mot · H9022537 · 2021-10-01 00:00:00 — Långsiktigt planerande och byggande Avskaffa undantag i för asylboenden Förhindra rivning av historiska byggnader och miljöer Skydda kulturhistoriska värden med åtgärdskrav och vite vid förstörelse Stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader Avskaffa hissnormen på studentbostäder Klassificera studentbostäder som Elevhem Skärpta regler för tillfälliga bygglov Avskaffa tidsbegränsade bygglov gällande bostäder behöver förenklas och förtydligas Regionalisera kontrollplan för bygglov Översyn av riksintressena i syfte att öka utveckling och byggnation Möjliggör utveckling och byggnation ovan odlingsgränsen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa undantag i för asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid planering av offentlig miljö och gestaltning av det som ska byggas ska befolkningens preferenser efterfrågas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur medborgare kan ges konsekvent möjlighet till inflytande över byggande, stadsplanering och offentlig konst i stadsmiljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett införande av kulturell planering kan göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör ha arkitekturprogram som utgör mellansteg i processerna för översiktsplan och detaljplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur ett kommunalt arkitekturprogram bäst kan implementeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsarkitekt bör vara ett obligatorium vid varje länsstyrelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över i syfte att förhindra rivning av äldre fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas åtgärdskrav och vite för aktörer som inte respekterar kulturhistoriska och allmännyttiga skönhetsvärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett stärkt juridiskt skydd för kulturhistoriska byggnader som inte ska förhindra brukande kan tas fram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa hissnormen för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassificera studentbostäder som elevhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skärpta regler för tillfälliga bygglov i de fall det gäller byggnation av långvariga lösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa tidsbegränsade bygglov gällande bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter till fler förenklingar av (2010:900) som kan leda till en förenklad plan- och byggprocess för alla parter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att utvidga lagstiftningen om regional planering till att gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en regionalisering av kontrollplanerna för bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av vad kommunala vatten- och avloppsplaner ska innehålla för att på bästa sätt skapa förutsättningar för kommunerna att planera utbyggnad och skapa goda samhällsekonomiska effekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksintresseområdena bör begränsas till antal och omfattning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra byggnation där sådan behövs i områden för utveckling, i nuvarande områden av riksintresse, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för friare strandskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning av möjligheter till markförsäljning ovanför odlingsgränsen i syfte att möjliggöra markförsörjning, tillväxt och byggnation och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett stort behov av förbättrade möjligheter till planering och byggande i hela landet. är ett mycket vackert land, med en unik natur och varierande bebyggelse. Det finns ett stort kulturhistoriskt värde i de äldre vackra byggnader som vi har kvar. Uppmuntran ska därför ges till att skydda, bevara och förvalta dessa byggnader väl. Vi vill värna en trygg boendemiljö som innefattar både gemenskap och kultur som viktiga beståndsdelar och där utformningen av estetiskt vackra bostäder skapar en hållbar helhet. Detta utan att möjlighet till utveckling och användning av kulturmiljö och kulturhistoriska byggnader försvinner. Behov finns av en mer långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och ett bättre samspel med infrastrukturen i det regionala bostadsplaneringsstödet. Bostadsbyggandet kan, genom en minskad byråkrati vid nya byggprojekt och en kompetensförstärkning i kommunen för byggprocessen, ske i en snabbare takt . En ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiella möjligheter för fler byggbolag att anta byggprojekt, ska hjälpa