mot · H9023278 · 2021-10-04 00:00:00 — Vi föreslår därför att det införs ett tak för sparande på ISK. Sparande utöver taket ska beskattas med den vanliga skatten på kapitalinkomster, som ligger på (men som vi föreslår görs progressiv, jmf avsnittet ovan). föreslår att taket sätts till . Förslaget beräknas stärka de offentliga finanserna med ca . I sammanhanget bör det noteras att tillgångarna inom ISK är mycket ojämnt fördelade. fanns det närmare 3,3 miljoner personer som hade ett sparande inom ramen för ISK. Över hälften av dessa, ca 1,8 miljoner, hade ett sparande som understeg . [31] Andelen sparare som hade tillgångar som översteg uppgick till . stod dessa för av de samlade tillgångarna som placerats inom ISK. Ett annat område som behöver reformeras är ränteavdragen. Ränteutgifter ingår i kapitalförluster. Kapitalförluster får kvittas mot kapitalinkomster och kapitalvinster. Avdragsrätten för ränteutgifter gäller för alla typer av lån, både blancolån och bostadslån. Den som har kapitalutgifter som överstiger kapitalinkomsterna kan få skattereduktion på av räntebeloppet. För ränteutgifter kan avdrag göras . För den del av ränteutgifterna som överstiger får avdrag göras . Den stora delen av underskott av kapital utgörs av räntor på bostadslån. Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna. Ränteavdragen har därtill en tveksam fördelningsprofil. Den tiondel av hushållen med de högsta inkomsterna erhåller större ränteavdrag än de av hushållen i den andra änden av inkomstfördelningen. Mot denna bakgrund föreslår att ränteavdragen, i ett första skede, trappas av . Av konjunkturella skäl föreslår att avtrappningen av ränteavdragen införs först . Förslaget innebär att ränteavdragen sätts till 2023 och till . Vi föreslår också att avdragsrätten för ränteutgifter begränsas till maximalt , dvs. avdragsrätten för ränteutgifter därutöver avskaffas. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2023 och med 2024. 11.4.7 Inför en exitskatt En grundläggande skatterättslig princip är att de vinster som har uppstått när en person är skattskyldig i ett land också beskattas i det landet. En rad länder har regler om särskilda beskattningskonsekvenser för fysiska personer som flyttar ut. I kommer den principen till uttryck genom den s.k. tioårsregeln i inkomstskattelagen. Det är dock känt att tioårsregeln har betydande brister. gjorde en studie om försäljning av aktier efter utflytning. I studien konstaterades att ett stort antal personer utvandrade för att därefter sälja aktier och andelar med i upparbetade vinster skattefritt eller med förmånligare beskattning, samt att den typen av skattedriven utflyttning tenderade att öka. I studien noterades att den som skaffar sig en överblick av den interna lagstiftningen hos ett antal stater, hade en uppsjö av möjligheter att undvika att kapitalvinster på aktier och andelar beskattades i . I rapporten identifierades ett antal olika upplägg. I vissa fall såldes andelarna direkt, i andra fall gick man via utländska holdingbolag som avyttrade andelarna. Studien konstaterade också att ett flertal av skatteavtal saknade utflyttningsregler. Under förra mandatperioden uppdrog regeringen åt att ta fram ett förslag om utflyttningsskatt. Uppdraget redovisades i promemoria Exitbeskattning för fysiska personer (2017). Promemorian var detaljrik och innehöll konkreta lagförslag. Förslaget mötte dock kritik från näringslivets olika lobbyorganisationer, varpå regeringen drog tillbaka förslaget. anser att en exitskatt bör införas i enlighet med det förslag som tagit fram. beräknas skatten stärka de offentliga finanserna med ca . är förstärkningen dock mindre, eftersom skatteintäkterna från exittillgångarna p.g.a. anstånden kommer in efter hand framåt. beräknas förslaget stärka de offentliga finanserna med . Fysiska personer som köper andelar i ett mindre företag i samband med företagets bildande eller vid en nyemission, kan få göra ett investeraravdrag upp till hälften av andelskostnaderna. Investeraravdraget har kritiserats för sina fördelningspolitiska effekter och för att det kan skapa nya vägar för skatteplanering. Av fördelningspolitiska skäl föreslår att investeraravdraget avskaffas. Ett avskaffande av investeraravdraget beräknas medföra en offentligfinansiell förstärkning på ca . har beslutat, efter förslag från regeringen i budgetpropositionen , att arbetsgivaravgifterna för arbetstagare i åldern 19–sänks. De nedsatta arbetsgivaravgifterna gäller från till och bedöms sammantaget kosta ca . I budgetpropositionen går regeringen vidare och föreslår att denna nedsättning förstärks . Nedsättningar av arbetsgivaravgifterna för denna grupp har prövats förr, med skralt resultat. Regeringen sänkte skatten första gången med för personer i åldern 19–. utvärdering (IFAU) kom i sin utvärdering av reformen fram till att intäktsbortfallet per jobb av sänkningen uppgick till mellan 1–1,, vilket då var omkring fyra gånger högre än den genomsnittliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. [37] Den största effekten av skattesänkningen blir ökade vinster för företag med en stor andel unga arbetstagare. föreslår att nedsättningen slopas, vilket stärker de offentliga finanserna med ca . finns också en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för ungdomar 15–. När förslaget var ute på remiss varnade flera remissinstanser för att förslaget skulle bli ineffektivt, däribland