ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021190 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en återgång till tidigare system för farledsavgifter för Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder som tillgodoser behovet av lotsar i Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. Vänersjöfarten är en mycket viktig näringspolitisk förutsättning för stora delar av basindustrin i . Det handlar om fungerande transporter inom skogs-, järn- och stålindustri, jordbruk och energi. bedriver verksamhet i , , , och och är dessutom verksamt i , , och . En regional hållbar tillväxt kräver goda och tillförlitliga kommunikationslösningar för att kunna leverera varor och gods till kunder runt om i världen. Det nya avgiftssystem som införde 2018 missgynnar Vänersjöfarten kraftigt och innebar höjningar av lots- och farledsavgifter med 70–. aviserades ytterligare höjning av lotsavgifterna och farledsavgifterna . avgifter anses vara det största hindret för att nå målen om att få till en överflyttning av gods från väg till sjö. Det är angeläget att staten omgående ger förutsättningar som gynnar regional tillväxt och miljösmarta val. En avvecklad linjetrafik på skulle få förödande konsekvenser för näringslivet i och pågående hållbarhetsarbete. En grundförutsättning för Vänersjöfarten är också att det finns tillgång till lotsar i tjänst. har det varit svårt att få lots, vilket medfört stora förseningar och missnöjda redare. Trafikmängd, inte tillräckligt med lotsar i tjänst, sjukskrivningar och spärrtider på nya bron i har angetts som möjliga orsaker. Åtgärder bör omgående vidtas för att säkra tillgången till lotsar i Vänersjöfarten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021192 · 2021-09-30 00:00:00 — Översyn av lagen om förvaltning av skogssamfälligheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om skogssamfälligheter i syfte att den ska fungera på samma sätt som det var tänkt när de bildades och tillkännager detta för regeringen. Det har gått ett domstolsbeslut, mål nr F 3133–11, i Mark- och miljödomstolen fastslog att det sätt som sockensamfälligheter bedrivit sin verksamhet på i generationer inte hade stöd i lagstiftningen. När lagstiftningen och regelverk formades 1973 så missade man hur sockensamfälligheter var tänkta att användas. har sockensamfälligheter delat ut medel till vägar, broar och andra gemensamma angelägenheter i socknarna. har domstolsbeslutet i Mark- och miljödomstolen stoppat det sätt som sockensamfälligheterna verkat på i generationer. I har domstolsbeslutet orsakat mycket kostsamma utdelningar av överskott och uttaxeringar till delägarnas vägunderhåll. Detta har lett till en dramatiskt ökad arbetsbörda till de i stort sett ideellt arbetande förtroendevalda i styrelser, vilket i sin tur medför svårigheter att rekrytera nya ledamöter. Redan nu så har flera bysamfälligheter sålt av sina gemensamhetsskogar och det pågår ett omfattande arbete med att hitta alla delägare i den mycket komplicerade ägosplittring som råder i stora delar av . Överskottet i samfälligheterna har bekostat bl.a. vägunderhåll som måste uttaxeras på ett mycket stort antal delägare. kan kostnaden per delägare överstiga portokostnaden för utskicket. Historiken bakom skogssamfälligheter går tillbaka till 1800-talet då skiftesreformer genomfördes i . Gemensam mark i byn delades upp i individuella fastigheter men delar av skogsmarken delades inte upp utan lämnades oskiftad för att brukas gemensamt av byborna (allmänningen). Därför behöver lagen om samfälligheter (1973:1150) ses över för att tillåta att verksamheten ska kunna bedrivas på det sätt som det var tänkt för skogssamfälligheter.
