ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902802 · 2021-09-28 00:00:00 — Stimulera mindre hyresrätter med subventioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga förutsättningarna för att subventionera byggnation av hyreslägenheter i mindre storlek så att det kommer hela landet till del, och detta tillkännager för regeringen. Den senaste regionala bostadsanalysen från i visar att det finns ett stort behov av hyresrätter i länet. Framförallt är det lägenheter i de mindre storlekarna som det råder brist på. En hyresrätt är en enklare inträdesbiljett för att flytta till en ny ort, eller för att flytta hemifrån första gången. Det är en mindre risk och kräver inte samma ekonomiska insatskapital eller förvaltande som en egen bostad eller en bostadsrätt. Enligt SCB:s statistikdatabas fanns det ungefär 22 700 hyresrätter i och ungefär 7 900 bostadsrätter. Det har skett en minskning av hyresrätter i med nästan 2 000 hyresrätter och en liten minskning även av bostadsrätter. Bristen på bostäder hindrar både inflyttning och omflyttning och hindrar utveckling och personalförsörjning. Statistiken för är jämförbar på flera håll i . Det är ett växande problem både på landsbygd och i städer men av helt olika skäl. Sedan lagen om allmännyttiga kommunala aktiebolag infördes ska kommunala bostadsbolag styras av marknadsmässiga principer. På landsbygden blir marknadsvärdet inte sällan lägre än byggkostnaden. Medan hyressättningen ändå måste vara lägre än i städerna. Detta drabbar både privata och allmännyttiga bolag. Av de drygt 30 000 lägenheter som finns i är 6 700 mindre än femtio kvadrat. Endast 1 000 är mindre än . Kvadratmetern är viktigare att prata om än antal rum, eftersom lägenheter prissätts utifrån antal kvadratmeter. Det är alltså angeläget att det prioriteras att bygga fler små lägenheter och fler hyresrätter. Då blir det lättare för unga att flytta hemifrån, för äldre att sälja sina villor och för nyanställda att pröva boende i ett nytt län. För ett län som är det viktigt att möjligheten finns för den som vill bo kvar i länet eller som är ung och vill testa att bo här, kanske för studier. Därför behöver vi bygga fler hyresrätter – i liksom i många andra län. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 byggt ut stödet för byggnation av hyresbostäder, men fortfarande byggs det för lite. Det är inte heller så att stödet gett en ökning av mindre hyresrätter, vilket är det som framförallt behövs. Här behöver vi göra mer. Det behövs ett stöd för byggande av mindre lägenheter – i hela landet, även på glesbygden. Regeringen bör se över hur regelverket kan ändras för att stimulera och subventionera mindre hyresrätter.
mot · H902803 · 2021-09-28 00:00:00 — Se över påföljden för att köra ifrån polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över straffpåföljden när en person kör ifrån polisen, och detta tillkännager för regeringen. Enligt trafikförordningen 2 kap. 3 § ska en trafikant lyda en polismans anvisning för trafiken. Det vill säga, en förare ska stanna vid polismans tecken eller uppmaning. Så här lyder lagtexten: ”3 § En trafikant ska lyda en polismans anvisning för trafiken. En anvisning som ges av en polisman gäller framför trafikreglerna och sådana anvisningar som avses i 2 §.” Den som inte har något att dölja stannar vanligtvis vid polismans uppmaning. Men den som har narkotika eller stöldgods i bilen, den som kör ifrån ett rån eller den som kör påverkad eller utan körkort vill ofta inte stanna för polis. Den som har en pågående brottslig aktivitet har istället ett starkt intresse av att köra ifrån polisen. Påföljden för att köra ifrån en polis är alldeles för lindrig, trots att konsekvenserna av denna handling kan bli hetsiga biljakter med fara för andra människors väl och ve. I värsta fall med dödlig utgång (ex. 2013). Men följden kan också bli att polisens arbete med att upprätthålla lag och ordning, att minska brottsligheten och öka människors trygghet inte respekteras. Det bör övervägas om lagstiftningen ska ses över så att det blir ett kännbart straff för den som försöker köra ifrån polisen.
