ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902757 · 2021-09-28 00:00:00 — Inför en skatt på läsk innehållande socker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skatt på läsk innehållande socker och tillkännager detta för regeringen. Fetma och övervikt har under varit ett allt större problem i stora delar världen, inklusive . En av de största källorna till övervikt och diabetes är den stora konsumtionen av sockrade läskedrycker, särskilt när det gäller yngre. Orsaken till att just sockrade läskedrycker utgör en så stor andel av sockerintaget är att det är mycket lätt att få i sig stora mängder upplöst socker innan mättnadskänslan infinner sig. Att få i sig samma mängd socker genom fast föda tar betydligt och kroppens signaler om mättnad talar om tidigare att du är mätt. Är du törstig tar denna känsla över och du dricker tills törsten är släckt utan att kroppen hinner reagera på mättnaden av allt socker du fått i dig. Det är detta som gör sockrade drycker så förrädiska och särskilt de med tillsatt kolsyra som triggar törsten ännu mer. Den ökande fetman riskerar också att gå om rökning som den största påverkbara riskfaktorn för cancer. Detta varnar Cancerfonden för i en ny rapport. Erfarenheterna från många länder är att information om kost och motion inte är tillräckligt för att bryta utvecklingen. Mycket talar för att ekonomiska styrmedel är nödvändiga. På flera håll i världen har det därför införts skatter på sockrade läskedrycker. Däribland i och . I infördes en skatt på en peso, , per liter läsk. efter införandet hade konsumtionen av sockrade läskedrycker minskat med . Särskilt minskade konsumtionen i hushåll med låga inkomster. Den invändning som funnits mot att en läskskatt skulle slå mot hushåll med lägre inkomster förefaller därför ogrundad – tvärtom frigör läskskatten resurser till näringsriktiga livsmedel för dessa hushåll. Skatt på sockrade drycker är också en av flera åtgärder som rekommenderas av , , för att få bukt med den globala epidemin av fetma hos barn. WHO visar i en färsk rapport att dyrare läskedrycker leder till mindre läskkonsumtion och därmed också minskad fetma, typ 2-diabetes och dålig tandhälsa. En skatteökning på drycker med socker kan leda till att konsumtionen minskar , enligt WHO. I har vi haft mycket goda erfarenheter av höga punktskatter på tobak och alkohol, som ett sätt att hålla nere konsumtionen. Utöver de internationella erfarenheterna talar dessa svenska erfarenheter av skatter på tobak och alkohol för att en punktskatt på sockrade läskedrycker skulle vara ett effektivt sätt att minska konsumtionen. Mycket talar också för att storleken på skatten har stor betydelse. Våra nordiska grannländer och har gjort försök med skatt på socker men här har resultatet inte varit tillfredsställande. Anledningen till detta är att konsumenterna åkt över till och för att handla. Risken för att svenskar skulle göra motsvarande resa till , eller för att köpa läsk förefaller inte speciellt troligt då prisnivån generellt sett är högre i och . Att åka ända till för att handla läsk är för omständligt. Det är dags att tar intryck av WHO:s rekommendation och inför en skatt på sockrade läskedrycker.
mot · H902758 · 2021-09-28 00:00:00 — Ingen tillståndsplikt för virkesupplag på egen mark ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort tillståndsplikten för att lägga upp virke på den egna marken och tillkännager detta för regeringen. krävs det tillstånd för att lägga upp virke på sin egen mark. Det är något som uppmärksammats, inte minst för att har föreslagit en förändring av tillståndet så att de generella tillstånd som tidigare gällt i branschen ska bytas ut mot enskilda tillstånd för varje upplag för sig. Tillstånden är i sig en ganska ny företeelse. krävdes inga tillstånd alls och trots det var det knappast mer bekymmer med olämpliga avlägg och trafikstörningar än det är . Tillstånden i sig har alltså inte påverkat trafikmiljön så att den blivit säkrare, eller löst något egentligt problem. Snarare är tillstånden ett sätt att smygbeskatta skogsbranschen, och den framlagda kostnaden på per upplag är ett direkt hot mot den svenska skogsnäringen, då den bland annat förväntas leda till att markägare avstår från att avverka träd som angripits av granbarkborre, vilket i sin tur leder till att angreppen blir större än nödvändigt. Tills vidare är alla generella tillstånd förlängda, men när dessa går ut är det mest rimliga att tillstånden tas bort om virket ligger längre från vägkanten än .
