ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024251 · 2021-10-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:12 om myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndighetsgemensamma riktlinjer för icke-digital kunduppföljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndighetsgemensamma mål för kunders tid i telefonkö och tillkännager detta för regeringen. har i sin rapport granskat icke-digital myndighetsservice för 22 olika myndigheter. anmärker på särskilt långa telefonköer och bristande uppföljning av servicekvalitet i icke-digitala kanaler. I ljuset av det riksdagsbundna förvaltningspolitiska målet (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) framstår inte kritiken som obefogad. lämnar vissa rekommendationer till regering och myndigheter. För att fullgöra sin skyldighet gentemot enskilda föreslår man regeringen att ställa tydligare krav på god myndighetsservice i icke-digitala kanaler och samtliga myndigheter att säkerställa att uppföljningar av servicekvalitet också fångar synpunkter från användare som inte kan eller vill vara digitala; till flera myndigheter lyfts särskilt alltför omfattande kötider i telefon. Regeringen ger i sin skrivelse inte uttryck för en avsikt att vidta några konkreta åtgärder till följd av granskning, utan anser i stället rapporten vara slutbehandlad. Ett säkrande av rätten till icke-digital myndighetsservice Likt påpekande är det ytterst regeringen som bär det övergripande ansvaret för att göra en helhetsbedömning och vid behov ställa tydligare service- och tillgänglighetskrav på berörda myndigheter. Granskningen visar på ett behov av tydligare krav. Regeringen bör därför göra detta. Att myndigheter faktiskt vet vilka behov deras användare har gällande service i icke-digitala kanaler är en förutsättning för att de ska kunna uppfylla krav om tillgänglighet och servicekvalitet. Enskilda myndigheter har visserligen en bättre kunskap om sina användares behov än regeringen, men antagligen inte bättre än användarna själva. Därför bör regeringen ta fram myndighetsgemensamma riktlinjer för icke-digital kunduppföljning till samtliga berörda myndigheter. I granskningen framkommer att den icke-digitala myndighetskontakten inte tycks ha minskat , och att en efterfrågan på kontakt vid sidan av de digitala kanalerna antas bestå under överskådlig framtid. Trots det har funnit att var tredje granskad myndighet har orimligt långa telefonväntetider. skiljer sig såväl telefonväntetider som de mål som finns för längden på dessa mellan myndigheter. Med anledning av detta bör regeringen skapa ett gemensamt mål som tydliggör för samtliga berörda myndigheter att längsta tid i telefonkö inte bör överstiga .
mot · H9024252 · 2021-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:34 Skattelättnad för cykelförmån och skattefri uthyrning av personliga tillgångar avslår proposition 2021/22:34 Skattelättnad för cykelförmån och skattefri uthyrning av personliga tillgångar. I regeringens proposition föreslås en skattelättnad för förmån av att använda cykel som tillhandahålls av arbetsgivaren för privat bruk. Regeringens skatteförändring är en åtgärd som varken löser ett påtagligt problem eller kan betraktas som något som har efterfrågats i nämnvärd utsträckning av arbetsgivare eller arbetstagare. Förändringen ökar däremot komplexiteten i skattesystemet. Skattesystemet behöver uppfattas som rättvist och legitimt och vara enkelt att förstå för att människor och företag ska uppmuntras att följa det. Särlösningar och specifika undantag i skattesystemet bör undvikas i så stor utsträckning som möjligt. I enlighet med budgetmotionen för avvisar regeringens förslag om skattelättnad för cykelförmån. prioriterar generella skattelättnader, framför allt på arbete, framför ytterligare undantag och särlösningar i skattesystemet. Det är en bättre prioritering att sänka skatten på arbete generellt än att göra justeringar i förmånsbeskattningen för nya specifika ändamål.