mot · H9021195 · 2021-09-30 00:00:00 — Statligt ansvar för en reservhamn i ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillskapande av en reservhamn för att säkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till och tillkännager detta för regeringen. Färjetrafiken till är öns landsväg, den måste vara öppen året runt och kunna fungera även vid olyckor och i orostider. Det gör att det finns ett uppenbart behov av en fungerande reservhamn i . i har utrett frågan på uppdrag av och ytterst regeringen, kopplat till totalförsvarsaspekterna. försörjning av förnödenheter är helt beroende av hamn, som lagerhållningen är ytterst begränsad eftersom just-in-time är en rådande princip. Det i kombination med ett väldigt hårt tryck på hamn, speciellt , gör situationen väldigt labil. En enda olycka som stänger hamn skulle få svåra konsekvenser för befolkningen och besökande på . Under tidigare avtalsperioder för färjetrafiken har en reservhamn funnits med som en del i trafiksystemet. Enligt min mening måste staten återigen ta ansvar för att denna funktion kommer till stånd. Utan en reservhamn för linjetrafiken är väldigt sårbart om något skulle inträffa som gör att hamn inte kan trafikeras . Kappelshamn har tidigare fungerat som reservhamn. äger Försvarsmakten hamnen och kanske finns det synergier i fråga om att samordna dessa verksamheter? Även i finns möjlighet att utveckla en av kajerna till en reservhamn för linjetrafiken. Båda alternativen har både för- och nackdelar. Det centrala är inte valet av hamn utan att funktionen med en fullvärdig reservhamn återskapas. Tidigarelagda offentliga investeringar i infrastruktur är en given del av återstarten av landets ekonomi efter pandemins härjningar. En reservhamn till Gotlandstrafiken bör vara en prioriterad åtgärd i detta avseende. Nystartade , som överför 75 000 lastbilsfrakter till sjöfarten fullt utbyggd, sätter ytterligare press på en fungerande reservhamn på eftersom de lägger an i . Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten bör ta ansvar för att en reservhamn tillskapas för att säkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till och från .
mot · H9021196 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra artskyddsförordningen och så att tillståndsprövningen återgår till att ske på populationsnivå enligt EU:s intentioner och tillkännager detta för regeringen. Artskyddsförordningen infördes i början av detta millenium i svensk lag. De jurister som var med då påpekar att detta blev ett hastverk; intentionerna från EU övertolkas kraftigt i den svenska versionen. när gav ut en handbok om hur denna lag skall tolkas så har tolkningen år skärpts. Många domar har skapat en rättspraxis som är helt felaktig jämfört med EU: s intentioner. Den första bransch som drabbats av detta är vindkraftsbranschen, men fler branscher har senare fått samma effekter – däribland skogsbruket, vägbyggen, tåglinjer, elledningar och övriga infrastruktursatsningar. Grundfrågan handlar om att artskyddsförordningen och skall bedöma påverkan på arter på populationsnivå. Rättspraxis har utvecklats till att prövningarna sker på individnivå. Rättstolkningen har utvecklats till att bli absurd; det finns tillståndsansökningar för stora vindkraftsparker som fått nej därför att det eventuellt kan bli ett habitat i området för örn . Det vill säga att numera krävs det inte ens ett örnbo eller överflygande örn, utan bara risken att det kan stoppa ett eventuellt kommande örnrevir räcker för att få nej i en tillståndsprocess. Därmed stoppas miljardinvesteringar runt om i landet. Rättspraxis vägning av miljönytta kontra miljöskada har helt havererat. Många av de ledande fågelexperterna är eniga om att vindkraften inte hotar någon svensk fågelart på populationsnivå överhuvudtaget. Trots det så bromsar det väldigt påtagligt vindkraftsutbyggnaden, speciellt i . har byggt vindkraftverk talet, då fanns det 5 häckande par kungsörn men ingen havsörn. finns det ca 140 vindkraftverk och så finns det ca 120 häckande par kungs- och havsörn. Ön har en av världens tätaste populationer av örn trots en omfattande vindkraftsproduktion; det bevisar att samexistensen har fungerat mellan örn och vindkraftverk. Trots denna kunskap bromsas i stort sett alla nya vindkraftsprojekt i tillståndsprövningen med hänvisning till örnaspekten. finns en bedömning, en mycket osäker sådan på grund av avsaknaden av statistik, att ca minst en tredjedel av alla vindkraftsprojekt i hela omöjliggörs på grund av fåglar. Rättspraxis har utvecklats till att det i princip gäller alla fåglar av alla arter, inte bara rödlistade arter. Därmed är den totala samhällskostnaden för denna felaktiga rättstolkning väldigt kostsam. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att ändra artskyddsförordningen och så att tillståndsprövningen återgår till att ske på populationsnivå enligt EU:s intentioner.