Arbetsförmedlingen, ESV, , IFAU och LO. delar denna farhåga och föreslår att nedsättningen återställs. Förslaget stärker de offentliga finanserna med . infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. har regelverket i flera steg gjorts mer generöst och permanentats. stod bakom det ursprungliga regelverket, men vi ser inga skäl till att göra det mer generöst eller permanent. Detta stärker de offentliga finanserna med . I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nedsättning av arbetsgivaravgifterna som finns för personer som arbetar med forskning och utveckling skulle förstärkas. De förändringarna trädde i kraft . I budgetpropositionen föreslog regeringen ytterligare lättnader av regelverket. har svårt att se att några sakliga skäl vare sig till förslagen i budgetpropositionen eller till förslagen i budgetpropositionen . Vi avvisar således dessa förslag, vilket sammantaget stärker de offentliga finanserna med ca . I budgetpropositionen föreslog regeringen också ytterligare lättnader för utländska experter. ser inga sakliga skäl att ytterligare sänka skatten för en redan privilegierad grupp och avvisar förslaget. Klimatförändringen är ett akut hot för människans framtida livsmöjligheter. I kapitel 6 redovisas vår syn på en omställning för klimat och ekologiskt hållbar utveckling. Klimatomställningen kommer det att krävas stora investeringar i infrastruktur, förnybar energi, energieffektivisering och andra utsläppsminskande åtgärder. Principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan har länge varit och bör fortsatt vara ett riktmärke i den svenska miljö- och klimatpolitiken. Utsläppspriset ger en tydlig styrande signal till alla aktörer och gör det mer lönsamt att investera i åtgärder som minskar utsläppen. Koldioxidskatten är ett centralt styrmedel i vår nationella klimatpolitik. Vi anser att dagens start- och landningsskatt på flygtrafik bör kompletteras med en progressiv flygskatt. avser att återkomma med ett sådant förslag. Beskattning av drivmedel är viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Men den är också ett exempel på trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser det angeläget att styrmedel utformas för att minska klyftor mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser vi det angeläget att arbetet med en reform av vägtrafikbeskattning redan nu inleds. Den tunga lastbilstrafiken betalar inte för den påverkan den har genom sina externa kostnader för samhället i form av t.ex. miljö- och klimatpåverkan och slitage på vägarna. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tunga lastbilar som träffsäkert ska vara möjlig att differentiera. Förutom den klimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster med att svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och att myndigheter skulle ges bättre möjligheter, genom automatiserat avläsningsbart system, att upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats och därmed finns en god grund för att ett förslag på avståndsbaserad beskattning av tung lastbilstrafik ska kunna läggas fram i i närtid. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt av tung lastbilstrafik. anser att de klimatskadliga subventionerna bör fasas ut och avvecklas skyndsamt. Regeringen har tidigare avvecklat några få av dessa subventioner, och vi anser att det brådskar med ytterligare åtgärder för att inte ska tappa styrfart för att nå nollutsläpp. föreslår att dieselsubventionen till jord- och skogsbruket fasas ut . Som kompensation ökar olika former av miljöstöd inom jordbruket, samt inför investeringsstöd för fossila maskiner och fordon samt biopremier. anser att regeringen bör presentera en handlingsplan för hur övriga klimatskadliga subventioner kan avvecklas i närtid. Användning av konstgödsel, dvs. gödsel framställt genom industriella processer, bidrar till övergödningen och ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Det finns därför starka skäl att begränsa användningen av handelsgödsel. hade skatt på konstgödsel under men detta avskaffades plötsligt av den borgerliga regeringen . föreslår att en beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 införs, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve höjs i vårt förslag jämfört med den gamla skatten. förslag till ny skatt på konstgödsel bedöms stärka de offentliga finanserna med ca . [42] Pengar som vi återför till jordbruket för att möjliggöra omställning. sänktes energiskatten för datorhallar i . Med en kostnad har satsningen inte lett till de ökade antalet anställda som utlovades. rapporterades om hur stödet mestadels verkar ha hamnat i några av världens största företags fickor. menar att det finns rimligare sätt att använda dessa resurser och avvisar därför energiskatteavdraget för datorhallar. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2022. Tabell 9 skatteförslag 2022-2024 Avvikelse mot regeringen, offentligfinansiella effekter, mnkr Två nya skiktgränser för höginkomsttagare Sänkt skiktgräns för statlig inkomstskatt Nej till nytt jobbskatteavdrag Nej till förstärkt förvärvsavdrag Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare Lika skatt vid lika inkomst Sänkt tak/avskaffa ROT-avdraget Nej till skattereduktion för gåvor Nej till lättnader expertskatt Nej till lättnad i beskattning av personaloptioner Höjd skatt på aktieutdelning och kapitalvinst Ny arvs- och gåvoskatt SNS (2018) Tak och uppskovsränta avyttring bostad Nej till ökade avdragsmöjligheter räntenetto m.m Nej till sänkta arbetsgivaravgifter unga () Nej t. förstärkt nedsätttning av arb.giv.avg. Nej till sänkta arbetsgivaravgifter unga () Arbetsgivaravgifter de första två anställa Reducera/avskaffa diselsubvention jord- skogsbr. 