygga en bra framtid för sig själv och sina barn. Men splittrar den misslyckade integrationen vårt samhälle på ett farligt vis. Men vi är övertygade om att det går att vända utvecklingen och samla en majoritet av svenska folket – alldeles oberoende av ursprung – till en ny och bättre kurs. vill vända utvecklingen: att ordet integration förknippas med hopp snarare än hopplöshet. Uppgiften är varken liten eller enkel, men vi är fast övertygade om att den går att lösa. För att nå dit krävs målinriktade reformer på flera politikområden. Vi förslår därför i denna motion reformer på sex olika områden som vi är övertygade om kan vända utvecklingen. Invandring har bidragit till att skapa några av världens mest dynamiska samhällen. Men invandring kan också skapa ojämlikhet och stora motsättningar. När invandringen och integrationen fungerar bra, är det bra för landet och ger goda förutsättningar för den som invandrar att skapa en bättre framtid för sig och sina barn. Men så blir det inte om landet tar emot fler än vad landet klarar av att integrera. Utanförskapet i våra utsatta områden är ett tydligt exempel på att integrationen inte har fungerat. Men integrationsproblemen berör hela samhället och griper in i nästan alla politiska sakfrågor: arbetslösheten och bidragsberoendet; kunskaps- och ordningsproblemen i skolan; vardagsbrottsligheten och den grova organiserade kriminaliteten; trångboddheten; ojämlikhet och ojämställdhet; radikalisering och extremism. Det går att vända utvecklingen, men det kräver ett helt nytt sätt att se på integration och inte bara små justeringar i marginalen. Den grundläggande premissen bör vara att integrationen i allt väsentligt är en enkelriktad process. Det är den som kommer hit som huvudsakligen förväntas anpassa sig till det samhälle som redan finns, det är inte samhället som ska förväntas anpassa sig till den som kommer ny till . Det handlar inte om att tvingas ge upp sin egen kultur, utan om en nödvändig praktisk anpassning för att fungera i det svenska samhället – att respektera de lagar, seder och bruk som gäller här. Den som gör rätt för sig ska kunna lita på att det svenska samhället erbjuder en ärlig chans att lyckas, och att rättsstatens likabehandling och trygghet omfattar alla. Invandringen ska vara bra för anser att det övergripande målet för integrationspolitiken och en slags tumregel för den samlade invandringspolitiken ska vara att invandringen sammantaget är bra för . Det betyder inte att varje invandrare personligen ska vara nyttig i någon enkel ekonomisk mening, utan att den sammantagna invandringen måste gagna vårt land. Invandringen måste vara legitim och ha stöd hos folket. Det kommer den bara i längden att kunna ha om den är bra för . ska vara ett land som tar sin del av ansvaret för att hjälpa människor på flykt. måste vi bära det fulla ansvaret för att de människor som kommer hit blir en del av samhället. Rent ekonomiskt beror effekterna på de offentliga finanserna av hur många som får uppehållstillstånd i och hur snabbt de och eventuella anhöriga blir självförsörjande. Effekterna uppkommer genom att människor bidrar med skatter och socialförsäkringsavgifter samt får olika typer av offentliga transfereringar och tar del av offentlig konsumtion. Fram omfördelades inkomster från invandrare till svenskfödda genom den offentliga sektorn. Därefter har invandringen till inneburit stora kostnader för det svenska samhället, trots den gynnsamma åldersstrukturen hos invandrare. En studie av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi visar att flyktinginvandringen är en offentligfinansiell kostnad för , på både kort och lång sikt. Enligt studien uppgår nettoomfördelningen via de offentliga finanserna till en genomsnittlig flykting under hela dennes tid i i genomsnitt till . Den genomsnittliga flyktingen ger ett positivt nettobidrag till de offentliga finanserna , men detta är inte tillräckligt stort för att täcka det initiala underskottet och det som uppkommer vid pensionsålder. Stödet för migrations- och integrationspolitiken, liksom alla andra politikområden, bygger på att den tjänar samhället