mot · H9021197 · 2021-09-30 00:00:00 — Breddade kriterier för Allmänna arvsfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör besluta att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden, och detta tillkännager för regeringen. Allmänna arvsfonden förvaltar mycket pengar. Dagens inriktning på hur de fördelar bidragen är ganska smal. Enligt deras statuter skall de inrikta sina bidrag till ”projekt som bidrar till att stärka barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Ideella organisationer, föreningar, stiftelser, kommuner, skolor och sjukhus kan få pengar ur arvsfonden.” Det är givetvis behjärtansvärda ändamål, men inriktningen borde kunna breddas lite så att arvsfondens medel ytterligare kan bidra till viktig utveckling. har det kommit rapporter om att arvsfonden haft svårt att hitta lämpliga projekt för sina medel, och det motiverar ytterligare en breddning av kriterierna. Det finns många viktiga ändamål i samhället som är i behov av investeringsresurser, främst kopplade till den ideella sektorn. Exempel på organisationer som borde kunna stödjas är de som arbetar med att bevara och utveckla kulturarvet. Ett sådant exempel bland många är Gotlandståget; de har utvecklat ett uppskattat besöksmål kring den gamla smalspåriga järnvägen mellan och . Denna ideella förening bidrar påtagligt till att levandegöra järnvägstraditionen men står inför stora investeringsbehov som är svåra att finansiera. Jag föreslår därför att staten överväger att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten bör besluta att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden.
mot · H90212 · 2021-09-15 00:00:00 — Utred förutsättningarna för att utöka rotavdraget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna . för att utöka rotavdraget och tillkännager detta för regeringen. Införande av ett rotavdrag för arbetskostnader i samband med hantverkstjänster och renoveringar av egen fastighet var en lyckosam reform som motverkade svartarbete och ekonomisk brottslighet. Reformen främjade efterfrågan på hantverkstjänster, skapade ökade skatteintäkter samt gjorde att privatpersoner i stor grad anlitade vita hantverkstjänster istället för svarta tjänster för att renovera och reparera sina fastigheter. Vita jobb är jobb där den som utför arbetet är försäkrad, får pensionen inbetald, erhåller en avtalsenlig lön och arbetar i en säker arbetsmiljö, allt sådant som den som jobbar svart saknar. Dessutom främjar rotavdraget nya jobb hos små och medelstora företag. Tyvärr har regering valt att försämra den ursprungliga nivån på rotavdrag på av arbetskostnaden upp till ett maxbelopp på , till att avdragsnivån nu istället är av arbetskostnaden. Resultatet av det försämrade rotavdraget är, förutom en försämrad möjlighet och ekonomi vad gäller renovering och ekonomi för enskilda fastighetsägare, att risken ökar för en återgång till en utökad användning av svart arbetskraft för hantverkstjänster för privatfastigheter med negativa effekter för både arbetstagare och företag. Svart arbetskraft leder dessutom till minskade skatteintäkter. En återställning till ett rotavdrag för fastighetsrelaterade arbetskostnader för hantverkstjänster motverkar en utveckling där svartarbeten ökar igen och kommer också att stimulera efterfrågan på hantverkstjänster i den osäkra konjunktur som råder. Alla har något att vinna på en sund byggbransch: människor kan få hjälp med renoveringar till en lägre kostnad, företagen får rättvisa förutsättningar utan osund konkurrens, medarbetarna får en säker arbetsmiljö med försäkringar, pension samt en avtalsenlig lön och samhället får ökade skatteintäkter till vård, skola och omsorg. Att begränsa en i grunden god reform är inte rimligt och man bör därför utreda förutsättningarna för att utöka rotavdraget till ursprunglig nivå.
