mot · H9024121 · 2021-10-05 00:00:00 — Detta bör bland annat bli föremål för en särskild utredning som visar hur statliga medinvesteringar i högre grad kan nå ut till mikrofinansiering av verksamhet i utanförskapsområden. Anslag 3:1 föreslås minska med till följd av att föreslår att statsbidragen till kvinno- och tjejjourer bör placeras på ett eget anslag. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med , för att möjliggöra finansiering av en stödlinje riktad mot ungdomar som utsätts för våld i en nära relation. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med för att finansiera insatser mot prostitution och människohandel. Insatserna bör bestå av regionkoordinatorer med särskilt fokus på barn i det operativa nätverket mot prostitution och människohandel. Stödet bör disponeras av . föreslås att ett nytt anslag, 99:1 Statsbidrag för kvinno- och tjejjourer, inrättas. Anslaget föreslås tilldelas och beräknas tilldelas 2023–2024. Av dessa medel är, i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen , 150 miljoner permanenta och 50 miljoner tillfälliga. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Spridningen av sjukdomen covid-19, samt de restriktioner som har införts till följd av detta, har haft stora effekter på den svenska arbetsmarknaden. Många har känt oro till följd av ett drastiskt ökat antal varsel, korttidspermitteringar och en snabb ökning av arbetslösheten. Effekterna är särskilt tydliga för unga och för de många personer som under pandemin har blivit långtidsarbetslösa. Långtidsarbetslösheten uppgår nu till 190 000 personer, varav hälften har varit arbetslösa . Redan sedan före pandemin befann sig många personer i långvarigt utanförskap. mer än någonsin behövs reformer för att utsatta grupper ska komma in i arbete och för att minska tudelningen på arbetsmarknaden, reformer som påbörjats med januariavtalet och som måste fullföljas och förstärkas. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet i var högt före jämfört med andra länder i , inte minst bland kvinnor och äldre. Arbetsmarknaden var dock redan då allvarligt tudelad och tudelningen ökar nu ytterligare i samband med effekterna av pandemin. Arbetslösheten är högre för nyanlända och personer med kort utbildning än för inrikes födda och personer med hög utbildning. har också EU:s lägsta andel jobb utan utbildningskrav, så kallade enkla jobb. Dessa två fenomen – svårigheterna för marginalgrupper att få ett arbete och bristen på enkla jobb – hänger ihop. En hårt reglerad arbetsrätt, höga ingångslöner samt höga skatter har gjort att de enkla jobben blivit färre, vilket gör det svårare för ungdomar och nyanlända att få sitt första jobb. Situationen har förvärrats under Coronapandemin, eftersom den drabbat de tjänstenäringar, som restaurang och besöksnäring, som stått för många av de ingångsjobb som trots allt funnits för ungdomar och nyanlända. Många personer som haft svårt att få jobb har under pandemin fastnat i en allt av arbetslöshet. Om inte tudelningen bryts riskerar nu arbetslösheten att permanentas på oacceptabelt höga nivåer. behöver ett antal konkreta och ansvarsfulla reformer för att åstadkomma lägre trösklar till arbetsmarknaden, fler jobb utan utbildningskrav och en effektivare matchning. Den omfattande regleringen av arbetsmarknaden har försvårat omställningen på arbetsmarknaden, där förändringstakten ökat med digitaliseringen och accelererats ytterligare till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Historiska reformer för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden vad gäller, bland annat, arbetsrätt, ingångslöner, arbetsförmedling, arbetslöshetsförsäkringen, integration av nyanlända och skattekilar på arbete inleddes som en del i samarbetet mellan , Liberalerna och regeringen utifrån januariavtalet. Dessa reformer är nödvändiga också för att åstadkomma en bättre återhämtning av arbetsmarknaden efter pandemin. Det är därför centralt att det arbete som påbörjats fortsätter i samma riktning som enligt januariavtalet och att den historiska transformeringen av arbetsmarknaden som presenterades , med bakgrund i januariavtalet och i enlighet med parternas överenskommelse, genomförs. Arbetstillfällen för många tusentals arbetslösa är direkt beroende av att vi löser dessa grundläggande problem på arbetsmarknaden. En mindre tudelad arbetsmarknad – ny arbetsrätt och omställning med historiskt avtal har länge föreslagit förändringar och förbättringar av den svenska modellen. En modern, trygg och flexibel arbetsrätt som också möter behoven för morgondagens arbetsmarknad. Regler som tar hänsyn till företagens behov av flexibilitet och kompetensförsörjning, de anställdas behov av trygghet och möjlighet till omställning samt