mot · H902804 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arrendelagstiftningen och möjligheterna att införa ett besittningsskydd i denna och tillkännager detta för regeringen. I hyreslagstiftningen finns det regler om besittningsskydd för hyresgästen. Det innebär bland annat att en hyresvärd inte hur som helst kan höja hyran i syfte att bli av med en hyresgäst. Värden kan inte heller höja hyran för att värdet ökat efter en förbättring som hyresgästen själv har gjort i sin lägenhet. Däremot ska hyresgästen återställa lägenheten i det skick som den var när den först hyrdes ut. Inom lantbruket har det länge funnits ett arrendatorsystem där arrendatorn får rätten att nyttja en annan persons mark mot att man betalar ett arrende. Det är alltså ett system som påminner om hyressystemet för lägenheter. Till skillnad från en hyresgäst är den som arrenderar mark dock inte skyddad mot oskäliga arrendehöjningar. I nordöstra finns flera exempel på arrenden som höjts till följd av investeringar som arrendatorn själv har gjort i sin mark. Först har personen alltså investerat stora belopp i syfte att förbättra sin arrendetomt och ovanpå detta får man en höjning av det arrende man ska betala. Det är inte rimligt att man inte har skydd mot detta. Arrendatorer borde ha rätt att bo kvar på den mark de av hävd bott på och ett skydd mot godtyckliga arrendehöjningar på samma sätt som en hyresgäst har besittningsskydd för sin lägenhet.
mot · H902805 · 2021-09-28 00:00:00 — Fördjupad analys av att införa sockerskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en fördjupande analys av rimligheten i att införa en sockerskatt och tillkännager detta för regeringen. I äter vi allt mer socker, och enligt äter fyra av tio vuxna för mycket socker. Undersökningar visar att exempelvis läsk är kopplat till övervikt och fetma. har pekat ut ett stort sockerintag som en särskilt stor hälsobov, både vad gäller tandhälsa och sjukdomsrisker inom diabetes 2 samt hjärt- och kärlsjukdomar. , professor i barnmedicin vid , har länge förespråkat en skatt på socker i , främst som en metod för att motverka barnfetma och främja folkhälsan. Han menar att sockerskatt kan ha ett starkt symbolvärde som sänder en signal till samhället att det här är en fråga vi måste ta på allvar, men som även kan leda till en lägre konsumtion av godis och läsk. Även Cancerfonden och konsumenter vill att inför en läskskatt. Skatt på sockersötade drycker finns redan i flera länder, bland annat i , , , , , och . I , som ibland beskrivs som världens fetaste land, där av invånarna beräknas vara överviktiga, har forskare och politiker följt landets utveckling sedan skatten infördes . efter att skatten infördes hade försäljningen av läsk sjunkit med . Året därpå sjönk den med , enligt en gemensam studie från i och nationella hälsoministerium. Bland de fattiga hushållen, där problemen med fetma och diabetes är som störst, har försäljningen sjunkit med sedan skatten infördes. I har en läskskatt lett till en minskning av läskdrickandet och i har forskare konstaterat att läskskatten lett till samma sak. I infördes en sockerskatt 2009, men efter hård kritik från bland annat handeln slopades den bara . En statlig utredning från visar att skatten inte haft de önskade effekterna mycket beroende på att man kunnat handla varor i till ett lägre pris. Sammantaget är dock erfarenheterna positiva, vilket har lett till att WHO rekommenderar länder att införa en läskskatt. En annan viktig faktor att beakta är hur den här typen av skatt skulle kunna utformas så att den inte slår väldigt ojämlikt, att de som redan har sämst matvanor och minst pengar drabbas mycket hårdare. Mot bakgrund av ovan anser jag att en fördjupande analys bör göras för att belysa rimligheten i att införa en sockerskatt i .