mot · H902120 · 2021-09-22 00:00:00 — Rätten att få bestämma över att avsluta sitt liv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hur rätten att få bestämma över sitt eget liv och hur det kan avslutas genom aktiv dödshjälp kan tillämpas i och tillkännager detta för regeringen. Debatten kring dödshjälp till obotligt sjuka och människor i livets slutskede har pågått . släppte 2017 en rapport utifrån fördjupat arbete kring dödshjälp (Dödshjälp Smer 2017:2) med fakta kring hur aktiv dödshjälp ges i ett antal andra länder. Tyvärr står vi ännu kvar och stampar utan att komma vidare till ett ställningstagande om införande av aktiv dödshjälp även i . Att själv ha möjlighet att påverka sitt liv, även i livets slutskede, utgår från respekten för varje människas självbestämmande och yttersta ansvar för sitt eget liv – även i en svår situation. Att även då jag drabbats av obotlig sjukdom, är döende i livets slutskede eller då allt hopp är ute ha möjligheten att själv få besluta om hur mitt liv kan avslutas på ett värdigt sätt. Med samma självklarhet som jag haft möjlighet att ta ansvar och göra aktiva val för hur jag vill leva mitt liv då jag varit frisk bör jag ha rättigheten att säga: ”räcker det”, om jag drabbats av obotlig sjukdom. När utgången är tydlig men resan dit oöverstiglig i mänskligt lidande hos såväl den drabbade som anhöriga och närstående bör jag ges rätten att själv vara ansvarig för mitt liv och dess avslut. bör ge sina medborgare möjlighet att inom vårt lands gränser söka aktiv dödshjälp så att våra medborgare inte behöver hitta den sista utvägen genom att resa till ett annat land för att ges rätten till ett värdigt och självvalt avslut. Det är inte värdigt ett lands skyldighet mot dess invånare. Det är härav av största vikt att ger regeringen i uppdrag att utreda hur människor kan få avsluta sitt liv genom att aktiv dödshjälp kan tillämpas även i .
mot · H9021200 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på lämpligt sätt ge i uppdrag att ge konkreta exempel på godtagbara lösningar för att skapa såväl rättssäkerhet som säkerhet vad gäller liv och hälsa för den som drabbats av demenssjukdom, och detta tillkännager för regeringen. Med befolkningens ökande livslängd får allt fler någon form av demens. En del vårdas av anhöriga eller , en del i så kallat särskilt boende. har gett ut anvisningar om hur vården ska skötas. En besvärlig målkonflikt är mellan den dementes frihet och den dementes behov av trygghet, säkerhet och värdighet. Den pågående pandemin har gjort denna frågeställning ännu mer aktuell. rutiner med stora tvångsinslag har dessbättre avskaffats. Men pendeln har svängt långt åt andra hållet. gäller att anhöriga och personal endast får ingripa i akuta situationer, t ex då en dement person ger sig ut tunnklädd i snön eller ger sig ut i tung trafik. Inga förebyggande åtgärder får vidtas. har därmed lagt mycket stor vikt vid den enskildes självbestämmanderätt. Det är bra. Men grundlagens bestämmelser i 1 kap. 2 § RF om den enskildes värdighet behöver också beaktas. Den demenssjuke behöver skyddas från att råka ut för skador, behöver skyddas från att bli utnyttjad av andra och behöver förhindras från att skada andra t ex genom trafikolyckor. I praktiken måste man ofta ha förebyggande åtgärder. Personalens villkor behöver också uppmärksammas. Helt utan förebyggande åtgärder ställs den inför övermäktiga krav. För det allra mesta tillämpas kodlås, ibland i kombination med att koden finns utskriven på dosan. Vid de inspektioner som görs accepteras kodlås som den normala lösningen. Det ställer målkonflikten och anvisningar i blixtbelysning. En förbjuden åtgärd godtas som normal. har noga angivit vad en verksamhet inte får göra men lämnat åt boendena och deras personal att lösa problemen. Enligt går det inte att skriva heltäckande anvisningar. Så kan det vara, men då behövs i stället godtagbara exempel på lösningar som fungerar i praktiken. har visat ett exempel från , Klockarekärlekens äldreboende, där man gjort flera omtänksamma förbättringar samt tagit bort kodlåsen. Men vad som inte framgår av redovisning är att man i stället satt in geofencing med gps-armband på de boende. Detta anser vara otillåtet. I kommande regleringsbrev, eller på annat lämpligt sätt, bör därför få i uppdrag att komplettera anvisningarna med ett antal konkreta exempel på enligt godtagbara lösningar.