de arbetslösas behov av att kunna få ett jobb. Svensk arbetsmarknad präglas av en tudelning mellan ”insiders” och ”outsiders”, mellan de med en fast och trygg anställning och de som står utanför, vars enda möjligheter till arbete ofta består av en tidsbegränsad och otrygg anställning. Det strikta anställningsskyddet leder till högre arbetslöshet bland grupper med svårigheter att etablera sig, som det leder till inlåsning för de som har ett jobb, utan att skapa reell trygghet. Klyvningen har ökat mellan de med mycket korta och osäkra jobb och de med hög upplevd anställningstrygghet, en anställningstrygghet som dock tvärt upphör om arbetsgivaren exempelvis omstrukturerar sin verksamhet. Den sammanpressade lönestrukturen höjer trösklarna för att få in en fot på arbetsmarknaden och försvårar än mer för marginalgrupper att etablera sig. Dessa problem har funnits . Men de senaste årens utveckling av arbetsmarknaden och effekterna av pandemin gör att behovet av lösningar blivit allt mer akut. Det är oerhört centralt att vi gör ett omtag kring reglerna på den svenska arbetsmarknaden och anpassar dem till nu rådande förhållanden. Den reella tryggheten måste öka. är vissa anställda helt utan trygghet, medan andra är inlåsta i jobb de inte trivs med. Det är resultatet av en stelbent arbetsmarknad som omfördelar otryggheten till de som har svagast ställning på arbetsmarknaden. Fler måste också ges möjlighet att skapa sin egen trygghet via kontinuerlig fortbildning. sker avgörande förbättringar vad gäller arbetsrätten och omställningen. Som en följd av januariavtalet slöt arbetsmarknadens parter en historisk överenskommelse de . Enligt detta ”nya ” ska anställningsskyddet i LAS reformeras. Undantagen från turordningen vid uppsägning till följd av arbetsbrist ska utökas för alla företag, reglerna kring uppsägning av personliga skäl kommer att förtydligas och förenklas och kostnaderna vid tvist ska begränsas. Sammantaget gör dessa förändringar det lättare för små och växande företag att våga anställa och fastanställa fler. får arbetstagarna helt nya möjligheter att vidareutbilda sig och ställa om mitt i livet, med möjlighet till upp till studier med studiemedel som parterna lovat förstärka. I denna budgetmotion hedras på varje punkt de åtaganden som det offentliga har gjort gentemot parterna i form av ett nytt studiemedelsystem och omställning när partsöverenskommelsen omsatts i en departementsskrivelse med ekonomiska åtagande –2026, och därefter. Mer kraftfull hjälp till de arbetslösa att hitta arbetsgivare Efter pandemin har ett mycket högt antal arbetssökande och en mycket hög arbetslöshet. Matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare är otillräcklig, och det offentliga stödet via Arbetsförmedlingen inte tillräckligt effektivt. Alldeles för många arbetssökande får inte den hjälp de behöver eller ingen aktiv hjälp alls, när resurser istället går till extremt dyra subventioner. får nu alltfler arbetslösa jobb, när de får hjälp från fristående privata och idéburna förmedlare. Resurserna till de fristående förmedlarna har ökat som granskningen av dessa skärpts och ersättningen i mycket högre grad ges till förmedlarna efter uppnått jobbresultat, med högst ersättning för positivt jobbresultat för dem som står längst från arbetsmarknaden och behöver mest stöd. av centralisering av Arbetsförmedlingens insatser och utflyttning från mindre orter, har också Arbetsförmedlingens lokala närvaro ökat igen. Problemen för arbetslösa och ansvariga på kommunernas arbetsmarknadsenheter att komma i kontakt med Arbetsförmedlingen på små orter har långsamt börjat förbättras, om än långt ifrån tillräckligt eller i hela landet. Det är viktigt för att de arbetslösa ska anvisas till insatser, hos till exempel fristående förmedlare eller kommunen. Dessa förbättringar är de första effekterna av förberedelserna inför att Arbetsförmedlingen ska reformeras, enligt vad som tidigare avtalades i januariavtalet. Arbetet att reformera Arbetsförmedlingen har börjat och bör nu fullföljas. Åtminstone hälften av de arbetslösa behöver nås av en effektiv och fungerande matchningstjänst från fristående förmedlare. I samband med detta måste de fristående förmedlarna få en ersättning som i ännu högre grad ges efter varaktigt jobbresultat snarare , vilket varit fallet historisk, med en stor grundersättning oberoende av hur väl förmedlaren lyckas. Ersättning måste också ännu tydligare styras så att resultatersättningarna är betydligt större för de som har det svårast på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens lokala närvaro måste utökas på många mindre orter, så att den finns närvarande i varje kommun, och krav och incitament utformas så att även de fristående förmedlarna