mot · H9024056 · 2021-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser för bättre beredningsmöjligheter för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör tillsätta utredningar för att ta fram nödvändig lagstiftning för att bekämpa gängkriminaliteten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör tillsätta utredningar om stärkta fri- och rättigheter och oberoende domstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör tillsätta en utredning om införandet av ett bidragstak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör tillsätta en utredning om att avskaffa det generella strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser för trossamfundens säkerhet och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 1 Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information Regeringen har i sina budgetpropositioner valt att ta bort redovisning av effekten av politiken på antalet årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och BNP. När siffror tas bort från budgeten och förväntade effekter av förslag inte längre redovisas försvåras granskningen av regeringens politik. Därför föreslås ökade anslag för bättre beredningsmöjligheter och möjlighet till granskning för . stärker även utredningsväsendet genom ytterligare resurser till för att öka förutsättningar att kunna genomföra utredningar inom fyra prioriterade områden. Den stora ökningen av antalet extremister måste hanteras. Extremismen utgör ett hot mot demokratin och mot den enskildes rätt att leva ut sina fri- och rättigheter. Inte sällan hotar extremismen den enskildes religionsutövning. Arbetet med att stärka enskilda kyrkor och trossamfunds säkerhets- och trygghetsarbete måste därför prioriteras. Den sittande regeringen har upprepade gånger varit senfärdig med att återkomma till med nödvändiga propositioner och andra efterfrågade åtgärder. Man har även uppvisat en ovilja inför att redovisa förväntade effekter av förslag i budgetpropositionen. För att en vederhäftig granskning av regeringens förda politik ska kunna genomföras behöver det i budgetpropositionen anges vilka effekter politiken bedöms ha på bland annat årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och BNP. Att inte ange effekterna alls eller att ange effekterna i tabeller som saknar siffror är otillräckligt och undergräver möjlighet till insyn. När regeringen är senfärdig och undanhåller effekterna av den förda politiken för så faller ett större ansvar och en större arbetsbörda i form av beredning och granskning på . Utskottskanslierna fyller en viktig funktion i arbetet med att granska uppgifter och underlag från regeringen samt i beredningsarbetet i fråga om förslag från . bör kunna bistå partierna i flera fall . Så länge regeringen inte lever upp till rimliga krav på transparens och skyndsamhet är det angeläget att får ökade resurser så att får större möjligheter att granska och analysera regeringens förslag samt bereda egna förslag. Mot bakgrund av ovanstående föreslår att anslaget ökas med och framåt för att stärka , . Utredningar för att få stopp på gängkriminaliteten befinner sig ett mycket allvarligt läge med grov organiserad brottlighet. Regeringen har varit ovillig att vidta nödvändiga åtgärder och de utredningar regeringen ändå tillsatt har givits alltför långa uppdrag. Inget av regeringens agerande signalerar att man har insikt om situationens allvar. har presenterat 10 mönsterbrytande åtgärder mot gängkriminaliteten som vi anser måste genomföras . Det handlar bland annat om dubbla straff för gängkriminella och att fler gängkriminella ska utvisas. bedömning är att dessa tio lagförslag kan tas fram . Eftersom regeringen inte varit villig att prioritera resurser för att ta fram den lagstiftning som är nödvändig för att få stopp på gängkriminaliteten, tvingas att agera. För att kunna ta fram nödvändig lagstiftning så snabbt som möjligt tillskjuter extra resurser till för att snabbare kunna genomföra de nödvändiga utredningarna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår att anslaget tillförs för . Närmare information om detta finns i kapitel 5 i budgetmotion . Utredningar om förstärkta fri- och rättigheter och oberoende domstolar Det svenska skyddet för våra gemensamma fri- och rättigheter behöver löpande ses över och stärkas. Den nu sittande grundlagskommittén har ett viktigt uppdrag, men regeringens direktiv till utredningen är otillräckliga. Därför vill att grundlagskommitténs ges ett bredare uppdrag, alternativt att en ny kommitté tillsätts för att stärka fri- och rättigheterna i regeringsformen samt stärka domstolarnas oberoende. vill bland annat att det görs en generell översyn av fri- och rättighetskatalogen i regeringsformen, att en äganderätts- och näringsfrihetskommission inrättas samt att en översyn görs om förstärkningar av domstolarnas oberoende. tillför därför 2022 och 2023 för att möjliggöra utredningar som stärker medborgares fri- och rättighetsskydd samt stärker domstolarnas självständighet. För hushåll med försörjningsstöd som består av sammanboende med barn är lönsamheten av arbete särskilt låg – i många fall påverkas inte den disponibla inkomsten alls om en av föräldrarna börjar jobba. För att fler personer ska jobba behöver arbetsinkomst bli mer lönsamt i förhållande till bidrag. Därför vill införa ett bidragstak för personer som lever på försörjningsstöd. Bidragstaket ska utgöra en maxnivå för den samlade ersättningen från offentliga bidragssystem som mottagare av försörjningsstöd kan få. Nivån kommer att bero på hur personens hushåll ser ut liksom om denne har försörjningsansvar för barn. Utgångspunkten är att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla samlade bidrag som uppgår till högst av den disponibla inkomst som hushållet skulle haft vid ett arbete till lägstalön. Bidragstaket ska i första hand uppnås genom att konstruktioner och bidragsnivåer görs om, så att det inte är möjligt att stapla bidrag på varandra i den utsträckning att arbete inte lönar sig. Till följd av komplexiteten i det i svenska bidragssystemet behöver en utredning tillsättas för att närmare utforma regelverket för ett bidragstak. En förutsättning för ett effektivt bidragstak bör vara ett gemensamt statligt utbetalningssystem för bidrag. Utredningen ska därför ta fram förslag på hur ett sådant system ska organiseras. I uppdraget till utredningen ska ingå att utreda hur bidragstaket och det centrala bidragssystemet ska implementeras på ett effektivt sätt. Utredningen ska också delredovisa förslag på utformning av ett regelverk, som innebär att bostadsbidraget minskas i det fall den samlande ersättningen överstiger av lönen från ett jobb, och som kan gälla fram till dess att hela reformen är implementerad. För att en utredning ska tillsättas föreslår att anslaget tillförs 2022–2023. Strandskyddet utgör ett oproportionerligt stort ingrepp i enskilda markägares möjligheter att kunna bygga exempelvis småhus i natursköna lägen utanför storstäderna. vill avskaffa det generella strandskyddet och i stället införa en möjlighet att på nivå utfärda lokalt strandskydd där kommunen finner det påkallat. Även vid kommunalt strandskydd ska dock rimliga och tydligare dispensregler gälla enskilda markägare. För att en utredning ska tillsättas föreslår att anslaget tillförs 2022 och 2023. Anslag 6:1 Allmänna val och demokrati är ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle, som är byggt på grundläggande värden som demokrati, rättsstat, individens frihet och ömsesidig respekt och tolerans gentemot personer med andra uppfattningar och övertygelser. Religionsfriheten är en grundpelare i vår demokrati. förekommer våldsbejakande och extremistiska krafter och ett stort antal individer som utmanar öppenheten och trotsar demokratins spelregler. Extremismen utgör ett hot mot demokratin och mot den enskildes rätt att leva ut sina fri- och rättigheter. Inte sällan hotar extremismen den enskildes religionsutövning. Dessvärre har flera av de svenska trossamfunden upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. Tryggheten för de svenska trossamfunden måste säkras i hela vårt land. För att stärka enskilda kyrkor och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete tillför därför till anslaget . avvisar regeringens förslag om trossamfundens säkerhet till förmån för egen ökning enligt ovan.