mot · H9021201 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på lämpligt sätt ge i uppdrag att ändra sina rutiner och ge förhandsbesked för att underlätta byggandet av särskilt boende och tillkännager detta för regeringen. I takt med att landets befolkning åldras behöver särskilda boenden för t ex demenssjuka byggas ut. behöver alla samverka för att skapa boenden som utöver acceptabel ekonomi ger trivsel för de boende och för personalen. Dessvärre är rutinerna på , Inspektionen för vård och omsorg, ett hinder för detta. Myndigheten har i stället för regler en tämligen fluffig text om hur bra allt ska vara. visar inte hur orden ska omsättas i projekt. ger inga förhandsbesked. Vårdföretaget måste ta fram fullständiga ritningar och ha en föreståndare anställd för att söka tillstånd. Då blir det enklast att rita samma komplex som fick tillstånd någon annanstans. behöver få nya direktiv. Det är inte myndighetens bekvämlighet som ska styra, utan viljan att hjälpa boende och personal att må bra. saknade även byggnadslagstiftningen förhandsbesked. Det var som införde den funktionen. och departementet förfasade sig, men förhandsbeskedet var ett enkelt sätt att få reda på om ett projekt över huvud taget var acceptabelt. Det öppnade också för en tidig och bra dialog mellan de som ville bygga och myndigheten. Tillsammans med andra progressiva kommuner lyckades påverka lagstiftarna. Förhandsbeskedet är en del av PBL. Pandemin har tydliggjort de brister som finns inom äldreomsorgen. Det i kombination med den åldrande befolkningen gör att rutinerna kring särskilt boende nu akut behöver förbättras. I fallet behövs inga lagändringar. I kommande regleringsbrev, eller på annat lämpligt sätt, bör få i uppdrag att ändra sina rutiner och införa förhandsbesked. Det ska räcka med att redovisa utformningen av ett tilltänkt boende för att få besked om byggnaden och tomtutformningen kan accepteras. Fullständiga ritningar och att ha en föreståndare anställd kan tillämpas i det slutliga beslutsskedet.
mot · H9021202 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ge Sida i uppdrag att göra speciella utvecklingsinsatser för i och tillkännager detta för regeringen. har en unik utpost i världen som heter i södra . Byn har varit befolkad av svenskar . Byn heter Zmijivka på ukrainska, och ett 50-tal personer pratar ännu svenska i någon form. Utbytet med har varit intensivt från håll sedan blev självständigt 1991. En märkbar nedgång har skett i resandet till byn sedan kriget startade . Ett omfattande utbyte har skett huvudsakligen genom Föreningen försorg . Byn lever huvudsakligen på självverksamma jordbruk och besöksnäringen. Levnadsstandarden motsvarar ungefär på 1950–60-talet. Ca 2 300 personer lever i byn. har Region ett vänortsavtal med . Det har utvecklats till tre projekt kring demokrati, jordbruk och turism, finansierat av Internationellt , . I dessa tre projekt har stora framsteg gjorts för att bygga upp den institutionella kapaciteten, vilket är avgörande för att lyckas med hjälp till självhjälp. Dessa tre projekt är endast inriktade på utbyte och uppbyggnad av kunskap för ömsesidig nytta, utan möjligheter till investeringar. Zmijivka är en av ca 5 000 ukrainska byar med liknande förutsättningar. Gemensamt för dessa byar är att infrastrukturen är väldigt undermålig, de demokratiska arbetssätten och institutionerna svaga samt att de är väldigt ovana att jobba med sin egen utveckling. De tre pågående projekten i har påvisat möjligheter att utveckla Zmijivka till en pilotby som kan tjäna som inspiration för en positiv utveckling i hela . Planer finns på ett nytt vattensystem för byn; finns det vatten endast . Liksom att bygga upp en torrtoalettlösning; det finns inget avlopp i dessa byar överhuvudtaget. Vidare planeras att införa ett modernt miljövänligt sopsystem; bränns allt i en grop i marken. Provodlingar pågår också för att odla energiskog för att byta ut kolet som är standard som uppvärmningskälla i husen. En projektering för utbyggt bevattningssystem av åkermarken är planerad. Alla dessa utvecklingssteg kostar investeringsmedel, vilket ICLD inte kan bistå med. Pandemin har slagit hårt mot . Bristen på kvalificerad sjukvård har varit påtaglig. I är motståndet mot vaccinering tyvärr väldigt utbrett. Det gör att pandemin kommer att påverka negativt framöver. Pandemin har också medfört att den så viktiga besöksnäringen helt stängts av, vilket bromsat utvecklingen kraftigt. Med tanke på att i praktiken är den enda levande svenska utposten i världen är det rimligt att regeringen ger Sida i uppdrag att göra speciella insatser mot Zmijivka, som gör att byn kan utvecklas till en pilotby i utveckling. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten skall ge Sida i uppdrag att göra speciella utvecklingsinsatser för i .