12 Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 10 förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 204 219 603 Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR 1 197 538 398 1 137 819 105 Tabell 11 förslag till utgiftsramar för 2023-2024 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR Tabell 12 Fördelning av utgifter i statsbudgeten 2022-2024 Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 1 Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Svensk ambassadör för FN-resolution Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 8 Migration Offentligt biträde i utlänningsärenden Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Högkostnadsskydd för TBE vaccin & avgiftsfritt för barn Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 15 Studiestöd Statens utgifter för studiemedelsräntor Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Bidrag till bild- och formområdet Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Digitalisering och uppordning på kulturarvsinstitutioner Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Investeringsstöd för uppförande av klimatsmarta flerbostadshus i trä Stöd till klimatneutrala byggplaner Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområde 19 Regional utveckling Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur Moderna och hållbara städer Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 21 Energi Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Utbildningssatsning järnväg och sjöfart Konverteringsstöd för begagnade bilar Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Främjande av rennäringen m.m. Investeringspott för fossilfria maskiner och fordon inom jordbruket Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 24 Näringsliv Bidrag till företagsutveckling och innovation Program grön omställning inom pappersindustrin Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 13 Den offentliga sektorns finanser m.m. Tabell 13 Den offentliga sektorns finanser (V) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 14 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Tabell 15 Statens budgetsaldo och statsskulden (V) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Tabell 16 Inkomster i statens budget (V) Miljoner kronor - avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror avgår skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Tabell 17 Utgiftstak för staten Miljoner kronor - avvikelse från regeringen 14 Beräkning av statsbudgetens inkomster Tabell 18 Beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 358 959 913 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer −1 142 287 113 Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 216 672 800 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) 1 221 796 824 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 190 994 234 Tabell 19 Beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Bilaga 1 Fördelningsanalys av budgetmotion A) Fördelningsanalys budgetmotion Nedan visas () fördelningsanalys av budgetmotion. De förslag som ingår i analysen är sådana som påverkar de disponibla inkomsterna och där fördelningsanalys är möjlig (se nedan vilka förslag som ingår). budgetförslag innebär ökade disponibla inkomster för de åtta nedersta inkomstdecilerna och lägre inkomster för de två översta. De föreslagna reformerna beräknas medföra störst ökning av de disponibla inkomsterna i decil 1-3. I dessa inkomstskick beräknas inkomsterna öka med ca . Våra förslag beräknas vidare öka de disponibla inkomsterna för kvinnor med medan män förväntas få en motsvarande minskning om (se tabell 2). Tabell 1: Förändring av genomsnittlig disponibel inkomst efter inkomstdecil, , kronor Effekt mot gällande regelverk -0,9 -4,4 Källa: , Dnr 2021:1315 Tabell 2: Förändring av genomsnittlig individuell disponibel inkomst , efter kön Effekt mot gällande regelverk -0,9 Källa: , Dnr 2021:1315 B) Fördelningsanalys inkl. vissa av regeringens förslag I tabell 3 och 4 redovisas fördelningsanalyser över budgetförslag, inklusive vissa av regeringens förslag i budgetpropositionen. Flera av dessa förslag är krav från . Tabell 1: Förändring av genomsnittlig disponibel inkomst 2022 Effekt mot gällande regelverk, kronor -0,9 -4,4 Källa: , Dnr 2021:1315 Tabell 4: Förändring av genomsnittlig individuell disponibel inkomst , efter kön Effekt mot gällande regelverk -0,8 Källa: , Dnr 2021:1315 C) Förslagen i fördelningsanalysen Förslag i budgetmotion: Höjt tak och ersättningsnivå i den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen Höjd garantipension med 0,207 prisbasbelopp samt höja fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer med 0,207 prisbasbelopp, Höjt barnrelaterat bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn Höjt försörjningsstöd med per barnhushåll och månad samt per barn och månad. Sänkningen av taket i a-kassan tas bort Reformförslag på skattesidan: Höjd statlig inkomstskatt med ett påslag på över en brytpunkt på /mån, med över en brytpunkt på /mån samt bibehållen skiktgränsen för statlig inkomstskatt för . Linjär avtrappning av JSA från månadslöner till