är närvarande i hela landet. bör framgångsrika samarbetsprojekt mellan Arbetsförmedlingen och kommuner, som effektivt hjälper långvarigt arbetslösa och nyanlända, bevaras och utvecklas. anser således att resurser måste föras över från extratjänster och introduktionsjobb, som är helsubventionerade från staten men bara leder till att en bråkdel av deltagarna får arbete när subventionerna tar slut. Dessa insatser lättar bördan för kommunerna, eftersom staten tar över kostnaden, men för samhället som helhet är detta inte effektivt. Mottagandet av nyanlända flyktingar i har länge lämnat mycket i övrigt att önska. Under den så kallade etableringsfasen har nyanlända ofta fått finna sig av passivitet, med relativt få timmar svenskundervisning och få tillfällen till praktik. Det har dock funnits lokala projekt, som Etableringslyftet i , som istället försökt skapa ett intensivt mottagande, med högt tempo i svenska, och ett tydligt mentorskap. Även i och har det funnits framgångsrika exempel på liknande upplägg. På förslag av har ett intensivår inletts, för att kombinera intensiv svenska och praktik för de nyanlända. När möjligheterna efter pandemin öppnar upp sig för undervisning och för fler chanser till praktik är det viktigt att intensivåret lever upp till de tydligt uppsatta målen, och resurserna används fullt ut för detta ändamål. Etableringsjobben införs och breddas till företag utan kollektivavtal Arbetsmarknadens parter enades 2018 om att föreslå en ny tvåårig anställningsform, där arbetsgivaren till en låg kostnad ska kunna anställa nyanlända och långtidsarbetslösa, medan staten bidrar till att förstärka lönen, som en del av arbetstiden avdelas till utbildning. Detta som en väg in på arbetsmarknaden. I samband med förhandlingarna om att ingå januariavtalet enades och övriga aktuella partier om att etableringsjobben skulle breddas även till de företrädesvis små företag som saknar kollektivavtal och till bemanningsföretag, som ofta är de som ger nyanlända och långtidsarbetslösa deras första arbeten. På grund av bristfällig förmåga att förankra etableringsjobben inom ramen för EU:s konkurrenslagstiftning sköts dock införandet upp, och i samband med att januariavtalet föll övergavs utvidgningen till icke kollektivanslutna företag och bemanningsföretag. Då ärendet beretts länge och grundligt föreslås i denna budgetmotion att etableringsjobben nu genomförs skyndsamt och att icke kollektivanslutna företag inkluderas, för att i nästa steg innefatta även bemanningsföretag. Effektivare subventionerade anställningar, fokusering på och förstärkning av nystartsjobben Syftet med anställningsstöd är att kompensera för vissa arbetssökandes lägre och/eller osäkra produktivitet. Subventionerade anställningars effektivitet varierar beroende på utformning. Ett generellt mönster är dock att subventionerade anställningar som riktas till personer som står långt från arbetsmarknaden är mer effektiva. Insatser som till sin utformning ligger nära reguljära anställningar är också mer effektiva för deltagarna. De flesta subventionerade anställningar har ganska höga undanträngningseffekter, i bemärkelsen att jobben som skapas i många fall hade tillkommit även utan subvention. Användningen av, och kostnaden för, anställningsstöden är omfattande, varför det är av största vikt att de utformas på ett rimligt och kostnadseffektivt sätt. Nystartsjobben är den typ av subventionerade anställning som visat sig mest effektiv genom sin enkelhet. Det är därtill en rättighet för långtidsarbetslösa, varför eventuella problem med stigmatisering till följd av snäv fokusering kan antas vara mindre. I denna budget föreslås därför att nystartsjobben förstärks efter pandemin för att möjliggöra att så många som möjligt av de långtidsarbetslösa kommer in på arbetsmarknaden när ekonomin återstartar. Subventionen höjs för som får lönekostnaden nedsatt med en arbetsgivaravgift till två arbetsgivaravgifter, till de långtidsarbetslösa som har två arbetsgivaravgifters stöd höjs det till två och en halv, och för nyanlända och de som varit mycket borta från arbetsmarknaden höj stödet från två och en halv arbetsgivaravgifter, till tre. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge människor en möjlighet att tryggt ställa om i arbetslivet. är det viktigt att försäkringen är just en omställningsförsäkring och att den utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Arbetslöshetsförsäkringens nivå och utformning har stor inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt. En hög ersättning innebär att det blir relativt mer förmånligt att inte arbeta. Därmed minskar utflödet från arbetslöshet till jobb. Det faktum att man måste kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen genom arbete innebär dock att människor som inte arbetar ges större drivkraft att börja arbeta, för att få tillgång till den extra trygghet som arbetslöshetsförsäkringen medför. Dessutom innebär en högre ersättning att lönebildningen påverkas, då en hög ersättning innebär att kostnaden för fackförbund att bidra till löneökningar som ger högre arbetslöshet minskar. En relativt förmånlig arbetslöshetsförsäkring bidrar också, på kort sikt, till att arbetssökande ges större möjligheter att hitta ett jobb som passar deras kvalifikationer. Produktiviteten kan öka till följd av denna förbättrade matchning. Avslutningsvis är arbetslöshetsförsäkringen en automatisk stabilisator som, rätt utformad, kan hjälpa till att utjämna konjunktursvängningar. Det finns relativt starkt empiriskt stöd för att en generös ersättning från arbetslöshetsförsäkringen leder till en höjd jämviktsarbetslöshet. Detta allmänna mönster tycks också stämma för . Det finns också visst stöd för att sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till mer återhållsamma löneökningar. vill därför se en arbetslöshetsförsäkring som möjliggör en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Det finns också relativt starkt stöd i forskningen för att en symmetrisk och kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån leder till lägre arbetslöshet. Att avtrappningen är symmetrisk innebär att alla, förutom de som får den lägsta ersättningsnivån, möter samma avtrappning . Detta avspeglas i ett lönetak. Det är viktigt ur ett likabehandlingsperspektiv, men också för att det gör systemet mer lättöverskådligt. Arbetslöshetsförsäkringen behöver fokusera på omställning, uppmuntra till rörlighet och underlätta för människor att snabbt byta arbete. bör arbetslöshetsförsäkringen öppnas upp för fler som arbetat och reformeras i linje med en flexicuritymodell, med flexibilitet och trygghet i kombination. En sådan flexicuritymodell för a-kassan har utretts och presenterats. Utifrån denna utrednings arbete och med den flexicuritymodell med tydlig avtrappning som tidigare föreslagit, bör arbetslöshetsförsäkringen reformeras . Innan så kan ske bör dock de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna justeras. När nu konjunkturen vänder, som många människor fortsatt är arbetslösa, är det viktigt att vi genomför kraftfulla insatser för att så många som möjligt ska få ett jobb så fort som möjligt. Det kräver, som beskrivits tidigare, såväl en förstärkt arbetsmarknadspolitik som skattesänkningar för anställningar. Men det kräver också att det lönar sig att arbeta. föreslår i denna budgetmotion därför att ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen förändras , i enlighet med vad som presenteras i tabellen nedan: Anslaget 1:1 föreslås öka med till följd av att avvisar förslaget om smalare etableringsjobb. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:2 föreslås minska med till följd av att avvisar förslaget om att införa smalare och mindre kraftfulla etableringsjobb. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anslaget föreslås öka med till följd av att avvisar förslagen om särskilda regler i sjukersättningen för personer som är . Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med till följd av att avvisar förslaget om att tillfälligt slopa karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen. Anslaget föreslås minska med till följd av att den föreslagna förstärkningen av arbetsmarknadsutbildningar avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anslaget föreslås öka med till följd av att föreslår att en bortre tidsgräns inom sjukförsäkringen införs. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med till följd av att de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen föreslås minska något . Anslaget föreslås öka med till följd av förslaget om förstärka extratjänster och introduktionsjobb avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Därutöver föreslår en kraftig omläggning i fokus för arbetsmarknadspolitiken, från extratjänster och introduktionsjobb till matchningsaktörer. Det är nödvändigt för att reformeringen av Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken ska kunna ske på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Det innebär att anslaget föreslås öka med . Av samma anledning beräknas anslaget öka med samt med . förslag till kraftiga förstärkningar av matchningsaktörer innebär att anslaget föreslås öka med . Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslag 1:3 föreslås minska med till följd av att avvisar förslaget om smalare etableringsjobb. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anslaget föreslås minska med till följd av att avvisar förslaget om en förlängning av en satsning års vårändringsbudget. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2023–2024. Anslaget föreslås minska med 1 till följd av att förslaget om förstärkta extratjänster och introduktionsjobb avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 1 och med . Anslaget föreslås minska med till följd av att förslaget om förstärkta arbetsmarknadsutbildningar avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . vill därtill göra en kraftig omprioritering från extratjänster och introduktionsjobb till matchningsaktörer, i syfte att möjliggöra en effektiv och ansvarsfull reformering av Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken. Det innebär att anslaget föreslås minska med . Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anslaget föreslås öka för att förstärka verksamheten med matchningsaktörerna. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslag 1:13 föreslås öka med till följd av att avvisar regeringens förslag om smalare etableringsjobb. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslaget föreslås öka med , för att möjliggöra en tillfällig förstärkning av nystartsjobben. De grupper som beviljas en subvention motsvarande en arbetsgivaravgift föreslås få en subvention motsvarande två arbetsgivaravgifter. De personer som erhåller stöd motsvarande två arbetsgivaravgifter föreslås erhålla ett stöd motsvarande 2,5 arbetsgivaravgifter. Och de som erhåller stöd motsvarande 2,5 arbetsgivaravgifter föreslås erhålla stöd motsvarande tre arbetsgivaravgifter. Detta föreslås gälla alla pågående och nya anställningar med nystartsjobb, för de ersättningar som betalas . välkomnar också det förslag om förstärkta nystartsjobb för äldre som återfinns i budgetpropositionen . Anslag 1:14 föreslås öka med till följd av vad som tidigare anförts om att avvisar förslagen om fler extratjänster och introduktionsjobb. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslag 2:1 föreslås minska med , i syfte att bidra med finansiering till prioriterade reformer i denna budgetmotion. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. behöver fler arbetade timmar, bland annat för att säkra välfärdens finansiering. Arbetslivet måste förlängas i bägge ändar. Unga svenskar kommer ut sent på arbetsmarknaden och vi går i pension allt för . Jämfört med flertalet andra påbörjar de svenska studenterna eftergymnasiala studier senare och tillbringar också i studier. Vidare är utbildningars koppling till arbetslivet på många håll dålig och matchningen på svensk arbetsmarknad är en av sämsta. För att öka genomströmningen och få fler i arbete vill ha ett mer flexibelt studiemedelsystem, som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid men också är anpassat för de med lägre studietakt, exempelvis de som har gått gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskriven. Det ger fler möjligheten till en utbildning som leder till jobb. Det behöver även finnas flexibilitet för karriärväxling högre upp i åldrarna. Därför är det bra att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel har höjts, från 56 till . Det underlättar vidareutbildning och omskolning i högre åldrar, som är en viktig del i det livslånga lärandet. Det är även viktigt med omställningsstudiestödet och positivt att det införs inom ramen för nya . föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning elever har rätt till en utbildning av hög kvalitet. En utbildning som utökar individens möjligheter i samhället, den personliga friheten och som leder till jobb. Skolan ska, förutom att utgå från läroplanens och kursplanernas mål, lägga en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden och det livslånga lärandet. En förutsättning för det är att elever går ut med fullständiga betyg. utbildningssystem behöver svara upp mot efterfrågan på kompetent arbetskraft och möjliggöra för yrkesväxling. De svenska yrkesutbildningarna på gymnasiet har lockat för få elever och är underdimensionerade i förhållande till växande behov. Utbildningsväsendet behöver i större utsträckning samverka med samhälle och näringsliv så att utbildningarna blir mer verklighetsnära och relevanta för arbetsmarknaden. För att utbildningen ska leda till jobb behöver skolans koppling till arbetsmarknaden stärkas och förbättras. har här en avgörande roll. Matchningsproblemen på svensk arbetsmarknad är väl dokumenterade. Parallellt med att det finns många människor som upplever svårigheter med att etablera sig på arbetsmarknaden ser vi hur arbetsgivare inom vissa branscher har svårt att rekrytera och därmed tillfredsställa sitt behov av arbetskraft. En viktig del i att säkra kompetensförsörjningen för företag är att det finns olika alternativ för att kunna byta yrkesbana under karriären.