mot · H9024217 · 2021-10-05 00:00:00 — Det är ett viktigt uppdrag, men som blir allt svårare – framför allt på grund av svårigheter att konkurrera med enligt aktörerna själva. Resultatet är att antalet ASF har minskat och att antalet anställda inom dessa företag har minskat , . Givet problemen på arbetsmarknaden, och ASF:s förmåga att anpassa verksamheten till personer som på annat sätt har svårt att få jobb eller tillgodogöra sig utbildningsinsatser, måste detta betraktas som ett misslyckande. Mot bakgrund av detta föreslår vi att utvecklingsbidraget för lönebidrag för anställning respektive trygghet höjs till – vilket är samma nivå som för lönebidrag för utveckling, när anställningen sker hos ett ASF. Även om det finns en rimlighet i att utvecklingsbidraget är högre som arbetsförmågan prövas, så är detta ett relativt enkelt och snabbt sätt att höja lönsamheten i att ta sig an personer i de andra två kategorierna – som står än längre från arbetsmarknaden – utan att behöva justera och differentiera bruttolönetaket. Att höja den del av bidraget som ska gå till utveckling av den enskildes arbetsförmåga är också strukturellt bättre än en generell höjning av lönebidragstaket. Det kan också anses fel att behovet av tilläggsbidrag för utvecklingsinsatser per automatik blir mindre för att personen tagit del av utvecklingsinsatser tidigare – något som Handikappförbunden framhållit. Förslaget innebär, förutom att fler personer med lönebidrag ges möjlighet att utveckla och förbättra sin arbetsförmåga, att fler personer med mer betydande behov av insatser kan få det. En önskad effekt är också att ASF genom förslaget får stärkt ekonomi och bättre konkurrensmöjligheter, vilket möjliggör för fler anställningar med lönebidrag hos dessa arbetsgivare. verksamhet bör breddas till att innefatta även de personer som berättigar till lönebidrag för anställning respektive trygghet. Det är inte rimligt att , inom lönebidragssystemet, endast har möjlighet att anställa de personer som står närmast arbetsmarknaden. Denna brist på flexibilitet gör det rimligen svårare för bolaget att lyckas med sitt samhällsuppdrag i denna del. har själva menat att vilken typ av lönestöd som utgår bör baseras på dess syfte och funktion, och inte bestämmas utifrån att det är just som är arbetsgivaren. Personer med funktionsnedsättningar, såväl som mindre företag inom det privata näringslivet, beskriver att de höga kostnaderna kopplade till arbetsgivarens ansvar för arbetstekniska hjälpmedel och anpassning av arbetsmiljön utgör ett hinder för anställning. föreslår därför en utredning av hur det kan förenklas för små och medelstora företag att anställa personer med funktionsnedsättning. avsätter –2024 under utgiftsområde 14 för att stärka möjligheten för ASF. Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. En viktig del i branschen är hushållstjänster. Förutom den positiva arbetsmarknadseffekten av att dessa utsatta grupper får jobb inom hushållstjänster innebär det ett stöd för exempelvis tidspressade barnfamiljer och äldre i behov av hjälp. RUT- och ROT-avdragen har öppnat nya marknader och skapar förutsättningar för nya företag och jobb. Avdragen är en succé som har skapat över 20 000 nya vita heltidsjobb i branscher som tidigare haft stora problem med svartjobb. Den dåvarande rödgröna regeringen valde att nedmontera dessa avdrag, ett slag mot alla människor och småföretag som vågat ta steget att verka inom den hushållsnära tjänstesektorn. Inte minst för personer med utländsk bakgrund eller för personer med arbetshinder inom till exempel arbetsintegrerade sociala företag som till stor del erbjuder tjänster inom RUT-området. Själva idén med skattereduktion för hushållsnära tjänster ska vara att det är vardagsnära servicetjänster som många i samhället kan ta del av, om kostnaderna vore mindre. Enskilda och familjer med barn eller föräldrar med funktionsnedsättningar kan nyttja RUT-avdraget som en avlastning för en rimlig kostnad. Många småföretag kan utveckla verksamheten och anställa fler. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. I KD/M-budgeten 2019 fördubblades taket i ett första steg. I beslutet ingick att regeringen skulle återkomma med ytterligare en takhöjning, till , samt en breddning av antalet tjänster som medger RUT-avdrag. Så har också skett. Bland de tjänster som avdraget föreslås breddas till finns exempelvis tvätt och vård av kläder och hemtextilier vid en tvättinrättning, en möbleringstjänst och en transporttjänst av bohag och annat lösöre till second hand-försäljning. Även enklare tillsyn av bostad tillförs som ny tjänst. är positiva till att vidga avdraget till trygghetstjänster. bör uppmärksamhet fästas vid kritiken från remissomgången angående utformningen. Bland annat förs fram att det kan finnas risk för oseriösa aktörer när krav inte ställs på auktorisation. Regeringens svar på kritiken är att det rör enklare tjänster som faller utanför bevakningslagen. Vi menar att utformningen bör utvärderas för att se om förändringar behöver göras. anser att regeringen borde gått längre och inkluderat fler tjänster. I den kristdemokratiska- och moderata budgetreservationen nämns uttryckligen att plantering av växter bör omfattas av RUT-avdrag vilket regeringen alltså inte tillmötesgår. Matlagning i hemmet var avdragsgillt och underlättade vardagen för bland annat äldre. medges endast ”enklare matlagning som sker i ringa omfattning”. Till skillnad från trädgårdsskötsel är gravskötsel inte en RUT-berättigad tjänst. Då en gravplats för många anhöriga är viktig plats som kan betraktas som en förlängning av hemmet så borde det övervägas om det ska omfattas. vill att regeringen återkommer med förslag som innebär att plantering av växter i trädgården, matlagning i hemmet och gravvård berättigar till RUT-avdrag. Besöksnäringen i omsätter , men 2020 gick stora delar förlorade till följd av pandemins härjningar som drabbade sektorn särskilt hårt. Även 2021 är till stora delar ett förlorat år och det kommer att kräva ett uthålligt engagemang för att återta förlorad mark. Ungdomar får ofta sitt första jobb inom besöksnäringen, som således är en viktig möjliggörare till arbetslivserfarenhet och en bransch som , bortsett , stadigt har vunnit mark. Potentialen är emellertid långt ifrån nådd. Med konkurrenskraftiga regler, innovationer och målmedvetet arbete med utveckling av destinationer och nya koncept kan resan ta ny fart. Besöksnäringen rymmer många mindre företag för vilka krångliga regler och administrativa bördor är särskilt kännbara. Regelförenklingsarbetet måste ges högre prioritet än vad regeringen ger det. Det finns tydliga brister i besöksnäringens kompetensförsörjning och detta är en central fråga för branschens möjligheter att växa och vässa attraktionskraft som destination. Utbildningssystemet bör utvecklas i nära samarbete med näringslivet. Avskaffa kravet på hotelltillstånd krävs särskilt tillstånd från polisen för att driva hotell eller pensionat. menar att regeln är motiverad. finns andra regler om exempelvis brandskydd och tillsyn som säkerställer att verksamhet bedrivs på ett säkert sätt. Ett avskaffande skulle minska tiden företag lägger på administration, därtill skulle polisens uppgifter renodlas. Istället bör en enkelt utformad digital anmälningsplikt gälla. Vi föreslår att kravet på hotelltillstånd slopas och ersätts med en anmälningsplikt. Se över och harmonisera momssatser inom besöksnäringen anser att dagens system för moms inom besöksnäringen är krångligt och byråkratiskt. Med nu gällande regelverk för momssatser kan en vara eller tjänst beskattas olika beroende på var den produceras eller vilken tolkning det lokala skattekontoret gör. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustrin är således att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. gäller en mängd olika momssatser inom besöksnäringen. Guidade turer har skilda momssatser beroende på var de utförs. Är det i naturområde betalar man , men dit räknas inte vildmarksritter eller forsränning som betalar . Sker det på lantgård gäller också den högre momssatsen. Konserter och inträde till djurparker klassas som kultur med en momssats om . Större sightseeingarrangörer som kör rundturer i buss anses bedriva transporter med en momssats om . Momsen på att hyra ut rum i hotell är . Halveringen av restaurangmomsen till har således förenklat för alla verksamheter med försäljning av mat eller fika. menar att en utredning behöver se över möjligheten att harmonisera momssatser inom besöksnäringen. Ett av alternativen som utredningen kan begrunda är att dela in efter kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport. är ett av största byggnadsverk och besöksmål. Den har stora kulturhistoriska värden som den är en levande miljö som skapar stora värden för attraktion som turistland. Det pågår en större renoveringsinsats och detta är väl motiverat. För att höja ambitionsnivån på detta tillförs utöver regeringens förslag. Inom besöksnäringen finns en stor innovationskraft i bryggeri- och musterinäringen. Svensk produktion av vin, cider och öl har utvecklats i snabb takt. Vingårdar, musterier och mikrobryggerier växer och konsumenternas intresse för närproducerade alkoholhaltiga drycker i mindre upplagor är stort. En stor efterfrågan och innovativa producenter skapar nya arbetstillfällen. Arbeten som är av stor vikt för landsbygdsutvecklingen. Att producenter inte tillåts sälja sina varor direkt till konsumenten upplevs av branschen som en hämmande faktor för utveckling. Frågan om gårdsförsäljning kopplar också an till Systembolagets monopolställning för vilken har ett undantag inom EU. riktade 2018, på bland annat kristdemokratiskt initiativ, ett tillkännagivande till regeringen om att verka för en lagstiftning som gör det möjligt att bedriva gårdsförsäljning av alkohol i begränsad utsträckning - detta under förutsättning att Systembolagets monopol kan bevaras. En utredning tillsattes och den ska redovisa sitt resultat . ser fram emot detta och ser fram emot konstruktiva förslag som tar frågan i mål. Utbildningen av branschspecifika kompetenser har hållit ojämna steg med personalförsörjningsbehoven. Det finns många branscher där matchning mellan näringslivets behov och antalet utbildade studenter inte har en tillfredsställande koppling. Kompetensfrågan är central för olika branschers möjligheter att växa och för konkurrenskraft. En av de största utmaningarna vi har är att skapa förutsättningar för att tillgodose både privata och offentliga arbetsgivares behov av personal med rätt utbildning och kompetens. För att säkra kompetensförsörjningen är det väsentligt att samverkan mellan skolan och näringslivet ökar. De elever som går i skolan är framtidens medarbetare och entreprenörer. Mycket skulle vinnas genom att ge barn och ungdomar en bredare och mer mångfasetterad bild av den bredd av yrkesinriktningar som arbetslivet erbjuder. Det kan vara för sent att i årskurs 9, inför gymnasievalet, börja fundera över vad man skulle vilja arbeta med, hur man kan nå dit och vilka andra alternativ som skulle kunna vara tänkbara efter givna förutsättningar. Det är därför bra att många skolor redan på lågstadiet, exempelvis bjuder in föräldrar att berätta om sitt jobb. Återkommande presentationer av företrädare för olika yrken kombinerad med den nu återinförda PRAO:n är också viktigt. Det bör kompletteras med fler möten med studie- och yrkesvägledare i grupp och enskilt. Skolans samverkan med det lokala näringslivet måste också förbättras. En ökad samverkan gynnar såväl företagen som skolan. Det är viktigt att eleverna blir inspirerade av näringslivet och de möjligheter som finns i företagande. Näringslivet kan vara en viktig resurs i klassrummet genom att företagsamma människor bjuds in till skolan för att berätta sin historia i skolan eller genom att låta elever och studenter jobba med uppdrag i företagen. Detta gäller