mot · H9024253 · 2021-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:33 Förstärkta skattereduktioner för förvärvsinkomster, sjukersättning och aktivitetsersättning avslår propositionens förslag om förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av jobbskatteavdraget och sänkt skatt för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. Regeringens förstärkning av förvärvsavdraget är en skattesänkning på men ökar inte utbytet av att arbeta, eftersom skattesänkningen är lika stor för den som lever på bidrag och ersättningar som för den som arbetar. Jobbeffekterna bedöms därför vara mycket begränsade i ett läge där arbetslösheten är bland de högsta i EU. Dessutom gör ett ytterligare avdrag att skattesystemet blir än mer komplicerat. Bland annat avstyrker förslaget av dessa anledningar och anser att syftet med förslaget hade kunnat uppnås med befintliga reduktioner. avstyrker också förslaget. konstaterar att incitamenten att arbeta minskar för de som är i socialförsäkringssystemet (exempelvis a‑kassa). avvisar propositionens förslag om förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster men stöder propositionens förslag om förstärkt skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning. vill sänka skatten för dem som arbetar genom att förstärka jobbskatteavdraget. Till skillnad från exempelvis ett förvärvsavdrag innebär ett förstärkt jobbskatteavdrag lägre skatt på arbetsinkomster men inte på bidragsinkomster. Därmed förbättras utbytet av att gå från exempelvis a‑kassa eller aktivitetsstöd till jobb. Ett förstärkt jobbskatteavdrag bör införas som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, med fokus på låga och medelstora inkomster, i enlighet med vad som föreslås i budgetmotion för . Det finns ett stort värde av att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop. Det är bra att det finns en politisk överenskommelse om att förstärka grundskyddet i pensionssystemet, men mer bör göras för att stärka pensionärernas ekonomi. Sänkt skatt på pension är en viktig del i detta. vill att skatten på pension sänks, i enlighet med vad som föreslås i budgetmotion för .
mot · H9024254 · 2021-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:25 Utvidgade regler om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga reglerna för personaloptioner ytterligare och tillkännager detta för regeringen. I regeringens proposition föreslås gränserna för att berättiga de fördelaktiga reglerna avseende personaloptioner höjas till högst 150 anställda och högst i nettoomsättning samt balansomslutning. Reglerna föreslås gälla från . Villkoren utvidgas även till att innefatta styrelseledamöter och suppleanter som inte är anställda av företaget. ser ingen anledning till att ska ha mindre fördelaktiga regler än vad statsstödsreglerna tillåter. För att underlätta mindre, snabbväxande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill i enlighet med förslaget i partiets budgetmotion att fler företag ska kunna erbjuda sina anställda incitamentsprogram och delägarskap. Reglerna för personaloptioner bör därför utvidgas i linje med de regler som gäller i , och som godkändes av innan lämnade EU. Det skulle innebära att gränsen höjs till 250 anställda och i nettoomsättning samt balansomslutning. Det bör också utredas om det är möjligt att göra systemet mer generellt.
mot · H9024256 · 2021-11-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvecklingen av den svenska väpnade styrkan i Task Force Takuba ska vara genomförd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i det fall den maliska ledningen skulle göra verklighet av samarbete med legosoldater, ska det svenska deltagandet i insatsen Task Force Takuba avslutas, och detta tillkännager för regeringen. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av högst 150 personer. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas med högst 100 personer. Det svenska förbandet ska framför allt kunna understödja, undsätta och förstärka pågående insatser inom Task Force Takuba. Det svenska bidraget ska också kunna bidra till att genomföra Task Force Takubas mandat i övrigt inom befintliga resurser och förmågor. Det är givetvis så, precis som regeringen anför, att ett svenskt bidrag till Task Force Takuba skulle bidra till att bygga viss förmåga hos svenska nationella förband och staber genom att ge den personal som ingår erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. Vidare är det riktigt att interoperabilitet och förståelse för metoder, procedurer och arbetssätt främjas genom arbetet i en multinationell insats. Det säkerhetspolitiska läget i vårt eget närområde är dock det sämsta sedan dagar. anser därför att behöver fokusera på uppbyggnad av såväl det militära som det civila försvaret, på vår egen försvarsförmåga och på utbildning av nya officerare framför deltagandet i internationella insatser som den i . Det har även på många håll inom Försvarsmakten efterfrågats ett andrum från internationella insatser för att kunna fokusera på det nationella försvaret. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . anser att dessa pengar i stället bör användas för uppbyggnad av det nationella försvaret. Vi föreslår därför att den svenska väpnade styrkan bestående av högst 250 personer till förfogande i insatsen Task Force Takuba i avvecklas och att avvecklingen ska vara genomförd . Uppgifter om att ledning överväger samverkan med legosoldater är mycket oroande. Legosoldater har förekommit i andra stater i regionen och deras närvaro har försvårat en demokratisk utveckling. Det finns också uppgifter om att folkrättsbrott har förekommit där legosoldater varit inblandade. menar att om ledning skulle inleda något samarbete med legosoldater så är detta oacceptabelt och måste leda till att den svenska väpnade styrkan i insatsen Task Force Takuba dras tillbaka. Per (SD)
mot · H9024260 · 2021-11-03 00:00:00 — Motion till 2021/22:4260
mot · H9024262 · 2021-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:22 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsplanen för en avveckling av det svenska bidraget till Minusma och tillkännager detta för regeringen. Regeringen vill fortsätta ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Den totala svenska styrkan består av 220 personer. En ordnad avveckling av insatsen planeras påbörjas och insatsen ska vara avvecklad . Minusmas övergripande uppgift är att stödja genomförandet av fredsavtalet . Liberalerna inser behovet av stabiliseringsinsatser, skydd av civila, främjandet av mänskliga rättigheter, humanitär verksamhet och stöd till den politiska övergångsprocessen, inklusive genomförande av demokratiska val. Men trots en långvarig och omfattande utländsk truppnärvaro går utvecklingen i åt fel håll. Militärkupper genomfördes och . genomförs en övergångsperiod för en återgång till folkvalt styre, vilket innebär att demokratiskt val ska genomföras mars/. Den nuvarande regimen, som alltmer framstår som en militärjunta, har dock inte visat några tecken på att vilja genomföra ett sådant val. är säkerhetsläget i landet under försämring. håller på att avveckla operation Barkhane, den insats som bekämpat islamistiska grupper i regionen. Truppnärvaron på 5 100 franska soldater ska halveras och tre baser i norra delen av landet kommer att stängas . Tanken är att militär ska ta över uppgiften och att specialförbanden i Task Force Takuba – där även ingår – ska stödja dem i strid. engagemang för framstår som alltmer osäkert. Till detta kommer bekymmersamma kontakter med . Enligt flera uppgifter planerar militärjunta att kontraktera , en paramilitär styrka med starka kopplingar till Kreml. , ett av världens fattigaste länder, har även fördjupat sitt militära samarbete med genom att köpa försvarsmaterial. En första leverans av fyra helikoptrar, vapen samt ammunition levererades . Svenska soldater ska aldrig riskera att i något avseende stå sida vid sida med ryska legosoldater. Mot bakgrund av ovanstående anser Liberalerna att det svenska bidraget till Minusma bör vara avvecklat senast . Gulan Avci (L)
mot · H9024263 · 2021-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om Task Force Takuba och tillkännager detta för regeringen. I proposition 2021/22:10 vill regeringen att medger att en väpnad styrka på högst 250 personer ska stå till förfogande till och med för att ingå i Task Force Takuba i . Det innebär att den nuvarande svenska insatsen föreslås fortsätta till och med . Därefter ska styrkan minskas till ett tjugotal personer där helikoptrar, sjukvårdspersonal och stabsofficerare stannar kvar . Utvecklingen i är bekymmersam. Liberalerna inser behovet av stabiliseringsinsatser, skydd av civila, främjandet av mänskliga rättigheter, humanitär verksamhet, stöd till den politiska övergångsprocessen, inklusive genomförande av demokratiska val. Men trots en långvarig och omfattande utländsk truppnärvaro går utvecklingen i åt fel håll. Militärkupper genomfördes och . genomförs en övergångsperiod för en återgång till folkvalt styre, vilket innebär att demokratiskt val ska genomföras mars/. Den nuvarande regimen, som alltmer framstår som en militärjunta, har dock inte visat några tecken på att vilja genomföra ett sådant val. är säkerhetsläget i landet under försämring. håller på att avveckla operation Barkhane, den insats som bekämpat islamistiska grupper i regionen. Truppnärvaron på 5 100 franska soldater ska halveras och tre baser i norra delen av landet kommer stängas innan årsskiftet. Tanken är att militär ska ta över uppgiften och att specialförbanden i Task Force Takuba – där även ingår – ska stödja dem i strid. engagemang för framstår som alltmer osäkert. Till detta kommer bekymmersamma kontakter med . Enligt flera uppgifter planerar militärjunta att kontraktera , en paramilitär styrka med starka kopplingar till Kreml. , ett av världens fattigaste länder, har även fördjupat sitt militära samarbete med genom att köpa försvarsmateriel. En första leverans av fyra helikoptrar, vapen samt ammunition levererades . Svenska soldater ska aldrig riskera att i något avseende stå sida vid sida med ryska legosoldater. Mot bakgrund av ovanstående anser Liberalerna att det svenska bidraget till Task Force Takuba bör vara avvecklat senast vid utgången av . Gulan Avci (L)