till att minska byggkostnaderna. Därmed kan boendekostnaderna minskas, vilket är av största vikt för att fler ska kunna efterfråga de bostäder som byggs och skapa förutsättningar för att få till en bättre flyttkedja. Olika intressen behöver vägas mot varandra, men hinder från utveckling, tillväxt och byggande, bör arbetas bort. Detta som hänsyn tas till känsliga miljöer. Avskaffa undantag i för asylboenden Det finns möjligheter till undantag i , vilket handlar om att bland annat allmänhetens intressen kan kringgås vid upprättande av asylboenden. Detta genom den möjlighet regeringen har att i fall antalet asylsökande har varit eller förväntas bli stort, ska det vara möjligt att snabbt kunna ordna boenden för de asylsökande. Om det anses nödvändigt ska regeringen i dessa fall kunna ta beslut om undantag från vissa krav och bestämmelser i (2010:900). Beslutet togs av . Detta innebär en kraftig förändring av samhällsplaneringen och möjligheten för bo-ende att kunna påverka sin omgivning. Lagen har skapat förutsättningar för en ny migrationsvåg till snarare än att motverka att en liknande situation som fick uppleva uppstår återigen. Lagen, som beskrivs som en förberedelseåtgärd inför en kommande extraordinär migrationsvåg, ger i verkligheten mer långtgående möjligheter för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i . De nivåer för antalet asylsökande som skulle uppnås för att aktivera lagen har tidigare överstigits . Denna speciallag möjliggör ett ständigt aktiverande, där regeringen återkommande kan köra över allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnation av befintliga fastigheter. Att regeringen ska ha normgivningsbemyndigande att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i föreslås avskaffas. Det är önskvärt att befolkningens preferenser efterfrågas, kring utformningen av vår gemensamma miljö och gestaltningen i det som byggs. Hur människor upplever sin offentliga miljö påverkar välmåendet och trivseln. En stil och estetik som anses tilltalande och harmonisk kan ses som samhällsekonomiskt gynnsamt. Större hänsyn ska tas till befolkningens önskemål vid gestaltning och utförande av offentlig konst och nybyggnation. Gällande offentligt finansierad konstnärlig gestaltning i den gemensamma miljön är det viktigt att medborgarna ges inflytande i dess utformning, i och med att man står som medfinansiär. Gemensamma miljöer ska bidra till en positiv upplevelse som också kan främja en god hälsa i befolkningen. Detta gäller både miljöernas funktion och estetiska utformning. En utredning behövs om hur medborgarna kan få inflytande över de miljöer som de vistas i. Ett alternativ kan vara införandet av ett, i någon form, demokratiskt valt råd i kommunerna. Ett annat alternativ kan vara att ge medborgare större möjlighet att tycka till om olika samhällsbyggnadsförslag i sitt närområde. Detta genom att utifrån folkbokföring anordna lokala omröstningar i anslutning till platsen för ett nytt projekt och omröstning via e-legitimation. Eventuellt skulle olika former av delaktighet i processerna kunna variera utifrån projektens storlek och antalet berörda. utgör medborgarnas gemensamma hem. Finns ett folkligt missnöje kring hur miljöerna i det gemensamma hemmet tar form är det av yttersta vikt att missnöjet adresseras. Genom att öka allmänhetens direkta inflytande över nya miljöers utformning undviks att tjänstemän, arkitekter och politiker gör subjektiva bedömningar av vad som är vackert. Istället kan en utformning av den gemensamma miljön åstadkommas genom omröstningar, vilket bidrar till större inflytande från invånarna och därmed kan utformningen vinna acceptans, både för de som avser göra ändringar i den gemensamma miljön och för de som bor i anslutning till denna förändring. Detta utan att de som bor i närmiljön i alla lägen ska behöva skicka in en tidskrävande överklagan av detaljplanen. Förslag kan initiera en debatt kring stadsplanering och arkitektur som är anpassad efter människors behov och önskemål. Det innebär att man bör sträva efter att bygga miljöer som beaktar det mänskliga behovet av social samvaro, närhet till naturen och skönhet. Platsens och invånarnas historia och identitet bör också bejakas. Den estetiska gestaltningen är av stor vikt för invånare, för att känna sig hemma, för att känna samhörighet och för ökad trivsel och välmående. Vidare är det medborgerliga inflytandet i samhällsbyggnadsprocesserna av stor vikt för ökad demokrati och för att alla ska kunna påverka på riktigt. Det finns undersökningar om att det går att mäta om