i stort. En politik som kostar mycket och dessutom skapar grogrund för allvarliga samhällsproblem kommer snabbt, och med rätta, att urholka medborgarnas förtroende för politiska beslut och beslutsfattare. Därför måste det uttalade målet vara att invandringen ska vara bra för . När är en person integrerad? Arbete är en viktig pusselbit för en lyckad integration men det räcker inte. De flesta skulle knappast betrakta en person som går till jobbet , men som inte tillåter sin dotter att själv välja partner, som integrerad. Integration handlar också om att respektera svensk lag, förstå värderingar som många svenskar delar liksom majoritetssamhällets normer och att till stor del anpassa sig till dessa. Integration handlar alltså om flera parallella processer. Inom ramen för den övergripande målsättningen och tumregeln, att invandringen ska vara bra för föreslår mot denna bakgrund två mått på integration – ett ekonomiskt mått och ett språkmått. I försörjer man sig själv Hundratusentals invandrare jobbar, försörjer sig och bidrar till välfärden. Men en stor andel av de invandrare som kommit har inte etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden. Aldrig har skillnaden i arbetslöshet mellan svenskfödda och invandrare varit större. Långt ifrån alla som i statistiken anses ha ett jobb kan leva på sina inkomster och försörja sig själva. En studie som presenterades av Entreprenörskapsforum, och som granskar perioden –2016, visar att det i genomsnitt tar fyra till för hälften av de nyanlända att få någon form av jobb. tar det mer än innan ens hälften är självförsörjande. var cirka 675 000, eller , av invandrarna i arbetsför ålder inte självförsörjande. Självförsörjning definieras som en bruttoinkomst på eller netto . En del i att vara integrerad bör definieras i enkla ekonomiska termer: att vara självförsörjande. Först då kan man klara sig på egen hand och bidra till det gemensamma. anser att integration bör mätas utifrån att människor lyckas bli självförsörjande och inte enbart utifrån sysselsättningsgrad. Att vara självförsörjande är viktigt i ekonomiska termer, men kan också med fog sägas vara en grundläggande svensk värdering. Enligt de finans- och klimatpolitiska ramverken ska regeringen till redovisa utvecklingen inom finans- och klimatpolitiken i förhållande till de uppsatta målen och de viktigaste besluten för att nå dessa mål. Vi vill att regeringen ska genomföra en motsvarande redovisning av självförsörjningsmåttet . Redovisningen ska innehålla en redogörelse för utvecklingen av självförsörjningsgraden tillsammans med de viktigaste besluten för att öka densamma. Redovisningen ska göras inom ramen för integrationspolitikens övergripande mål – att invandringen ska vara bra för . I talar man svenska Att mäta hur framgångsrikt en person anpassar sig till ett nytt samhälle och ett nytt hemland är naturligtvis svårt och bäddar för konflikter om tolkningar. Vi är i detta avseende praktiskt lagda. Vi vill att människor som delar land, samhälle och ofta medborgarskap ska förstå varandra. I vissa avseenden måste man anpassa sig. Lagar gäller alla. I andra avseenden är det en gradfråga. Många behåller hemlandets syn på saker, men anpassar sig ändå på ett ”lagom” vis. De allra flesta håller dock med om att språket är helt centralt, och i talar man i huvudsak svenska. Mot denna bakgrund är kunskaper i svenska ett lämpligt och användbart mått på praktisk anpassning, även om det givetvis har begränsningar. Måttet bör utgå ifrån undervisningen i svenska för invandrare (sfi). Den som klarar sfi-kurs C, vilket är den näst mest avancerade sfi-kursen, med godkänt betyg bör betraktas som en person med grundläggande svenskkunskaper. Detta är i linje med de språkkrav för permanent uppehållstillstånd som föreslår. Ett mått för barn och unga som invandrat efter skolstart är att ha slutfört årskurs 9 med godkänt betyg i svenska som andraspråk. Det saknas tillförlitlig statistik för studieresultat, genomströmning och hur stor andel av de nyanlända som studerar sfi på nationell nivå. I ett första steg måste därför ges i uppdrag att samla in tillförlitlig statistisk