i lika hög utsträckning för arbetsgivare inom offentlig sektor. Det skulle ge barn och ungdomar en bättre helhetsbild av arbetsmarknaden och olika valmöjligheter. På så sätt skulle fler elever kunna undvika felval till gymnasium och högre utbildning och snabbare komma ut i arbetslivet. Studie- och yrkesvägledarnas uppdrag behöver förändras. uppfattas det till stor del gå ut på att ge eleven vägledning fram till drömyrket, oavsett elevens personliga förutsättningar eller arbetsmarknadens behov. Vägledningen behöver i högre utsträckning utifrån elevens/studentens intresse och fallenhet rikta in sig mot lämpliga studier eller yrkesutbildning kopplat till arbetsmarknadens behov. Informationen behöver starkare kopplas till inom vilka sektorer och yrkesområden det finns möjligheter att få jobb. I det livslånga lärandet har studie- och yrkesvägledningen stor betydelse även inom vuxenutbildningen. är det bara på teknik- respektive ekonomiprogrammet som eleverna ska testa Ungt Företagande. Detta är något som borde komma fler elever till del då erfarenheten visar att elever som fått chansen att pröva på gymnasier lyckas bättre än genomsnittet i livet vad gäller yrkesmässig karriär. Cirka en tredjedel av landets befolkning drömmer om att starta ett eget företag men det är en väldigt liten andel som går från tanke till att realisera sin dröm. som land skulle vinna på att fler vågar och vet hur man startar ett företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara grunden för välfärd. De arbetstillfällen som privat sektor kan skapa utgör basen för finansieringen av offentliga välfärdstjänster. tilltar dock utmaningen när det gäller välfärdens finansiering. Allt fler äldres vård och omsorg ska finansieras av en minskande andel i arbetsför ålder. För att ska stå sig starkt och upprätthålla en god ekonomi i balans behöver förutsättningarna för företagande i vårt land bli ännu bättre genom långsiktiga stabila villkor. Det är genom framgångsrika, välmående företag de resurser skapas som gör det möjligt för oss att finansiera vår välfärd. En väl fungerande offentlig sektor är en förutsättning för att ett gott samhälle ska kunna skapas för alla oavsett inkomst, ålder, kön eller bosättning. Den offentliga sektorns verksamhetsformer ska där det är praktiskt möjligt bygga på nyttjande av olika driftsformer och på decentralisering. För att öka mångfalden, stimulera initiativtagande och effektivitet måste produktion av välfärdstjänster i enskild regi via företag, stiftelser, kooperativ och ideella organisationer ges lika förutsättningar som tjänster producerade i offentlig regi. LOV (Lagen om Valfrihetssystem) kan utvecklas och förfinas både för vård, omsorg och sociala verksamheter såväl som för skola och utbildning. Välfärden och offentliga utgifter behöver kontinuerligt effektiviseras och i det sammanhanget är livskraftiga och innovativa välfärdsföretag både nödvändiga och möjliggörare. Politikernas uppgift är att ta tillvara medborgarnas intresse. Utvärdering, kostnadsuppföljning och kvalitetskontroll är därför viktiga politiska uppgifter. Produktion av individuella sociala servicetjänster bör präglas av mångfald. Den enskilde bör själv kunna välja utförare inom ramen för det bistånd som myndighet beviljat. Övrig offentlig verksamhet, som inte är myndighetsutövning, bör upphandlas i konkurrens. uppfattning är att en mångfald av utförare av offentligt finansierad välfärd behövs och att de företagsekonomiska villkoren måste vara goda. De flesta företag återinvesterar eventuella överskott i personal, inventarier, fastigheter med mera som är en del av verksamhetsutvecklingen. En mycket stor majoritet av svenskarna anser att det är rätt att man får välja och välja bort utförare i exempelvis vården. Den privata vård- och omsorgssektorn bestod 2018 enligt branschorganisationen , av drygt 15 000 företag med 160 000 årsanställda. av dessa företag hade 1–19 anställda, och hade färre än tio anställda. Den privata