mot · H90276 · 2021-09-21 00:00:00 — Ändrad placering av ledamöter i plenisalen ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Enligt tilläggsbestämmelse 6.25.1 till riksdagsordningen (RO) tar ledamöterna plats i plenisalen valkretsvis, med en gammal praxis om ordningen som säger att börjar och sist följer . Inom valkretsen fördelas ledamöterna i första hand efter antalet riksmöten de bevistat och i andra hand efter åldern. Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning, men vid voteringarna är ledamöterna tvingade att placeras efter valkrets. har motioner skrivits om att ändra ledamöternas placering i plenisalen även vid voteringar. I svar på dessa tidigare motioner har man hävdat att det inte finns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen med valkretsar. Dock har inte frågan varit föremål för någon större debatt varför man kan ifrågasätta det argumentet. I de flesta länder är ledamöterna placerade efter partitillhörighet. Detta underlättar kommunikationen inom partigruppen och även vid voteringar kan det vara av fördel. Skulle plötsliga ställningstaganden behöva göras underlättar det om partigruppen sitter samlat. För att inte försvåra voteringsproceduren avsevärt bör därför ledamöterna istället placeras utifrån partitillhörighet. Att förändra ledamöternas placering har obetydlig kostnadspåverkan. Därför bör förändringen påskyndas.
mot · H902760 · 2021-09-28 00:00:00 — Förbättrade villkor för energikooperativ ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av svensk lagstiftning med syfte att utjämna de ekonomiska villkoren för produktion och konsumtion för förnybar energi i kooperativ form jämfört med produktion och konsumtion för privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. Småskaliga initiativ i kooperativ form skulle kunna vara en viktig del av lösningen på omställningen av energisystemet i till mer förnybar energi. behöver förbättra dagens villkor för medlemmarna i energikooperativ då det finns stora marknadsmässiga möjligheter just på energisidan. De ska i huvudsak ha samma ekonomiska förutsättningar som privatpersoner. Att sänka eller slopa energiskatten samt att tillåta investeringsavdrag för medlemmar som köper egenproducerad förnybar el, är åtgärder som kan bidra till en ny rörelse där svenskarna engageras i allt högre grad i energiomställningen. Andra länder såsom och har ett betydligt större antal ”energy-community”, så kallade gräsrotsinitiativ. Personer som går ihop och producerar energi i kooperativ form. och har, enligt en rapport från , de bästa villkoren för energikooperativ i medan släpar efter som ett av de fyra sämsta. De svenska villkoren måste förbättras till åtminstone genomsnittlig EU-nivå om vi ska klara målet om förnybar energi . Som privatperson, eller lantbruksföretag, är det ur skattehänseende förmånligt att investera i egenproducerad förnybar el. Och det är bra för omställningen av energisystemet. Men alla har inte egna tak till solpaneler, eller förutsättningar att själv investera i förnybar energi. För dessa privatpersoner och företag kan det därför istället vara mer lämpligt att gå ihop i ett kooperativ och investera tillsammans, dvs. i en ekonomisk förening. En enskild person har sällan råd att ensam bygga ett modernt vindkraftverk men kooperativa föreningar har. Även satsningar på solel underlättas om fler delar på investeringen genom en ekonomisk förening. Tyvärr har energikooperativ betydligt sämre ekonomiska villkor än en vad en enskild person har. behöver förbättra dagens oförmånliga villkor för medlemmarna i energikooperativ. Medlemmarna i kooperativen ska i huvudsak ha samma ekonomiska förutsättningar som privatpersoner. En översyn behöver göras av svensk lagstiftning med syftet att sänka eller slopa energibeskattningen för medlemmar i kooperativ som köper egenproducerad förnybar el tillåta investeringsavdrag för medlemmar i kooperativa föreningar ta bort uttagsbeskattning av kooperativa föreningar som säljer till självkostnadspris. Uttagsbeskattning för egenproducerad energi är unik i ett internationellt perspektiv. Vi ser istället att det ligger ett nationellt intresse i att ha en väl spridd energiförsörjning på lokal nivå även ur säkerhetssynpunkt. Det är också värt att framhålla att mer kooperativt ägd sol- och vindkraft kan vara viktigt för att öka acceptansen av framförallt vindkraft hos befolkningen. Per Schöldberg (C)
