mot · H9024220 · 2021-10-05 00:00:00 — Den lediga kapacitet som finns tillgänglig i norr ser också ut att minska snabbt i takt med att industrin i norra elektrifieras och ny industri etableras. Ett ensidigt fokus på elnätsfrågor löser således inte de problem som finns i kraftsystemet och det är inte heller tillräckligt för att förbereda kraftsystemet för de utmaningar som väntar. Komplexiteten i hur kraftsystemet fungerar har sällan varit styrande i den energipolitiska diskussionen. Ofta har den varit helt bortglömd. I den mån konsekvenserna av energipolitiken har analyserats har analysen stannat vid energi och aktiv effekt i normaldrifttillståndet. Att säkra de egenskaperna är det enkla. Energi och aktiv effekt är sällan de dimensionerande parametrarna. Avsaknaden av teknisk helhetssyn har gjort att flera av de stora energipolitiska besluten har lett till en kraftigt försämrad leveranssäkerhet i kraftsystemet, särskilt i . Behovet av relevanta nyckeltal Regeringen behöver börja redovisa relevanta nyckeltal för tillståndet i kraftsystemet. De nyckeltal som redovisas måste tjäna syftet att beskriva tillståndet i kraftsystemet på ett sätt som ger underlag för politiska åtgärder. Den kopplingen saknas helt . Det finns en uppsjö nyckeltal som rapporteras till EU, flera av dessa förtjänar att lyftas fram även i en svensk kontext, t.ex. i måluppföljningen i budgetpropositionen. Till exempel behövs det nyckeltal för hur ofta transmissionsnätet avviker från normaldrift och det behövs en övergripande redovisning av hur elkvaliteten i transmissionsnät, regionnät och lokalnät utvecklas med avseende på spänning, frekvens och övertoner. ställer sig bakom det som anförs i motionen om relevanta mätetal för tillståndet i kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. Ett nyckeltal av stor betydelse för klimatomställningen är hur stor klimatpåverkan konsumtionen av el har. Till skillnad från andra marknader har elanvändarna ett väldigt litet inflytande över om de använder produceras fossilfritt i eller om de använder importerad fossil el. (Se även avsnittet i denna motion om ursprungsgarantier för el.) Vilken elproduktionsmix och vilken elimport vi får bestäms istället till största delen av politiska beslut. Ansvaret för elkonsumtionens klimatpåverkan ligger därmed på den politiska nivån. Det räcker långt att mäta koldioxidintensiteten för elkonsumtionen, utan att göra det för den övriga energianvändningen. För den övriga energianvändningen är klimatpåverkan tydligare. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mäta och redovisa koldioxidintensiteten i använd el i de fyra svenska prisområdena och tillkännager detta för regeringen. har uppgiften att säkerställa att det kraftsystemet utnyttjas så effektivt som möjligt. Myndigheten behöver målsättas på tillgängligheten i transmissionsnätet. Åtgärder för att öka tillgängligheten i det befintliga nätet behöver vidtas – mätningen behöver bli bättre, underhållsavställningar behöver förläggas till nätter och och reservkraft behöver byggas på strategiska platser för att minska behovet av nätbegräsningar för att klara av att hantera fel. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver målsättas på tillgängligheten i transmissionsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Svenska kraftnäts underhåll så långt det är möjligt behöver förläggas till tider då behovet av transmissionskapacitet är lågt och tillkännager detta för regeringen. måste i sitt riskarbete ha ett tydligt samhällsekonomiskt synsätt. Samhällets kostnader för avbrott och dålig elkvalitet behöver vägas mot de kostnader som är förknippade med att minska riskerna. ska strukturerat och metodiskt inventera, analysera och kvantifiera de samhällsekonomiska risker som finns förknippade till fel eller otillräcklighet i kraftsystemet. Då inte har kontroll över elproduktionen är det viktigt att affärsverket som en del av sin riskhantering har en tät dialog med kraftsystemets aktörer och i förekommande fall ersätter dem för att agera på ett sätt som minskar riskerna genom att upphandla stödtjänster. I prioriteringen mellan olika investeringar ska det finnas en tydlig koppling till den samhällsekonomiska riskanalysen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Svenska kraftnäts arbete med att hantera risker i kraftsystemet ska utgå från ett samhällsekonomiskt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Svenska kraftnäts investeringsplanering ska göras utifrån en samhällsekonomisk riskanalys och tillkännager detta för regeringen. På samma sätt är ska samhällsekonomiska risker och direkta samhällsekonomiska kostnader ska vara styrande för driften så väl som underhållet av transmissionsnätet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driften och underhållet av transmissionsnätet ska utgå ifrån en samhällsekonomisk analys och tillkännager detta för regeringen. Ellagen stadgar att (Ei) ska rapportera hur leveranssäkerheten har utvecklats . Ei behöver utöver redovisningen av antal avbrott och dessas längd också redovisa hur elkvaliteten har utvecklats i transmissionsnät, regionnät och lokalnät med avseende på spänning, frekvens och övertoner. behöver utifrån Svenska kraftnäts egen årliga utvärdering av driftsäkerheten (vilken affärsverket har uppdraget att genomföra) utvärdera hur väl kravet att kunna hantera olika typer av felfall uppfylls. En sådan utvärdering är central för att det ska vara möjligt att värdera leveranssäkerheten i kraftsystemet. bör också, baserat på relevanta nyckeltal för tillståndet i transmissionsnätet, minst yttra sig om huruvida kan anses sköta sitt uppdrag inom ramen för . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare ska utvärdera driften av transmissionsnätet och tillkännager detta för regeringen. har som systemansvarig myndighet ett ansvar att tydliggöra kraftsystemets utveckling och ge förutsättningar och incitament för systemets aktörer att vidta de åtgärder som krävs för att kraftsystemet fortsatt ska vara tillförlitligt och för att dess delar ska kunna samverka driftsäkert. För att kraftsystemets alla aktörer ska ha förutsättningar att tillsammans bygga ett kostnadseffektivt system behövs information om var i elnäten aktiva och reaktiva resurser skulle göra störst nytta. Detta kommer naturligt att avspeglas i prissättningen av stödtjänster, men innan det systemet är fullt fungerande behövs transparent information. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör informera kraftsystemets aktörer om var aktiva och reaktiva resurser skulle göra störst nytta och tillkännager detta för regeringen. Vi liberaler menar att den lagstiftning som behövs finns på plats. Inte minst har EU:s ren energi-paket tydliggjort sådant som var otydligt. Det behövs en del handledning från myndigheterna kring hur aktörerna ska tolka de gällande regelverken, men några regeländringar behövs inte i det här läget. Det viktiga är istället att aktörerna, med myndigheterna i spetsen, blir bättre på att arbeta enligt de regelverk som gäller. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och behöver tydligare behöver prioritera sin uppgift tolka och handleda aktörerna och tillkännager detta för regeringen. Nyansluten och moderniserad elproduktion måste leva upp till de europeiska anslutningskraven, (EU) 2016/631, och till kraven i föreskrift 2018:2. Det är nätägarens ansvar att säkerställa att kraven är uppfyllda. Det ska verifieras genom provning. Vidare behöver nyansluten produktion, i enlighet med anslutningskraven och kraven om elberedskap, uppfylla de krav om styrbarhet och observerbarhet som gäller för respektive anläggningskategori för att kunna delta i normaldrift så väl som nöddrift och återuppbyggnadstillstånd. Detta kräver kontrollrum, styrsystem och IT-säkerhetslösningar. De här frågorna är även av stor vikt för att uppfylla säkerhetsskyddslagstiftningen. För att kraftsystemet ska fungera tekniskt och kostnadseffektivt är det avgörande att anslutningskraven efterlevs. tillsyn på området behöver bli avsevärt skarpare. I har vi principen att den som ansluter till elnäten ska stå för de kostnader detta orsakar. Analysen av kostnaderna ska göras ”djupt” så att även indirekta kostnader långt från anslutningen räknas in. Detta gäller givetvis även nyanslutning av havsbaserad vindkraft som, för att kraftsystemet ska byggas ut samhällsekonomiskt effektivt, måste stå för sina fulla anslutningskostnader. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsyn av att elproduktion som ansluts till elnäten lever upp till anslutningskraven i nätkoderna behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den principen om att aktörer som ansluter till elnäten ska stå för de kostnader detta innebär även fortsatt ska gälla och tillkännager detta för regeringen. Systemet med indelning av elproduktionsanläggningar i fyra kategorier, var och en med olika anslutningskrav och anslutningsavgifter. Det behövs en översyn för att säkerställa att systemet inte har några marginaleffekter som skadar kraftsystemet eller den samhällsekonomiska effektiviteten. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Energimarknads-inspektionen behöver göra en översyn av gränserna för de fyra kategorier elproduktionsanläggningar delas in i och tillkännager detta för regeringen. Den nedsatta elnätstariffen för små produktionsanläggningar Små elproduktionsanläggningar, under 1,5 MW installerad effekt, betalar en nedsatt elnätstariff. De är befriade från att betala stora delar av kostnaderna för elnätsanslutningen. De små anläggningarna betalar bara marginalkostnaderna för sin anslutning - mätning, beräkning och rapportering. De slipper helt vara med och dela på de fasta kostnaderna. Typiskt betalar ett 1,5 MW kraftverk en anslutningsavgift . Utan undantaget skulle avgiften har varit runt . När antalet små anläggningar var litet var det här inget problem. Men när nu antalet små producenter blir den här ordningen ett bekymmer och den får snedvridande effekter som fördyrar kraftsystemet. beräknar att den här subventionen från nätkollektivet till små produktionsanläggningar uppgick till runt 2020. beräknas den ha stigit med då