en stadsmiljö är bra eller dålig för människans välmående och att en repetitiv likriktad arkitektur kan innebära motsatsen till välmående hos människor. Vidare finns undersökningar som visar att många människor föredrar äldre tiders arkitektur gällande gestaltning och material. Många personer föredrar småskalighet, variation, välkända och naturliga material. Invånares preferenser bör vara avgörande för offentliga miljöer som alla ska kunna vistas i. Dagens påverkansmöjligheter är inte fullgoda. Ett system bör inrättas där medborgarinflytandet tas omhand på ett genomgående sätt, där synpunkter kan inlämnas eller omröstningar ske, vilket ska vara vägledande och tas om hand i alla fall av stadsbyggnadsprocesser. har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. Historiskt förankrade byggnadsmiljöer skapar en hemkänsla och trygghet för många invånare. Det kan även ha en positiv inverkan på turistnäringen. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en så kallad kulturell planering. Det är en metod som i sam-hällsbyggnadsfrågor sätter fokus på medborgardialog. Den unika platsens förutsättningar och historia, det lokala kulturarvet och omgivande bebyggelsestruktur, allt tas i beaktning för att skapa en social känsla och samhörighet i området. I miljöer med inslag av kulturhistoriska byggnader ska vid nybyggnation storskaliga så kallade miljonprogram motverkas. Vid renoveringsbehov planeras för återskapande av fasader i färg och form. Historiskt förankrade byggnader ska bevaras och renoveras då dessa skapar identitet och atmosfär. Syftet blir att lyfta fram området eller kommunens unika identitet utifrån geografiska och historiska förutsättningar. Detta för att skapa en ökad trivselfaktor och känsla av miljöer som är unika och välbevarade. Införande av en kulturell planering behöver ses över. Estetiskt tilltalande arkitektonisk gestaltning är av vikt av hållbarhetsskäl och för ökat välmående för kommunmedborgare. Ett kommunalt arkitekturprogram bör upprättas i varje kommun, något som endast ett litet fåtal kommuner har . Arkitekturprogram i kommunerna kan vara ett verktyg för att nå förbättrad arkitektonisk kvalitet och estetisk hållbarhet i hela landet. Någon form av mellansteg behövs mellan översiktsplan och detaljplan, alternativt inslag i dessa processer där samrådsförfarande med länsarkitekt, kommunarkitekt, civilsamhället och medborgarna ingår. I ett kommunalt arkitekturprogram ska kvalitet, traditionell svensk byggnadskonst och hantverkskunnande samt tidstypisk harmonisering med befintlig kulturmiljö bli en viktigare aspekt vid upphandling än det är . Det bör utredas hur detta bäst kan implementeras. Länsarkitekt ska vara ett obligatorium vid varje länsstyrelse och länsarkitekten kan rapportera till riksarkitektenheten om kommunens utveckling. Förhindra rivning av historiska byggnader och miljöer Historiskt värdefulla byggnader och miljöer från äldre tid bör bevaras för att ta hand om det som tidigare generationer byggt och för att bevara det svenska kulturarvet. Att bevara det som har historia medverkar till att bygga identitet, bidrar till ökad tillhörighet samt trivsel och hemkänsla. Det finns även ett hållbarhetsperspektiv i detta. Att bevara befintliga byggnader och miljöer bidrar till återanvändning och tillvaratagande. , i synnerhet , svepte en rivningsvåg över . Stora delar av ett rikt arv i form av vacker, historisk och kulturellt värdefull arkitektur gick då förlorade. Under de två decennierna revs av de svenska städernas äldsta bostadsbestånd. Exempelvis revs mer än 700 stycken byggnader i . Omfattande rivningar har även skett i många mindre orter. Även rivs allt för mycket av de historiska byggnaderna. Detta behöver motverkas. Värdefull arkitektur och offentliga miljöer bör värnas. Kommunerna har en avgörande roll i bevarandet av sådan arkitektur. Likväl bör det klarläggas vad som kan göras på nationell nivå för att undvika rivning av historiska byggnader och miljöer. Det bör utredas hur lagstiftningen kan ändras till förmån för ökat bevarande och mot sådan rivning. Skydda kulturhistoriska värden med åtgärdskrav och vite vid förstörelse Byggherrar och exploatörer bör liksom kommuner, vara trygga i att det finns proaktiva möjligheter, incitament och ålägganden som möjliggör ansvarstagande för kulturmiljön i ett tidigt skede i processen. är det centralt att överträdelser kan rendera i böter, eller vite, för de exploatörer som undviker eller bortser från att ta hänsyn till känsliga kulturmiljöer eller riksintressen, trots medvetenhet om det