mot · H9024264 · 2021-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:25 Utvidgade regler om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga reglerna ytterligare så att fler branscher omfattas, och detta tillkännager för regeringen. Regeringen har i propositionen utvidgat reglerna om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall så att fler företag ska omfattas. Regeringen föreslår att gränsen för antal anställda ska höjas till 150 stycken, att kravet på balansomslutning höjs till samt att styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som inte är anställda ska omfattas av förslaget. välkomnar att regeringen går i rätt riktning, men förslaget måste utvidgas ytterligare så att fler branscher inkluderas. Att stänga ute innovativa företag för att de verkar inom en till synes icke innovativ bransch är felaktigt. Traditionella branscher såsom handel med råvaror, bank/finans, mark, fastigheter, försäkring, juridik och revision (som regeringen vill exkludera) ser vi tydliga innovativa utvecklingsframsteg inom när det kommer till exempelvis fintech och legal tech. Det är därför inte rimligt att utesluta dessa innovativa företag med motiveringen att branschen i sig inte är innovativ. är ett av de mest innovativa länderna i världen och har en av världens starkaste startup-miljöer. Personaloptionerna har en viktig funktion vid rekrytering av talangfulla medarbetare och motiverar befintliga medarbetare när företag inte har möjlighet att erbjuda en marknadsmässig lön. Därav bör regeringen utvidga branschbegränsningen så att även innovativa företag som bedriver verksamhet i traditionella branscher omfattas av reglerna.
mot · H9024270 · 2021-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:36 Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper avslår propositionen i den del som avser att ta bort kunskapskraven ur skolans styrdokument. avslår propositionen i den del som avser att ta bort kunskapskrav och kravnivåer även i de lägre årskurser där betyg inte sätts. I propositionen lämnar regeringen ett antal förslag som syftar till att betygen som sätts bättre ska spegla elevers kunskaper som de ska främja elevers kunskapsutveckling. Det är en god ambition och Liberalerna är för att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. Liberalerna menar att såväl grund- som gymnasieskolan är i behov av flera reformer som syftar till att höja kunskapsresultaten och stärka likvärdigheten, så att fler elever kan nå sin fulla potential. Vi menar att det är självklart att skolans huvudsakliga uppdrag måste vara kunskapsförmedling, och därför behöver skolsystemet en politik som vågar sätta kunskap i första rummet. Vi införde kunskapskrav i skolans styrdokument i syfte att tydliggöra att det ställs krav på kunskap i skolan. Regeringen föreslår att ordet kunskapskrav ska strykas från skolans styrdokument och att kravnivåer ska slopas i de årskurser där betyg inte sätts. I stället för kunskapskrav vill regeringen att det ska kallas för ”betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper”. Liberalerna vänder sig starkt emot dessa förslag av flera skäl. Vi delar förvisso den bedömning som framgår av lagrådsremissen om förslaget. I den konstateras det att ordet ”kunskapskrav” har ett starkt signalvärde och anses ha ett strikt fokus på kunskap. Av detta kan uppenbarligen dras olika slutsatser. Till skillnad från regeringen menar att det är positivt att skolans styrdokument har skrivningar som sänder en tydlig signal om att skolan ställer krav på kunskap. För oss är det ett positivt signalvärde om betydelsen av kunskap i skolan. bör avslå förslaget om att slopa kunskapskrav i styrdokumenten som reglerar de olika skolformerna. Liberalerna har vidare inte bara infört kunskapskrav för elever i årskurser som får betyg, utan även för övriga elever. Det finns således kunskapskrav för alla årskurser i i alla centrala ämnen, redan från första årskursen. Det var ett viktigt steg i rätt riktning, då det tidigare helt saknades kunskapskrav i de tidiga årskurserna. Regeringen föreslår nu att kunskapskraven för de yngre eleverna ska slopas och i stället ersättas med det mer abstrakta ”kriterier för bedömning”. bör således avslå förslaget att slopa kunskapskrav för de årskurser som inte har betyg. Gulan Avci (L)