mot · H902806 · 2021-09-28 00:00:00 — Ökade kunskaper om demenssjukdomar inom vård och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade kunskaper om demenssjukdomar inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. Demens är ett samlingsnamn för en rad symtom som beror på sjukdom eller skador i hjärnans nervceller, och som yttrar sig i att minnet och tankeförmågan försämras. Även oro, nedstämdhet och beteendeförändringar kan tillhöra sjukdomsbilden. Det finns cirka 160 000 personer med demenssjukdom i , och fram förväntas antalet nästan fördubblas, vilket bland annat medför ökade krav på resurser, kompetens, forskning och utveckling inom demensvården. Sett ur ett internationellt perspektiv har både en framstående forskning och utvecklade registerdata på området. De första nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom kom . har flera satsningar gjorts, exempelvis inrättandet av Svenskt Demenscentrum vars uppdrag är att samla in och sprida kunskap. Trots det finns viktiga problemområden som kräver strategiska åtgärder. Enligt är kunskaperna om demenssjukdomar bristfälliga inom alla yrkesgrupper i den svenska vården och omsorgen. Kommuner med multiprofessionella demensteam har minskat, och det är mycket ovanligt att det finns personal från regionen kopplade till teamet. Detta är några av de sju prioriterade problemområden som myndigheten pekat ut i den nationella strategin för demenssjukdomar, och som regeringen antog . Demensfondens vetenskapliga råd, som består av ledamöter med lång erfarenhet av människor med demenssjukdomar, är mycket kritiska till i hur stor utsträckning patienter med demens får felaktig medicinering, som i stället för att lindra kan förvärra sjukdomen. Alltför ofta är det symtomen som behandlas i stället för att utreda och behandla bakomliggande orsaker. För höga doser av läkemedel är en vanlig orsak till att gamla blir sjuka. Följden blir ofta att de får nya mediciner mot symtom som i själva verket orsakas av andra läkemedel. Äldre blir känsligare för läkemedel, och det gäller i synnerhet människor med demenssjukdomar. Det gör bland annat att biverkningarna blir helt annorlunda. Ett grundläggande problem vid medicinering av demenssjuka är bristande kontinuitet; om läkaren inte känner patienten ökar risken för att olämpliga läkemedel testas, som kanske inte alltid följs upp och justeras. Men det är också en kompetensfråga. Uppgifter ger vid hand att en hel del ordinationer dessutom sker per telefon utan att läkaren ens har undersökt patienten. Mot bakgrund av ovan anser jag att bör få i uppdrag att i dialog med huvudmännen ta fram förslag på åtgärder som snabbt kan öka kunskapen om demenssjukdomar inom vården och omsorgen samt att rätten till fast läkarkontakt även ska omfatta demenssjuka.
mot · H902807 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av en översyn av sekretesslagstiftningen i syfte att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter vid kontakter med unga som riskerar att hamna i kriminalitet, och detta tillkännager för regeringen. har sett en ny typ av grov brottslighet där företrädesvis unga (ibland mycket unga) män brukat mycket grovt våld, ofta med skjutvapen, inom ramen för löst organiserade kriminella gäng. Skjutningar och sprängningar av det här slaget är inte bara grova våldsbrott, de tär också på tilliten i samhället. Enligt polisens kartläggningar bor mer än en halv miljon svenskar i områden som är särskilt utsatta och där denna typ av kriminella gäng har stort inflytande över lokalsamhället. Regeringen har satt in hårda åtgärder mot dessa kriminella gäng. Ett femtiotal straff, bland annat för grova vapenbrott och övergrepp i rättssak, har skärpts. Polisen har fått nya befogenheter att ingripa och vi är på god väg att nå målet om 10 000 fler polisanställda. Allt detta är bra, men vi vet att om vi på riktigt ska kunna knäcka gängen så krävs det att vi även stoppar nyrekryteringen till gängen. Då krävs både allmänna insatser för att rusta upp dessa områden och ge unga personer som växer upp där andra framtidsutsikter och karriärmöjligheter men också förbättrad hjälp till dem som redan är på väg att hamna snett. Polis, socialtjänst, skola, fritidsverksamhet och föräldrar har ofta sett tecknen på att någon är på väg fel. Ett hinder är dock att dagens sekretesslagstiftning ofta sätter käppar i hjulet för dem att dela denna information med varandra. Det är viktigt att det finns en sekretesslagstiftning som skyddar den personliga integriteten vid våra kontakter med myndigheter. finns det dock situationer när den försvårar för oss att ge hjälp till unga. Här finns ett behov av en bred översyn, helst i form av en parlamentarisk utredning, där vi gemensamt kan finna förslag till revideringar av lagstiftningen som både bevarar integriteten för den enskilde och gör det lättare att utbyta information mellan myndigheter.