ansvar som åligger dem. Regeringen bör därför utreda hur lagstiftning kan utformas för möjliggörande av sanktionsmöjligheter vid överträdelser. Om en kulturmiljö förstörs bör miljön i vissa fall kunna återställas eller byggas om. I fall en folklig opinion markerar mot en ny miljös brist på kulturhistorisk hänsyn eller brist på skönhetsvärden bör frågan om återställande eller försköning av miljön kunna väckas. Olika aktörer som verkat för att förstöra eller förfula en miljö bör kunna åläggas att återställa eller försköna den miljö de haft negativ åverkan på. Under vilka omständigheter och övriga former för när detta ska kunna krävas, bör utredas. Det viktiga är att olika aktörer som inte respekterar skönhetsvärden och kulturhistoriska värden ska vara medvetna om att de kan bli ålagda att återställa eller försköna den miljö de förstört. Stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader Det är av största vikt av att det vi ärvt av tidigare generationer också förvaltas väl och kan efterlämnas till kommande generationer. Arkitektoniskt vackra, särskilda och för sin tid och stil värdefulla byggnader bör bevaras till eftervärlden. En historisk miljö kan vara viktig för såväl trivsel som för att stärka gemenskapen hos befolkningen. Den ofta tidstypiska utformningen, väcker entusiasm och nyfikenhet hos många människor. Dessa byggnader och miljöer stärker därigenom attraktiviteten hos en stad eller ett kvarter, för boende, turister, investerare och näringsliv. Skyddet för kulturhistoriska byggnader behöver stärkas i . Detta utan att mindre, rent tekniska ändringar för att bevara och för att kunna bruka byggnaden, förhindras. Avskaffa hissnormen på studentbostäder Byggnormerna behöver förenklas med syfte att möjliggöra byggande av nya fastigheter med en lägre produktionskostnad. En faktor som håller upp de höga kostnaderna i nyproduktionen är den befintliga hissnormen. med hiss i nyproduktion behöver därför avskaffas för den typ av lägenhet som oftast riktar in sig mot studentboende. Huvudregeln är att byggnader som uppförs och har fler än en våning, ska ha hiss för att uppfylla krav på tillgänglighet. Regeln gäller för alla slags byggnader och omfattar därför både småhus som flerbostadshus. Att avskaffa hissnormen i studentbostäder innebär att priserna på denna form av nyproduktion kan sänkas. Detta i sin tur ökar incitamenten att bygga fler bostäder till studenter och att hyrorna på nyproducerade studentboenden kan sänkas. Det är en nödvändig utveckling, både gällande studenternas ekonomiska möjlighet att efterfråga en studentbostad som för att vi ska kunna få till stånd en nödvändig tillväxt av bostäder för våra studenter och i längden underlätta för högre studier. Klassificera studentbostäder som Elevhem Satsningar på studentbostäder är nödvändiga utifrån en studiesocial kontext. Rent praktiskt och ekonomiskt fyller de en viktig funktion för kunskapsbildningen i samhället. Det är även av särskild vikt att åtgärder tas fram för att komma studerande till del, vilka ofta har en pressad ekonomisk situation. Att betala samma fastighetsavgift för en studentbostad, ofta bestående av ett enkelt så kallat korridorrum, som för en attraktiv bostadsrätt i samma storlek är inte rimligt. Ett led i att minska kostnaderna för studenter bör därför vara att alla studentbostäder istället klassificeras som elevhem. Genom att förändra klassificeringen kan studentbostäderna ges undantag i fastighetstaxeringslagen och därmed undvika fastighetsavgiften som följd. Det är ett självklart steg att ta i och med att studentbostäderna, i lagens mening, inte alltid lever upp till kraven på en fullvärdig bostad. Det finns sammantaget flera skäl för studentbostäder att klassificeras som elevhem. Skärpta regler för tillfälliga bygglov Systemet med tillfälliga bygglov för att upprätta långvariga lösningar för asylboenden missbrukas. Enligt rättspraxis måste åtgärden avse ett tillfälligt behov, exempelvis att en skola byggs om och eleverna tillfälligtvis behöver lokal. Ett annat exempel är när antalet elever utökas och kommunen behöver tillgodose behovet av fler lokaler genom tillfälliga åtgärder. Det är viktigt att kommunen i prövningen av tidsbegränsade lov beaktar de allmänna eller enskilda intressen som påverkas när lovet beviljas. Detta eftersom tidsbegränsade lov får ges för en användning som strider mot detaljplan. Ett tillfälligt asylboende som sträcker sig framöver kan inte anses rymmas inom ramen för temporärt tillstånd. Befintliga regler behöver skärpas för att upprätthålla syftet med regeln