mot · H9024276 · 2021-11-08 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:31 om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra hållbarhetsanalyser kontinuerligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska förbättra och systematisera uppföljningar av hållbarhetsarbetet i statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. och uppfattning är att fler statliga bolag som inte har ett tydligt samhällsuppdrag bör säljas av men att samtliga statliga bolag till dess måste ha god styrning av verksamheten. har granskat regeringens styrning av statliga bolag när det kommer till deras hållbarhetsarbete samt hur väl ambitionerna i statens ägarpolicyer uppnås och omsätts i praktiken. konstaterar att staten har som ambition att vara en aktiv och professionell ägare avseende hållbarhet. Det är bra, men det gäller också att omsätta den strävan till konkret handling. Här är tydliga med att det finns en hel del att förbättra. Givet granskning anser och att ett antal punkter bör förbättras. Det är tydligt att granskningen behöver genomföras mer systematiskt och återkommande för samtliga statliga bolag än vad som sker kring det hållbara företagandet. Av dragning framgår det att för en del statliga företag har det gått så som utan att en ägardialog skett. Det framgår också tydligt av granskning att informationen behöver förtydligas så att det tydligare framgår för bolagen vilka internationella riktlinjer som gäller för bolagen. finns utrymme för tolkning som skapar otydlighet. behöver även informationen till förbättras så att den även inkluderar information som tydligt anger hur den statliga styrningen skett och hur långt regeringen kommit med att balansera en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i statens bolagsägande.
mot · H9024291 · 2021-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:26 Riskskatt för kreditinstitut avslår proposition 2021/22:26 Riskskatt för kreditinstitut. Den föreslagna riskskattens syfte är enligt regeringen att stärka de offentliga finanserna och skapa utrymme för att täcka de kostnader som en kris i det finansiella systemet riskerar att föra med sig. I propositionen föreslås att kreditinstitut ska betala riskskatt om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde som föreslås uppgå till för beskattningsår som påbörjas . Regeringen avser att införa en särskild skatt på en sektor som är viktig för . Förutom att jobb riskerar att slås ut och konkurrenskraft försvagas finns en påtaglig risk att bankkunderna får betala skatten, t.ex. genom högre bolånekostnader. Därmed kommer skatten att betalas av grupper som den inte uttryckligen är avsedd för, särskilt då arbetande barnfamiljer. Ökade lånekostnader för företag är en ytterligare påtaglig konsekvens av skattens införande. Skatten omfattar Kommuninvest och fördyrar därmed finansiering av investeringar i välfärd, bostäder och infrastruktur. Ökade låneräntor för kommuner och regioner riskerar att fördyra välfärdsinvesteringar på ett allvarligt sätt – i synnerhet i små och medelstora kommuner. Att Kommuninvest och andra statliga institutioner omfattas av skatten verkar inte heller ingå i regeringens bedömning av skattens offentligfinansiella konsekvenser. Riskskattens införande och utformning avstyrks av en mängd remissinstanser – däribland och Kommuninvest. och Riksgälden har riktat kritik mot skattens utformning och menar i sitt remissvar att regeringens konsekvensanalys av skattens effekter är undermålig och att regeringen inte uppnår kraven vid konsekvensutredning. Att införa en särbeskattning som enbart omfattar ett ytterst begränsat urval av en viss sektor utan skäliga motiv är en skev beskattningslogik som undergräver legitimiteten i skattesystemet. Skatten bidrar till en direkt konkurrenssnedvridning, dels mellan institut som omfattas respektive inte omfattas, dels mellan svenska och övriga europeiska institut. När det blir dyrare att få krediter i missgynnas svenska företag jämfört med utländska. I den mån syftet med skatteförslaget är att få på plats en åtgärd som reducerar finansiella risker är riskskatten inte ändamålsenlig. Ett antal remissinstanser belyser det faktum att skatten i sin utformning och omfattning inte har en koppling till risk. Det är anmärkningsvärt att regeringen inför propositionens avlämnande inte har klarlagt rättsläget och redogjort för förslagets förenlighet med . Det råder fortsatt osäkerhet kring huruvida regeringens förslag strider mot , något som även Lagrådet har framfört i sitt yttrande. Lagrådet anför även i sitt yttrande att oavsett vad kommer fram till kvarstår frågan om konkurrenssnedvridning. Boriana (M)