mot · H902761 · 2021-09-28 00:00:00 — Harmoniserad hastighet för och mopedbilar och förbättrad förarutbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta A-traktorer lyda under samma regelverk som mopedbilar och göra en översyn av förarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Mopedbilar och A-traktorer har olika högsta tillåtna hastighet, . Det är en ordning som är svår att motivera. I synnerhet då A‑traktorer i grunden är ombyggda bilar, medan mopedbilar har sämre krockskydd. Många ungdomar, i synnerhet på landsbygden, ser en stor frihet i A-traktorerna. Intresset kring fordonen är stort och ett steg in i vuxenvärlden. Det är rimligt att låta A‑traktorer kunna framföras i , med andra ord samma regler som gäller för EU-mopeder och mopedbilar. Transportstyrelsen rapporterar en ökning med , och antalet olyckor med mopedbilar och A-traktorer har ökat kraftigt. Det är därför motiverat att det, som hastighetsbegränsningarna för dessa fordon harmoniseras, också genomförs en översyn av förarutbildningarna för att minska olyckorna. Per Schöldberg (C)
mot · H902762 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogsgödsling bör tillåtas på lämpliga marker, i lämplig form och i lämpliga bestånd i hela och tillkännager detta för regeringen. Den absolut effektivaste processen för att ta upp koldioxid från luften är fotosyntesen. Det är genom fotosyntesen som de gröna växterna omvandlar solljus, vatten och koldioxid till energirikt socker och syre. Sockret använder sedan växten för sin tillväxt. Kolet som den fångade in genom att ta upp koldioxid lagras på så sätt in och binds i växten. Eftersom vi måste begränsa koldioxidmängden i luften är det viktigt att vi jobbar med båda vågskålarna i jämviktsreaktionen. Det är självklart att vi måste minska utsläppen av koldioxid till luften genom att minimera vår användning av fossila bränslen. Kol, som kanske sedan miljoner år legat bundet i marken, matas annars in i systemet och höjer mängden koldioxid i luften. Men det är även klokt att jobba med den andra vågskålen för att uppnå jämvikt. Vi kan på olika sätt öka växternas upptagning av koldioxid. Det kan vi till exempel göra genom att ge dem bättre möjligheter att växa. Den svenska skogen är ett bra exempel. Ökar vi tillväxten i skogen så ökar vi också upptaget av koldioxid. Förnyelsebara produkter från den svenska skogen kan i sin tur ersätta många fossilbaserade produkter såsom betong, stål och olja. Då sluter vi kretsloppet. Den koldioxid som produceras när vi använder en del av produkterna fångas upp och binds på nytt av den växande skogen. Vi bromsar nettotillförseln av fossil koldioxid till atmosfären; det är ju den som utgör problemet. Klimathotet är alltså ett gott skäl att se över möjligheten att ytterligare öka tillväxten i skogen. Tillförsel av näringsämnen till den växande skogen kan vara ett sådant sätt. Tillförande av näring till växande skog bör därför tillåtas på lämpliga marker, i lämplig form och i lämpliga bestånd. Tillförsel av viktiga näringsämnen till skog är, rätt utförd, en effektiv åtgärd för att binda mer koldioxid i skogen. Givetvis gäller samma sak för skogen som för åkern. Skördar man växande grödor och skog är givetvis logiken att tillföra marken nya näringsämnen i samma takt som dessa bortförs i form av växter och virke. Välskött skog avsedd för produktion av trävaror och biobränslen, eller varför inte cellulosatextil och andra innovativa skogsprodukter, har alltså en betydande roll i klimatarbetet och den gröna omställningen. Skogen och skogstillväxten är ett oerhört viktigt verktyg för att med hjälp av fotosyntesen samla in och binda koldioxid från luften. Klimatpolitiken måste syfta till att både minska utsläppen av koldioxid och öka upptaget av densamma. Mot bakgrund av det ovanstående vill vi därför att ställer sig bakom och ger regeringen till känna att skogsgödsling bör tillåtas på lämpliga marker, i lämplig form och i lämpliga bestånd i hela . Tillförsel av viktiga näringsämnen till skog är, rätt utförd och på rätt marker, en snabb och effektiv skogliga åtgärd vi kan göra för att binda mer koldioxid i skogen. Per Schöldberg (C)
mot · H902763 · 2021-09-28 00:00:00 — Åtgärder för balansering av vildsvinsstammen ställer sig bakom det som anförs i motionen om balansering av vildsvinsstammen och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinsstammen ökar återigen kraftigt, detta trots att avskjutningen ökat kraftigt det . Problemen med vildsvin skiljer sig regionalt över landet där det i vissa delar av , till exempel i skogs- och mellanbygder, är ett reellt problem för markägare och boende på landsbygden. Vi vet också att trafikolyckor och skadegörelse för markägare ökar. Av detta kan dras slutsatsen att stammen ökat markant, trots den kraftiga ökningen av skjutna djur. De kostnader som uppstår hos markägare beräknas till mycket stora belopp utöver olägenheter. Mörkertalet för hur mycket investeringar som markägare och lantbrukare avstår på grund av befarade vildsvinsskador är sannolikt stort. Mot