vård- och omsorgssektorn är alltså i hög utsträckning en småföretagarbransch. Enligt siffror , fanns bland annat 9 808 förskoleenheter, varav 2 757 fristående, 4 834 grundskoleenheter varav 822 fristående och 1 307 skolenheter i gymnasieskolan varav 434 fristående. Det är alltså en betydande andel av svenska elever som går i skolor som har en annan huvudman än kommunen. tror på en mångfald av utförare inom vård, skola och omsorg. Aktiebolag såväl som kooperativ och allt däremellan, ska få plats och möjlighet att bedriva verksamheter för personer med olika behov. De rödgröna partiernas motstånd till privata alternativ, som illustrerades i exempelvis vars förslag dock inte realiserades, är helt obegripligt om man dessutom ser till de undersökningar som görs om medborgarnas vilja att kunna välja vårdgivare eller förskola och skola. kommer fortsätta att agera utifrån övertygelsen om att näringslivet har mycket gott att tillföra välfärden, och motsätta oss eventuella nya förslag från regeringen på inskränkningar i valfrihet och mångfald. Momsregler ska inte försämra vård eller utbildning gäller nya regler för inhyrning av personal i vården, som innebär att den momsbefrielse som tidigare gällt för alla led i vården inte längre gäller. Detta är en följd av tolkning av ett beslut i . Beslutet har inneburit större administrativa bördor för aktörer i vården, men också att konkurrensförutsättningarna mellan privata och offentliga vårdgivare snedvrids. Detta eftersom offentliga vårdgivare kompenseras för sina momskostnader krona för krona. Privata vårdgivare kan kompenseras via regionerna enligt en schablon, men denna används mycket olika från region till region. Resultatet blir sämre tillgänglighet i vården runtom i . För att motverka detta tog initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att åtgärder måste vidtas för att neutralisera effekterna av vårdmomsen. beslutade att rikta detta tillkännagivande till regeringen, vilket var positivt. Trots beslut om en skyndsam hantering, avvaktade regeringen till med att tillsätta utredningen. Utredaren presenterade sitt förslag först , efter att krävde en skyndsam hantering. Tyvärr tvingas vi kristdemokrater också konstatera att det förslag utredningen lade fram inte är tillräckligt. Detta eftersom man endast föreslagit en mindre justering i den schablonersättning som privat drivna verksamheter kan få utbetald via regioner och kommuner. Eftersom schablonersättningen inte täcker de faktiska kostnaderna och dessutom betalas ut i olika utsträckning i olika regioner, så löses inte grundproblemet med att olika aktörer i vården betalar olika skatt för sin inhyrda personal. Tyvärr kan vi konstatera att problemet med moms på inhyrda konsulter växer och riskerar att drabba även andra områden som varit undantagna från moms. Inom yrkeshögskolorna finns en stor oro , eftersom fastslog att utbildande konsulter ska anses vara inhyrd personal och därmed vara momspliktiga. Om en yrkesutbildning ska kunna hålla hög kvalitet så är det förstås helt nödvändigt att låna in människor med spetskompetens från olika företag. Men även inom detta område snedvrids konkurrensen mellan privata och offentliga utförare, då offentligägda utförare får full momskompensation. 2020 stod de privata utförarna för av alla yrkeshögskoleplatser, vilket indikerar att momsproblemet kan bli mycket stort. Mot bakgrund av detta vill vi kristdemokrater se en lagändring som tydliggör att vården, men också utbildning och andra välfärdsområden som är undantagna från moms, är det i alla led. Annars riskerar liknande problem att dyka upp på nya områden. Till dess en lagändring är på plats krävs det att de privata aktörernas momskostnader ersätts likvärdigt med de offentligt drivna. Inför en rimlig kostnad för tillståndsprövning hos stödde förslaget att utöka tillståndsplikt till att inkludera utövare av hemtjänst och LSS-insatser i syfte att säkerställa god kvalitet inom verksamheten som trädde i kraft . Vi motsäger oss däremot att tillståndsplikten endast ska gälla privata aktörer. Vidare beslöt att tillståndsprövningen ska vara avgiftsbelagd. Vi instämmer i att tillståndsprövningen ska vara avgiftsbelagd, men vi är däremot kraftigt kritiska till nivån på avgiften som är fastställd av regeringen. Från kostar det att ansöka om ett tillstånd och att ansöka om en ändring av ett tillstånd. Dessa summor är orimligt höga, med tanke på att flertalet av de privata aktörerna som är belagda med tillståndsplikt är mindre företag med begränsade intäkter. Risken är överhängande att särskilt de mindre aktörerna påverkas negativt, vilket i förlängningen skulle kunna leda till skada för valfriheten. Därför behöver kostnaden sänkas. Särskilt olyckligt är det med avgiften som tas ut i samband med ändringstillstånd, något som har fått berättigad kritisk uppmärksamhet. Regeringen har gett i uppdrag att utreda detta och i slutrapporten ”Analys av regelverket för tillståndsprövning” som kom föreslår att ändringsavgifterna bör slopas. Detta är ett välkommet förslag ifrån och regeringen bör skyndsamt genomföra denna förändring. Hantering av oseriösa aktörer inom personlig assistans Den tillståndsplikt som införts för företag inom personlig assistans utgör en förbättring, men är inte tillräcklig. behöver fler redskap för att stoppa oseriösa aktörer. finns problemet att befattningshavare som förlorat sitt tillstånd omgående kan starta nya bolag. Det finns flera exempel där en krets av befattningshavare har varit inblandad i flera oseriösa assistansverksamheter. Detta drabbar både de seriösa företagen och förtroendet för assistansen i stort. Naturligtvis ska det inte vara omöjligt att driva nya verksamheter för att man misslyckats. Men det måste finnas regler som stoppar aktörer från att kringgå intentionen i tillståndsplikten och återkommande starta nya verksamheter som inte har de assistansberättigades bästa för ögonen. Ivos inspektioner räcker en bit på vägen, men det är tillståndsprövningen som är avgörande för om den assistansberättigade får den kvalitet han eller hon har rätt till. Man kan därför tänka sig en förändring av Ivos tillståndsgivning för personlig assistans, där ägare, styrelse och andra ledande befattningshavare vid nyansökan prövas mot tidigare indragna tillstånd, med en begränsningsperiod . Har man varit involverad i en assistansverksamhet som fått tillståndet indraget av är det rimligt att man inte omgående kan få tillstånd för en ny verksamhet i samma bransch. Den organiserade brottslighetens kriminella utnyttjande av den personliga assistansen kan påverka allmänhetens inställning och förtroende för ett välfärdsystem som är ett livsnödvändigt skyddsnät för personer med funktionsnedsättning. Ett minskat förtroende för att skattepengarna verkligen går till att täcka faktiska behov riskerar att helt undergräva stödet för LSS-reformen som helhet. Enskilda personer med personlig assistans och assistansanordnare med ärligt uppsåt riskerar dessutom att bli, eller uppleva sig, utpekade som brottslingar. Eller som en onödig belastning. Det är en oacceptabel utveckling. Olika driftsformer – behov av jämlika villkor tycker det är viktigt med mångfalden av olika associationsformer, och möjligheten till valfrihet. 2006 etablerades en ny, ytterligare, bolagsform, så kallade SVB. Det är en bolagsform med särskild vinstutdelningsbegränsning. Detta är ett bra komplement till det traditionella aktiebolaget. Företagsformen är tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, till exempel företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. Reglerna syftar till att säkerställa att företagets vinst huvudsakligen stannar kvar i företaget. Anledningen till att det fortfarande inte finns särskilt många SVB-bolag är förmodligen för att inga stödstrukturer finns för vare sig den här formen av bolag eller idéburna företag inom välfärdssektorn i . finns endast ett sextiotal aktiva SVB-bolag registrerade i .