över studieresultaten i sfi. I nästa steg vill vi att regeringen – i enlighet med principerna om måttet för självförsörjning – redovisar till hur språkkunskaperna baserat på sfi-resultaten utvecklas, tillsammans med de viktigaste besluten för att förbättra språkkunskaperna. Redovisningen ska göras inom ramen för integrationspolitikens övergripande mål – att invandringen ska vara bra för . vill att varje person som påbörjar sfi ska få en individuell prestationsplan som uppskattar tiden det kommer att ta för att slutföra varje kurs och studieväg. Prestationsplanen ska utformas med hänsyn till den studerandes förkunskaper. Vid avbrutna studier eller studier som inte fullföljs med godkända studieresultat inom den angivna tidsramen aktualiseras ett åtgärdssystem som innebär att individer kan få en varning och ytterst delvis eller helt indragen etableringsersättning. För att få ett betyg i den sfi-kurs eleven går ska det vara obligatoriskt att genomföra nationella prov. vill att en bortre gräns och resultatkrav för sfi utreds, att de nationella proven i sfi ska vara obligatoriska inom samtliga kurser samt att nyanlända med eftergymnasial utbildning ska kunna kombinera studier i sfi med studier som möjliggör en akademisk eller yrkesinriktad specialisering. Antalet människor som kommer till påverkar möjligheterna att lyckas med Därför är den svenska migrationspolitiken en avgörande del av integrationspolitiken och den måste behandlas därefter. har under alltför lång tid haft en hög asylrelaterad invandring, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också ska bli en del av det svenska samhället. Den höga asylrelaterade invandringen är huvudsakligen en konsekvens av att ett stort antal asylsökande sökt sig till just . halv miljon personer sökt asyl i , varav knappt hälften kom 2014–2015. Nivåerna (cirka 80 000 respektive 160 000 asylsökande) skiljer sig drastiskt från nivåerna under övriga , då antalet som regel varierat mellan cirka 20 000 och 35 000 asylsökande. Belastningen på svenska myndigheter och mottagningssystemet har varit stor. Det gynnar varken den enskilda individen, integrationen eller de offentliga finanserna. Förutsättningarna för att lyckas med integrationen beror på flera faktorer, men till stor del handlar det om hur många människor som kommer till , liksom gruppens sammansättning. Den höga asylrelaterade invandringen till bidragit till det integrationsmisslyckande som vi nu ser i samhället, med parallellsamhällen och utanförskap som följd. asylrelaterade invandring behöver struktureras upp och anpassas efter vår förmåga – eller snarare oförmåga – att klara av integrationen. För att lösa integrationsproblemen måste antalet asylsökande till därför vara betydligt lägre än vad det har varit och en rad åtgärder måste komma på plats för att uppnå detta. Nedan presenteras våra förslag som är kopplade till integrationsområdet. Men eftersom migrationspolitiken är avgörande för integrationspolitiken så hänvisar vi till kommittémotion En målstyrd och långsiktigt hållbar migrationspolitik för resterande förslag på området. En av de viktigaste åtgärderna för att minska den asylrelaterade invandringen till är att införa ett volymmål för mottagandet av asylsökande. Volymmålet ska innebära ett betydligt lägre mottagande . överstiga nivåerna i våra grannländer , och . I fråga om antal asylsökande innebär det ett svenskt volymmål om drygt 5 000 asylsökande Det motsvarar alltså mottagandet i , och för med hänsyn tagen till folkmängd. Som jämförelse tog emot nästan 22 000 asylsökande, och volymmålet skulle alltså innebära att mottagandet minskade med . Med ett volymmål blir det slut på de tvära kast som fått dominera svensk Ett volymmål ska utformas i enlighet med internationella konventionsåtaganden och med respekt för asylrätten. överskridet mål kan aldrig i sig vara avslagsgrund för en enskild asylsökande. Var och en som efter en prövning bedöms ha skyddsbehov ska beviljas uppehållstillstånd i . Låg och enhetlig statlig ersättning för den som är ny i Den som kommer som ny till ska kunna få samhällets hjälp för sin försörjning i landet.