mot · H9023664 · 2021-10-05 00:00:00 — På grund av EU-förbudet mot handel med sälprodukter riskerar även en licensjakt på säl att bli verkningslös, då jägare saknar incitament att bedriva sådan jakt. Av EU-förordning 1007/2009 om handel med sälprodukter framgår att handel med sälprodukter är mycket strikt reglerad och begränsad till ett fåtal som har rätt att sälja dem. Enligt artikel 3 i förordningen är försäljning av sälprodukter endast tillåtet om sälprodukterna härrör från den traditionella jakt som inuitsamhällena och andra ursprungsbefolkningar bedriver under förutsättning att ett antal villkor är uppfyllda, såsom att jakten bidrar till deras självhushållning. Syftet med grundförordningen är att handeln ska begränsas till ett minimum. I den mån inuiter eller annan ursprungsbefolkning som har rätt att sälja sälprodukter vill sälja sälprodukter får de göra det under förutsättning att förordningens bestämmelser följs. Inuiter och säljägare i , () och har utan framgång dels försökt få EU-förbudet ogiltigförklarat av dels ifrågasatt det i WTO. Genom att häva förbudet skulle sälen kunna utnyttjas som en resurs att ta till vara på. menar att inom ramen för EU-samarbetet ska väcka och driva frågan att upphäva förbudet mot jakt av säl och handel av sälprodukter, något som även riktade i ett tillkännagivande till regeringen . Regeringen har försökt att implementera EU:s nya vapendirektiv, som syftar till att stoppa terrorism och våld. menar att det är viktigt att vända på varje sten för att agera mot terrorism och våld, men i detta sammanhang är det viktigt att adressera frågan om illegala vapen, inte legala vapen som handhas ansvarsfullt. För är det viktigt att genomförandet av EU:s vapendirektiv inte går långt utanför vad direktivet kräver och innebär onödigt krångel för laglydiga jägare och sportskyttar. värnar om jakten och sportskyttet i . Det är stora folkrörelser och de är viktiga. Att övningsskjuta är viktigt för att kunna bedriva en etiskt försvarbar jakt. Därför behövs ett nationellt regelverk som möjliggör för svenska skjutbanor att hålla sin verksamhet igång. Regelverket får inte ställa orimliga säkerhetskrav, så att det försvårar genomförandet av t.ex. jaktstigar i övningssyfte eller övningsskytte på egen mark. På frivillig väg och genom kompetenshöjande insatser går det ofta åstadkomma bättre resultat än genom fyrkantiga regelverk. Begreppet synnerliga skäl finns i vapenlagen vad gäller licenser för enhandsvapen. har synnerliga skäl en helt annan juridisk innebörd, och har i vapenlagen glidit mot att tolkas på samma sätt som i resten av lagstiftningen det vill säga endast i undantagsfall, eftersom begreppet synnerliga skäl förekommer i svensk lagstiftning för att ge domstolen möjlighet att frångå en huvudregel, om det finns ovanliga och särskilt beaktansvärda omständigheter som talar för det. Detta försvårar och omöjliggör i många fall normalt idrottsskytte på föreningsnivå eftersom aktivitetskraven är så högt ställda. Även elitsskyttar nekas licens med hänvisning till att de inte har tillräcklig aktivitet. Därför bör begreppet ”synnerliga skäl” i vapenlagen ses över så att man inför samma krav som för övriga målskyttelicenser. måste en licensinnehavare som vill sälja sitt vapen och köpa ett annat, nytt eller begagnat, först söka licens på det nya vapnet hos polismyndigheten. En process som kan ta . Om personen dessutom nått sin begränsning i vapengarderoben, så måste försäljning av det innehavda vapnet först ske. En enklare lösning skulle vara att personen lämnar in sitt vapen till en vapenhandlare för försäljning och hämtar ut det nya vapnet i utbyte och vapenhandlaren skickar sedan in nödvändiga papper till polismyndigheten för licensbyte. tillkännagav till regeringen en rad ändringar vad gäller vapenlagstiftning. Bland annat utökad vapengarderob, avskaffande av tillståndsplikten för ljuddämpare och accepterande av EU-passet. vill nu se att regeringen agerar i dessa frågor. EHCA har på uppdrag av tagit fram ett förslag om förbud mot användning av bly i all ammunition, även kulammunition. Skulle ett sådant förslag bli verklighet i så skulle det få orimliga konsekvenser för jakten i . Innan EU förbjuder bly i ammunition så anser att det måste finnas fullgoda alternativ som kan garantera en säker jakt. Att vi har starka stammar av vilt i är i grunden bra, men allt för stora stammar skapar också problem, både för människor och för ekosystemet. Ett tydligt exempel är vildsvinsstammen som vuxit explosionsartat . Vildsvinen orsakar skador på , ökar antalet trafikolyckor och till och med skador i ungskog. Vildsvinens framfart i odlade områden måste minimeras. En del av detta är att sätta en bättre förvaltningsmodell utifrån ett aktuellt faktaunderlag och gärna med mål fastslagna av de berörda aktörerna. För att hantera en ökad avskjutning av vildsvin behöver också frågan kring vildsvinskött diskuteras ytterligare. vill att viltkött tydligare lyfts som en resurs i stället för att prata om köttet som en belastning. För att göra det möjligt vill vi bland annat se fler förenklingar i regelverken som underlättar möjligheterna att få ut viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger. Utfodring av vilt påverkar storleken på viltstammarna, och anser därför att det är befogat att kunna reglera utfodringen för att minska antalet viltolyckor och viltets skador på egendom. ställde sig 2021 bakom lagförslaget att lokalt kunna reglera utfodring av vilt, men utmaningarna är större än så och därför anser att de nya reglerna ska kompletteras med generella regler om vad som ska vara tillåtet att utfodra med och med vilka metoder det är tillåtet att utfodra.