mot · H9023889 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgiftsområdets tre delområden är tätt sammanflätade, där de areella näringarna utgör grunden för de båda andra. Om de areella näringarna har god lönsamhet är det så mycket mer som är möjligt. Det gäller inte minst en levande landsbygd, men även vad som är möjligt vad gäller naturhänsyn och livsmedelskvalitet. lönsamhet har varit låg , vilket har medfört flera problem för jordbruksnäringen. Detta kräver en snar lösning. Svenskt jord- och skogsbruk är redan väl utvecklade, effektiva, miljövänliga och producerar högkvalitativa produkter med avseende på alla kvalitetsparametrar. Dock så måste jordbruket tillförsäkras rimliga konkurrensförutsättningar och en rättvis ersättning för de mervärden för samhället som lantbrukarna producerar.För skogsbruket gäller att föra en politik som uppmuntrar markägare att sköta och utveckla sin skog. Ett aktivt skogsbruk är avgörande för att utveckla bioekonomi och för att minska nettoutsläppen av koldioxid. För alla areella näringar är det viktigt att söka synergier, där åtgärder som de främjar miljön även ger bättre förutsättningar för produktion och främjande av andra värden. På så sätt blir det möjligt att beakta alla de värden som finns knutna till de areella näringarna. Svenskt jordbruk kräver ett batteri av åtgärder för att produktionen inte ska minska mer och i stället kunna öka. Först och främst måste den negativa spiralen brytas. Den allra viktigaste åtgärden är ökad lönsamhet i jordbruket. Det skulle med ens minska sårbarheten och skapa nya möjligheter och vägval, såväl som öka framtida lönsamhet. Det ska göras genom att minska omkostnader, öka efterfrågan och skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling och investeringar . Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder, genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. föreslår skattesänkningar och budgetsatsningar inom utgiftsområde 23, liksom inom andra utgiftsområden, såväl som regeländringar och utredningar för att åstadkomma detta. Ett exempel på detta är att en sänkning av skatten på diesel för jord- och skogsbruk till dansk nivå föreslås, ned till per Skattesänkningarna gör att jordbruksnäringen får en ökad lönsamhet Detta kompletteras med en rad åtgärder som ska stärka jordbrukets funktion och lönsamhet på lång- och medellång sikt. Från denna styrkeposition kan svenskt jordbruk sedan bli ännu mer miljö- och klimatvänligt utan att äventyra ekonomin. Till och uppdrag ska fogas en årlig översyn av regler med syfte att föreslå slopandet av någon del av eller en hel reglering inom livsmedelskedjan. Översynen av befintlig lagstiftning tar sin utgångspunkt i att både röda och blå regeringar har försökt att förenkla regelverket inom jordbruket, men med mycket magert resultat. Det beror på att de flesta regler är relativt ändamålsenligt utformade med avseende på de politiska skälen till att de finns. Den stora förändringen skulle kunna vara att granska befintlig lagstiftning för att upptäcka vad som är föråldrat och skälen till att viss reglering finns. Myndigheterna ska få ett sådant uppdrag och ska föreslå för regering och riksdag vilka (delar av eller hela) regleringar som skulle kunna avskaffas, samt bedöma konsekvenserna av både avskaffande och upprätthållande av de befintliga reglerna. Verken ska ha frihet att välja lagstiftning för sina utredningar, men ska först höra näringen. Uppdraget finansieras inom befintlig ram. Ansvarstagande för den nationella livsmedelsstrategin av ointresse för jordbrukets produktion och konkurrenskraft enades om den s.k. Livsmedelsstrategin 2017. Enligt den ska konkurrenskraft och produktion öka genom en palett av satsningar inom jordbrukssektorn. En ökad svensk livsmedelsproduktion behövs för självförsörjning, för landsbygden och för att de livsmedel vi äter ska vara hållbara. Den har aldrig varit lägre än . Livsmedelsstrategin har ännu inte lett till resultat på gårdsnivå och svensk livsmedelsproduktion är pressad, inte minst primärproduktionen. Budgeten sätter ramarna för förutsättningarna att nå Livsmedelsstrategins mål. Regeringen anger att den anslår per programår för åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) andra pelare och nationella åtgärder som kompletterar GJP. har beräknat att krävs i sådan svensk nationell medfinansiering inom GJP och kompletterande nationella åtgärder för att Livsmedelsstrategins mål ska nås, en strategi som alla partier har ställt sig bakom. lägger 0,9 miljarder i budgeten utöver de 5,7 miljarder som regeringen budgeterar för att nå upp till 6,6 miljarder . Anslaget gäller och kan användas på samma sätt som anslag 1:17, för för att undvika ett glapp för vissa enskilda lantbrukare men även på annat sätt för att skynda på produktivitetsutveckling och lönsamhet. Det är bråttom att öka lönsamheten i jordbruket för att förhindra omfattande konkurser, men även för att förhindra förlust av biologiskt värdefulla miljöer. tar på så vis ansvar för Livsmedelsstrategins genomförande och kompenserar även för sänkta budgetnivåer på EU-nivå Tillräckliga medel inom GJP och kompletterande nationella åtgärder kommer att leda till ökade investeringar och ökad produktivitet inom jordbruket, vilket leder till ytterligare ökad lönsamhet . säger nej till att ytterligare öka arealen skog som är undantagen från skogsbruk. I den mån nya arealer behöver skyddas bör motsvarande arealer återtas för brukande. Ett system för enklare avregistrering av skyddad mark eller nyckelbiotoper behöver skapas. Fokus bör vara att lösa fall med utestående huvuduppgift bör vara att ge stöd till aktivt skogsbruk, med såväl ökad lönsamhet och ökad miljönytta som likvärdiga mål. Som rubriken ”Insatser för skogsbruket” antyder, ska medlen under denna punkt fokuseras på just detta. En del av anslaget bör användas till stöd via till skogsägare för åtgärder kopplade till artskydd. I anslaget är även medräknat stöd för åtgärder för att lindra effekterna av de senaste årens barkborreangrepp. rätt att snabbt ingripa även i skyddade områden behöver säkras. En ökning av medlen till Insatser för skogsbruket med , föreslås. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder De senaste årens missförhållanden i djurparkerna har uppmärksammats. För att säkerställa att de lever upp till fastställda lagar och regler behövs en rikstäckande översyn. Därför avsätts medel för ändamålet under den kommande budgetperioden. Det är konstaterat att grisar upplever lidande koldioxidbedövningen de får inför slakt, börjar verka. Därför behövs mer forskning på alternativa bedövningsmetoder för grisar, liksom utvecklingen av alternativ till djurförsök. avsätter totalt och respektive 2024 för dessa insatser. Främjande av rennäringen m.m. Rovdjursersättningen var oföränderlig , trots att denna näringsgren lidit mycket på grund av hårt rovdjurstryck. Flera forskningsrapporter styrker också detta. har dessutom beslutat att en vargföryngring ska finnas i det norra rovdjursförvaltningsområdet, vilket betyder att alla de stora rovdjuren finns i renbetesland eller dess närhet. Skadorna som rovdjuren orsakar inom samebyarna kan därför kräva högre ersättningsbelopp än vad som tidigare beräknats. Vi anslår till detta utöver regeringens förslag, och övriga år . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Skogssektorn står inför stora förändringar knutna till dess viktiga roll dels i omställningen till mer hållbara produkter, dels till den brukade skogens förmåga att binda koldioxid, samt slutligen till skogsprodukternas möjlighet att substituera mindre miljövänliga material i bland annat byggnader, textilier och bränslen. sammanhanget är det viktigt att bedriva forskning om hur skogens tillväxt kan ökas. tillskjuts för ökad forskning knuten till forskning om ökad skogsproduktion och utveckling av nya virkesbaserade produkter. Växtförädling, samt Projekt Samarbetet inom växtförädlingsprogram inom Public Private Partnership for Prebreeding, med syfte att ta fram genetiskt material som sedan kan nyttjas i växtförädlingsprogram för grödor som passar för nordiska förhållanden, ska förstärkas för att kunna nyttja en eventuell öppning i regelverket för nya Det är nya tekniker som tillåter små förändringar i genomet med stor precision. Förändringarna liknar de som görs med konventionell förädling, men är enklare att styra. Genomredigeringstekniker skulle kunna bidra starkt till att uppfylla programmets målsättningar. Det behövs parallellt arbete för att lagstiftningen som reglerar genomredigering ska bli både moderniserad och teknikneutral. Det vill säga att det som är osäkert inte ska tillåtas medan det som är säkert ska tillåtas, oavsett med vilken teknik som det har tagits fram. Många växter framtagna med genomredigeringsteknik har en gynnsam säkerhetsprofil. ligger långt framme inom området och svensk växtförädling bör få förutsättningar att fortsätta vara i genomredigeringsteknikens framkant. I programmet samarbetar de nordiska länderna och aktörer från akademi och näring. Det är således ett bra forum för utveckling av genomredigeringens tillämpning och för att komma över de tekniska hinder som finns, liksom för att bidra till en gemensam förståelse i de nordiska länderna. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft, inte minst när klimatet ändrar sig. också bidra till att göra jordbruket mer miljövänligt. Det är också skälet till att även förstärker SLU Grogrund, växtförädling för svenska Regeringen har tidigare inte följt den planerade budgeteringen, vilket riskerar att äventyra redan gjorda framsteg och investeringar. också ett förslag om att regeringen ska binda sig för en fortsättning av SLU Grogrund med en specificerad budget långt . tillskjuts till programmet Public Private Partnership for Prebreeding och lika mycket till förstärkning av SLU Grogrund. Sekretariat för synkronisering av forskning och behov En funktion med bas på SLU ska upprättas, som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Denna funktion ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället, så att nytta och träffsäkerhet av forskningsarbetet ökar. Det gäller för både produktion och miljö och i synnerhet synergieffekter mellan dessa. Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket Ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet ska vara säkerställda i de krav som ställs på jordbruk. att få till stånd en centraliserad miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar inom Åkermarksinventering, samt uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning Övervakning av den intensivt brukade jordbruksmarken kommer att ge tidig information om avgörande miljö- och odlingsparametrar som är viktiga både ur ett miljöperspektiv och ur ett produktionsperspektiv. Det ger ett gott underlag både till åtgärder på kort sikt såväl som till den framtida miljö- och jordbrukspolitiken. Det gäller även för organismer som används som biologiska De kan potentiellt sprida sig från den plats där de används, ut i miljön och orsaka skada på biologisk mångfald. För att bygga upp kunskap om dessa organismers spridning och effekter behövs ett uppföljningsprogram. åkermarksinventering, samt för uppföljningsprogram för organismer som används som biologiska bekämpningsmedel. Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket Djurhållning inom jordbruket är ett arbete som aldrig tar paus. Djuren måste ses efter och ofta måste flera olika arbetsmoment göras, inte minst inom Mycket av verksamheten bedrivs i små företag där ägarna själva arbetar med djuren. Var tionde djurhållare har aldrig ledigt, andra tar mycket lite ledigt. De anser sig inte ha råd på grund av näringens låga lönsamhet. lönsamheten till stor del beror av politiska beslut, har politiken en skyldighet att möjliggöra socialt hållbara villkor. Utökade möjligheter till ledighet skulle göra arbetet mer socialt hållbart och attraktivt för ungdomar, samt att det skulle underlätta kompetensutveckling och rekrytering av kvinnor till jordbruket. föreslår en utredning av hur statssubventionering av avbytartjänst hos djurhållare inom jordbruket bäst kan göras. I väntan på utredningen föreslås ett pilotprojekt i och . Till detta anslås 20 Nationell kontrollfunktion mot livsmedelsbedrägerier Livsmedelsfusket har kommit att bli utbrett även i . Det bedrivs ofta av kriminella nätverk. beräknar att de seriösa livsmedelsföretagen förlorar nio miljarder på denna kriminella verksamhet. Utvecklingen måste brytas. behöver, likt , en nationell kontrollfunktion mot livsmedelsbedrägerier. Den skulle möjliggöra ett fokuserat arbete med specialistkompetens i samarbete med kommunerna och skulle inte begränsas av kommungränser, så som dagens kommunala livsmedelskontroll. Funktionen skulle kunna samarbeta med gränspolis och polis på ett annat sätt. Möjligheterna att nysta upp storskalig brottsverksamhet skulle öka väsentligt. anslår 30 miljoner till en nationell kontrollfunktion mot livsmedelsbedrägerier. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpning av smittsamma djursjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning 1:2 Insatser för skogsbruket En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås. Främsta skälet till ökningen är att öka insatser för att främja ett tillväxtfrämjande och aktivt skogsbruk där så är lämpligt. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder En ökning av anslaget med 12, 10 respektive föreslås. Det ökade anslaget ska bland annat finansiera en rikstäckande översyn av våra svenska djurparker samt mer forskning på alternativa bedövningsmetoder för grisar inför slakt, samt alternativ till djurförsök, under hela budgetperioden. Vi höjer anslaget till med . De extra medlen ska användas till ökad tillsyn av djurhållande gårdar och slakterier. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. Skador från rovdjur för renägare är betydligt större än vad som tidigare funnits kunskap om och därför behöver anslaget förstärkas. En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås. De anslagna medlen ska gå till forskning om produktionshöjande åtgärder i skog. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås. De anslagna medlen ska bland annat gå till forskning och utveckling av skogsbaserad bioekonomi. Det nordiska samarbetet förstärks med för att skapa möjligheter för framtida användning av genomredigering inom nordisk växtodling. Anslaget ska finansiera framtagandet av växter för nordiska förhållanden genom ett nordiskt public private partnership-projekt för prebreeding, däribland metodutveckling för genomredigering. anslås för och 14 miljoner för respektive 2024. Anslaget ska användas till att övervaka viktiga miljö- och odlingsparametrar i den intensivt brukade jordbruksmarken. 99:4 Sekretariat för synkronisering av forskning och behov anslås till ett sekretariat som ska fungera som en länk mellan forskning och tillämpning inom jordbrukets område. Sekretariatet ska löpande tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Det ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället. 99:5 Miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar anslås för att upprätta en särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket. Miljöprövningsdelegationen ska med djupare kännedom om jordbrukets förutsättningar garantera rimliga avvägningar, proportionerliga beslut och lika behandling. 99:6 Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket anslås till ett pilotprojekt för subventionerad avbytartjänst för djurhållare i och . ska testa antagandet att möjligheten till en avbytartjänst inom det djurhållande jordbruket ska bidra till en mer socialt hållbar arbetssituation och större attraktivitet för näringen. extra anslås för att säkerställa en tillräcklig budget för SLU Grogrunds växtförädlingsprojekt för svenska förhållanden. 99:8 Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning anslås för att övervaka spridning och effekter av organismer som har använts som biologiska bekämpningsmedel. 99:9 Ytterligare Nationell medfinansiering för uppfyllande av Livmedelsstrategin För att kompensera jordbruket för det minskade EU-bidraget till och för att uppfylla livsmedelsstrategins mål anslås . Ett nytt anslag om avsätts till kontroller av livsmedelsbedrägerier.