mot · H902808 · 2021-09-28 00:00:00 — Säkra övergången mellan aktivitetsersättning och sjukersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om övergången mellan aktivitetsersättning och sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. Du kan få aktivitetsersättning det år du fyller om du har en sjukdom eller en funktionsnedsättning och inte kan arbeta nu och under i något arbete på hela arbetsmarknaden. Det gäller även till exempel anpassade arbeten med lönebidrag. Detsamma gäller om man har helt, tre fjärdedels, halvt eller en fjärdedels nedsatt arbetsförmåga. med aktivitetsersättning kan man få stöd och hjälp med att kunna börja arbeta. Aktivitetsersättningen kan beviljas i ett till beroende på hur länge arbetsförmågan är nedsatt. Aktivitetsersättningen är alltid tidsbegränsad. När perioden med aktivitetsersättning tar slut omprövas den av . Om man har aktivitetsersättning och deltar i aktiviteter där ens förmågor tas tillvara med hjälp av personal, kan de som egentligen inte har någon egen arbetsförmåga ändå få en meningsfull sysselsättning. Då har man även rätt till att få sjukersättning när man fyller . Om man har varit så pass sjuk eller haft en neuropsykiatrisk diagnos som inneburit att man inte har kunnat delta i sysselsättning med hjälp av personal, eller inte arbetat tidigare och har haft aktivitetsersättning till och med månaden innan man fyllde , så har man rätt till sjukpenning i särskilda fall. I samband med ansökan om sjukpenning i särskilda fall behöver ett läkarintyg med uppgifter om vilken sjukdom eller funktionsnedsättning som individen har. ska läkare inte bedöma patientens arbetsförmåga på sjukintygen. Detta innebär att läkarna istället måste skriva vilka aktivitetsbegränsningar patienten har. Detta ökar risken för att personer faller mellan stolarna och att personer som har haft aktivitetsersättning innan de fyllde 30 riskerar att inte få sjukersättning eller sjukpenning i särskilda fall.
mot · H902809 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheten att inrätta fler kommunala lantmäterimyndigheter för att korta handläggningstiderna och tillkännager detta för regeringen. Lantmäteriet är den myndighet som kartlägger och som ansvarar för bland annat fastighetsindelningen i . I finns en statlig lantmäterimyndighet samt ett antal kommunala lantmäterimyndigheter. Regeringen har gett 39 kommuner tillstånd att inrätta en lantmäterimyndighet enligt lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Dessa lantmäterimyndigheter ansvarar med vissa undantag för samma verksamhet som Lantmäteriet inom fastighetsbildningen, men inom den egna kommunens gränser. Statlig lantmäterimyndighet ansvarar för fastighetsbildningen i de 251 kommuner som inte har lantmäterimyndighet. är långa handläggningstider i förrättningsverksamheten en stor utmaning för den statliga lantmäterimyndigheten. 2019 redovisade myndigheten en lång rad av åtgärder av olika karaktär som myndigheten har identifierat för att förkorta handläggningstiderna. Myndigheten bedömde att det genom pågående och planerade utvecklingsinsatser finns goda förutsättningar att nå och till och med överträffa målet på i genomsnitt högst 40 veckors handläggningstid till slutet av 2019. Tyvärr blev resultatet något annat. Handläggningstiderna är fortfarande alldeles för långa trots ambitiösa åtgärdsprogram och handläggningstiderna har tyvärr ökat inom vissa områden. Den genomsnittliga handläggningstiden för är i den statliga lantmäterimyndigheten. Det finns också stora regionala skillnader. För ärenden i är den genomsnittliga handläggningstiden . Detta är mycket långt från de som är målet. De långa handläggningstiderna riskerar att hämma samhällsutvecklingen. I är handläggningstiderna för infrastrukturärenden, vilket är helt oacceptabelt. Värt att notera är att de 39 kommunala lantmäterimyndigheterna som har i stort sett samma uppdrag klarar sitt uppdrag betydligt bättre som de finns i kommuner med tillväxt och expansion. Regeringen bör därför överväga att ta initiativ för fler kommunala lantmäterimyndigheter för att komma till rätta med de oacceptabla handläggningstiderna på statliga lantmäterimyndigheten.