om tillfälliga bygglov. Därför föreslås att regeringen skärper reglerna för tillfälliga bygglov. Avskaffa tidsbegränsade bygglov gällande bostäder Lagen som möjliggör tidsbegränsade bygglov för upprättande av bostäder upp till och med skapar fler problemscenarier än möjligheter. Detta då förfarandet med tillfälliga bostäder riskerar att slå sönder den långsiktiga samhällsplaneringen och bostadsbyggandet. Dessa tillfälliga bostäder kan innebära hinder för nybyggen. Kravet på att bostäderna ska vara flyttbara innebär att det är fråga om enkla bostäder. Det kan medverka till skapande av fler segregerade utanförskapsområden och försämra närområdet de byggs i då bostäderna enbart har tillfällig placering för att senare flyttas. Följdverkningar blir att varken byggherren eller bovärden har incitament till att investera, förbättra området eller lägga ned omsorg på byggnaderna. Vid prövning av tillfälliga bygglov för bostäder är det svårt för allmänheten och grannar att hävda sina intressen, eftersom tidsbegränsade bygglov får beviljas när exempelvis omgivningskravet inte är uppfyllt. Vidare finns det risk att dessa tillfälliga bostäder permanentas likt många andra tillfälliga lösningar. I en sådan situation är det svårare för en granne att hävda sina enskilda intressen exempelvis . Tillfälliga bostäder kan uppföras på industrifastigheter. Detta skulle i förlängningen försvåra en vidare utbyggnad av området, eftersom industriverksamhet i många fall är störande. Paragrafen om tidsbegränsade bygglov i (2010:900) ska tas bort gällande bostäder. behöver förenklas och förtydligas Ett av sätten att öka och förenkla byggandet i är att det skapas en effektivare och mer lätthanterlig plan- och byggprocess. kan tungrodd administration och upplevt svårhanterliga processer förhindra att byggandet når den takt som behövs för att råda bot på bostadsbristen i . Kommunerna behöver ha goda förutsättningar för att kunna minska sin administrativa börda, vilket i sin tur skulle underlätta för byggandet. kan detta leda till minskade kostnader för både företag och privatpersoner genom att ledtiderna kortas ner. En smidigare plan- och bygglag ska beröra både företag, kommuner och privatpersoner. För privatpersoner ska både nya husbyggen och förändringar av befintliga hus eller tomter omfattas av förenklingar. publicerades den så kallade bygglovsutredningen, ”Ett nytt regelverk för bygglov” (SOU 2021:47). Där föreslogs bland annat vissa lättnader avseende bygglovs- och anmälningsplikt. Det återstår att se när reella förslag kommer ifråga. Regeringen har föreslagit hur MKB-direktivet ska genomföras, miljökonsekvensbeskrivning, vilket behandlats i civilutskottets betänkande 2020/21:CU24. Ett MKB-projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska prövas genom detaljplaneläggning och miljöorganisationers ges utökad rätt att överklaga bygglov och förhandsbesked som avser ett MKB-projekt och det ska framgå av . Den utökade klagorätten riskerar att leda till att byggnation och anläggningar av stort allmänintresse försenas och fördyras, dessutom innebär genomförandet av EU-direktivet mer än vad som skulle krävas. En mer ändamålsenlig klagorätt skulle behöva utformas. Dessutom bör det säkerställas hur informationen om tillämpning ska ges allmänheten. Det beslutades att klimatdeklarationer för byggnader ska införas där byggherren ska upprätta och ge in en klimatdeklaration till ansvarig myndighet när en byggnad uppförs. Liksom remissinstanser menar, kommer klimatdeklarationer inte att leda till minskade koldioxidutsläpp i närtid. Deklarationerna kan leda till snedvriden konkurrens och att vissa byggnadsmaterial missgynnas, till förseningar i byggprocessen, ökad administration, ökat antal interimistiska slutbesked och längre handläggningstider samt även ökade byggkostnader. Ett frivilligt system med miljöcertifiering kopplad till gränsvärden är istället att föredra, här borde istället för tvingande klimatdeklarationer riktlinjer tas fram som hjälp till frivillig klimatcertifiering på marknaden. Regeringsförslaget om möjligheten till planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning är positivt, behandlat i betänkande (2020/21:CU22). Detta kan möjliggöra snabbare planprocesser och att fler externa aktörer för möjlighet att ta initiativ till planer och underlag. För detta behöver dock riktlinjer om vilka kvalitetskrav som ska ställas, tas fram. För att stat, regioner och kommuner gemensamt ska kunna planera för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik, behövs regional planering.