ny små anläggningar, främst sol, tillkommer. rekommenderade i avrapporteringen av ett regeringsuppdrag om en översyn av tarifferna för de små anläggningarna (Ei R 2021:4) att det här undantaget ska tas bort. Det ger aktörerna incitament att nedgradera sina anläggningar för att komma under gränsen för tariffbefrielsen. Det finns runt 210 anläggningar som utnyttjar detta kryphål. Det ger också ett bortfall för av tariffintäkter som elanvändarna och de stora producenterna betalar. I vissa lokalnät ger det här sammantaget fördyringar . Lagring av el i stor skala utöver den lagring som sker i vattenkraften är inte praktiskt möjlig. Trots det sätts ett stort hopp till att olika tekniker för lagring av energi ska bli så pass billig att de kan ge ett väsentligt tillskott till den lagring som redan finns i det nordiska kraftsystemet genom vattenkraften. Om det skedde vore det goda nyheter då det skulle sänka kostnaden för kraftsystemet genom att erbjuda ett alternativ till planerbar elproduktion och förbrukningsreduktion (flexibilitet). I förebyggande syfte bör förändringar göras i elnätstarifferna. Tarifferna för anslutning till transmissions-, regional- och lokalnät är generellt inte anpassade för anslutning av lagringsanläggningar. Då en lagringsanläggning ur elnätssynpunkt både är en konsument och en leverantör av el kan anläggningen drabbas av både tariffen för elanvändning och tariffen för elleverans, vilket kan bli mycket kostsamt. Det behöver tas fram separata anslutningstariffer för lagringsanläggningar då dessa vare sig är att betrakta som elanvändare, elproducenter eller både och. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nätägarna behöver ta fram specifika tariffer för lagringsanläggningar som komplement till de tariffer som finns för producenter och konsumenter och tillkännager detta för regeringen. Oavsett kraftsystemets utformning och oavsett sammansättningen av energislag på produktionssidan är det rationellt att bygga in en viss flexibilitet i efterfrågan. Flexibiliteten kan bestå i att konsumtion flyttas i tiden eller genom att användaren väljer att inte använda energin alls. Båda typerna av flexibilitet har en påverkan på användarens frihet, bekvämlighet och möjlighet att bedriva sin verksamhet, men båda kan på marginalen bidra starkt till ett kostnadseffektivt energisystem. Alternativet till flexibilitet på användarsidan är givetvis att flexibiliteten finns på produktionssidan i form av planerbar produktion eller i lager. Produktionsresurserna och lagren kan finnas antingen nära användarna eller till och med i andra länder. Även om variationer elanvändningen och i produktionen ofta mest rationellt hanteras genom handel mellan länder behövs ändå alltid någonstans i systemet en flexibel produktion eller konsumtion som kan reagera på prissignalen. För oss liberaler är det helt centralt att all flexibilitet i energianvändningen sker på frivillig basis och att den regleras genom civilrättsliga avtal. Användaren väljer att vara flexibel för att fördelarna överväger nackdelarna för den enskilde. Vi motsätter oss regelverk som till exempel kräver att elektriska apparater eller elbilsladdare ska agera flexibelt på egen hand utanför användarens kontroll. Då den typen av krav beslutas på EU-nivån är det avgörande att regeringen bevakar frågan. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all flexibilitet i energianvändningen ska vara frivillig och regleras genom civilrättsliga avtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte ska finnas krav på att apparater ska vara utformade för att kunna variera sin elanvändning utom användarens kontroll och tillkännager detta för regeringen. Reformera eller avskaffa systemet för handel med ursprungsgarantier Systemet med ursprungsgarantier för el var tänkt att ge konsumenterna inflytande över hur elen de använder produceras. Systemet tar dock ingen hänsyn till att den el konsumenterna köpt via systemet inte finns tillgänglig. Ingen hänsyn tas vare sig till att el måste produceras som den används eller till att el inte kan överföras hur som helst. Systemet med ursprungsgarantier för el behöver antingen avskaffas eller förändras så att det tar hänsyn till att el konsumeras som den produceras och inkluderar begränsningar i möjligheten att överföra el. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet för ursprungsgarantier för el behöver reformeras och tillkännager detta för regeringen. Gulan Avci (L) [1] Det är värt att minnas att har gjort detta tidigare. och elektrifierades en stor del av industrin och uppvärmningen. expanderade elproduktionen kraftigt när 12 reaktorer togs i drift. Den exponentiella ökningen av koldioxidutsläppen vi fram till dess haft bröts och utsläppen föll med från toppen. [2] Vi skrev så sent som i vår motion 2020/21:3246 ”Återupprätta en fungerande elförsörjning” att ”Elanvändningen i ser ut att behöva öka med de kommande 20 åren. Den ökade efterfrågan är en direkt konsekvens av arbetet mot klimatförändringarna.” Den bedömningen var baserad på de prognoser som fanns från en rad aktörer .