mot · H902810 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur olyckorna kan minskas samt hur fler mobila fartkameror kan användas vid vägarbetsplatser och tillkännager detta för regeringen. sker det ungefär 300 trafikolyckor vid vägarbeten i där någon person – trafikant eller vägarbetare – skadas eller omkommer. Det är en siffra som skulle kunna minskas betydligt om regler och tillämpningar av rutiner skulle följas bättre och justeras. uppger i en undersökning att av deras medlemmar som arbetar vid vägarbeten anser att trafikanterna inte tar tillräcklig hänsyn till dem som arbetar vid vägarbeten. oroar sig ibland eller ofta för sin säkerhet på jobbet. Det är en märkbar ökning från de som oroade sig 2011 och de som var oroade 2009. Även om möjligheter finns att använda fartkameror vid vägarbeten är det sällan de används. Enligt olika mätningar kör 50–av bilisterna för fort förbi de hastighetssänkta sträckorna vid vägarbeten. Efter den förändring av reglerna för arbetsmiljö och säkerhet vid vägarbeten som gjordes 2013 har bristande rutiner och okunskap om vem som har ansvar för säkerheten blivit markant, speciellt när det är underleverantörer inblandade som inte har avtal med . Även 2019 utförde fackförbundet en undersökning om arbetsmiljön vid vägarbete och lämnade ett antal förslag att hantera i den fortsatta processen för att stärka arbetsmiljöarbetet vid vägarbeten: ─ kraftig höjning av fortkörningsböter och mer hastighetsbevakning vid vägarbeten ─ fler inspektioner från vid arbetsplatser ─ minska antalet entreprenörskapsled till två för att öka möjligheten att kräva ansvar ─ obligatorisk undervisning i teorin för nya körkort om arbete på väg. Att leda om trafiken är den mest effektiva metoden för att minska olyckorna, men ofta saknas de möjligheterna. En sänkning av hastigheten kan då leda till att olyckorna minskar, men så länge bilisterna inte följer de angivna hastighetsbegränsningarna minskas skyddet. Regeringen bör därför se över hur olyckorna kan minskas och hur fler mobila fartkameror kan användas vid vägarbeten.
mot · H902811 · 2021-09-28 00:00:00 — Översyn av regelverket kring bolagskoncerner vid ägande av appläkartjänster, apotek och vårdcentraler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. En läkare med förskrivningsrätt får inte ensam äga ett apotek. Förklaringen är enkel. Läkare ska inte kunna tjäna pengar på att skriva ut medicin. Det är en begränsning som har varit viktig för att inte blanda ihop de olika roller som läkare och apotek har. Det finns flera risker med att intressena sammanblandas. För det första så kan det leda till att det skrivs ut mer medicin än befogat när läkaren eller företaget som driver en vårdcentral har ett ekonomiskt intresse av att sälja mycket medicin. Den risken har bland annat uppmärksammats i den nya apoteksmarknadsutredningen. För det andra har apotekskedjor i högre grad börjat hänvisa kunder till ytterligare tjänster om de återfinns inom den egna bolagskoncernen, till exempel ett ytterligare appläkarsamtal eller ytterligare ett vårdcentralsbesök, även om det handlar om sådant som bäst lämpar sig för egenvård. Detta är en farhåga som har lyft i samband med att apotekskedjor och vårdföretag går samman. Man lyfter upp att apoteken har i uppdrag både att ge råd om egenvård och att lotsa personer vidare till annan hälso- och sjukvård (2018‑09‑23). Den snabba utvecklingen av digitala lösningar skapar många möjligheter att tillgängliggöra vården. Men för att det verkligen ska bli en tillgång för vanliga människor måste lagstiftningen hänga med. Det framstår som oerhört tydligt att den lagstiftning som hindrar att en läkare ensam äger ett apotek även måste omfatta och reglera den nya typ av bolagskoncerner som äger appläkartjänster, apotek och vårdcentraler. Så är det inte och det måste vi ändra på. Annars riskerar människor att få onödiga eller felaktiga insatser, och samhället riskerar kraftigt ökade kostnader.
mot · H902812 · 2021-09-28 00:00:00 — Se över högkostnadsskyddet för läkemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över högkostnadsskyddet för läkemedel och tillkännager detta för regeringen. Föräldrar och vårdnadshavare runt om i vårt land uppskattar den fria läkemedelskostnaden för barn. Det är och var en viktig jämlikhetsreform. När barnet har fyllt går de flesta barn/unga vuxna fortfarande en gymnasieutbildning och är hemmavarande. De har då ingen inkomst förutom studiebidraget. Om man t.ex. har ett barn med en långvarig sjukdom som kräver dyra läkemedel för resten av livet så kan det bli kostnader som man inte har möjlighet att bekosta utan att det påverkar familjens ekonomi. I har man t.ex. rätt till fri tandvård t.o.m. året patienten fyller . Högkostnadsskyddet bör rimligen följa samma princip. Jag vill att man ser över detta med hänvisning till ovanstående.
mot · H902813 · 2021-09-28 00:00:00 — Färdtjänst till och från idrottsträning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kommunernas regelverk för färdtjänst till och från idrottsträning och tillkännager detta för regeringen. Pandemin slog hårt mot de allra flesta av oss. Den påverkade inte bara vårt sätt att leva och arbeta utan också våra möjligheter att röra oss. Redan innan pandemin var människors ökade stillasittande något att oro sig för, framför allt för barn och unga, men tyvärr har pandemin påskyndat denna negativa trend. När det gäller just barns och ungas idrottande har vi under pandemin sett en minskning på , och för personer med funktionsnedsättning är motsvarande siffra . Motion är något som får oss att må bra, både psykiskt och fysiskt. Att röra på sig stärker immunförsvaret, minskar risken för hjärt- och kärlsjukdomar och blodproppar och motverkar stelhet i muskler och leder. Motion gör också att vi sover bättre samt har en positiv effekt på depression och nedstämdhet. Utöver detta ger träning också möjlighet till social gemenskap och kan bidra till att minska människors ensamhet. Det är därför viktigt att skapa förutsättningar för alla grupper i samhället att kunna motionera, allt från att promenera till att delta i idrottsrörelsens verksamhet. För många människor med funktionsvariationer är det svårt att ta sig till sin idrottsträning när kommunen nekar dem transport. Det här rör främst personer som har olika typer av hjälpmedel. Ett tydligt exempel är att personer med specialanpassade hjälpmedel, såsom specialanpassad rullstol, blir nekade att ta med sig dessa till träningen. Regeringen bör därför se över kommunernas regelverk för färdtjänst till och från idrottsträning och idrottstävlingar, för att öka möjligheten för alla med funktionsvariation och hjälpmedel att kunna idrotta. Det handlar om att alla ska ha samma rätt till färdtjänst i hela landet.