bakgrund av detta anser vi att en utgångspunkt måste vara att viltets värde balanseras mot dess kostnader. De problem som markägare och djurägare redovisar anser vi inte ligga i linje med intentionerna i livsmedelsstrategin. Vildsvinen är en betydande del av olyckorna i vägtrafiken. Inte minst i sydöstra där och toppar landets viltolycksstatistik. Det finns en betydande oro för att den afrikanska svinpesten kan få fotfäste i landet genom vildsvinen. Här krävs motåtgärder. Vidare generösare regler för skyddsjakt och tillämpningen av dessa regler. Andra åtgärder kan vara ökade möjligheter att tillåta större fällor som jaktmetod, tillåta drönare vid vildsvinsjakt samt subventionerade trikintester. Vi anser också att utfodring av vildsvin kan regleras genom att avkräva vad och hur mycket som kan utfordras. Vidare måste efterfrågan på köttet stimuleras genom att förenkla för försäljningen av kött och subventionera trikintester. Efterfrågan på vildsvinskött måste stimuleras. En begränsning är slaktkapaciteten i närområdet. Avstånden , inte minst i Sydostsverige, är för stora. Genom att skapa bättre förutsättningar för mindre viltslakterier att lokalt och regionalt växa fram, minskas transporterna för jägare, och incitamenten för att faktiskt leverera in villebråd ökar. Per Schöldberg (C)
mot · H902764 · 2021-09-28 00:00:00 — Fördelningssystem för bättre balans mellan utbildning och forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett nytt fördelningssystem för forskningsanslagen och tillkännager detta för regeringen. har ett sammanhållet utbildningssystem där den högre utbildningen håller en i internationellt perspektiv hög kvalitet på både äldre och nyare lärosäten, som exempelvis Linnéuniversitetet och . Utbyggnaden har bidragit till demokratisk bildning, kompetensutveckling och innovation i välfärdssektor och näringsliv i hela landet. De nya universiteten och högskolorna har spelat en avgörande roll där en stor del av landets utbildning och samverkan utförs. Men, bara en liten del av forskningen tar plats på dessa lärosäten. Detta är ett allvarligt hinder för fortsatt utveckling i hela landet. När det gäller utbildningsuppdraget ges alla lärosäten lika ekonomiska förutsättningar för sitt arbete. För forskningen varierar emellertid grundanslaget mycket stort i absoluta tal men även i relation till utbildningsuppdraget. Ett lärosäte kan ha en sjundedel i anslag för forskning i relation till utbildningsuppdraget. En komplett akademisk miljö måste ha balans och dynamik mellan utbildning, forskning och samverkan för att nå den höga kvalitet som behövs för att möta samhällsutmaningarna. När nya universitet och högskolor ska rekrytera lärare och skapa lika vital och god kunskap av hög kvalitet för att säkra en god utveckling i hela landet har de sammanlagt en betydande del av utbildningsanslaget men bara en liten del av forskningsanslaget. De senaste tjugo årens idé har varit att anslag för forskningen framför allt ska sökas i konkurrens och att det ger mer åt de bästa i längden. Det har lett till ett system där större delen av forskningsanslagen vid universiteten söks i konkurrens. Hypotesen har testats i full skala både här i och internationellt. Vi vet nu att bästa sättet att få bra långsiktig och nyskapande forskning är att låta basanslag till lärosätena dominera och komplettera med projektfinansiering – inte tvärtom som är fallet . Hela högskolesektorn och skulle alltså tjäna på en större andel basanslag, som också stärker lärosätenas frihet och autonomi. Ett budgetfördelningssystem bör alltså knyta ihop ambitionerna om starkare utbildning, större basanslag och mer samverkan för tillväxt i hela landet. Förstärkt basanslag för lärosäten signalerar en ambition att stärka kopplingen forskning/utbildning/samverkan och är en bra och kunskapsbaserad forsknings- och utbildningspolitisk reform till gagn för hela landet. Det skulle spela mycket stor roll för den fortsatta kvalitetsutvecklingen för alla lärosäten, landets utbildningssystem som helhet samt lärosätenas frihet och autonomi. Det stärker som kunskapsnation. Per Schöldberg (C)
mot · H902765 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av öl och vin ska införas på försök i sydöstra och tillkännager detta för regeringen. har tagit ett första steg mot gårdsförsäljning. har ett system där gårdsförsäljning kombineras med såväl ett statligt alkoholmonopol som EU-lagstiftning. måste också våga prova gårdsförsäljning av öl och vin. Lokala bryggerier och vinproducenter är bekymrade över de regler som gäller i för försäljning av alkoholhaltiga drycker. Vi anser att måste göra det lättare för den gårdsbaserade småskaliga dryckesproduktionen. nordiska grannländer klarar av att kombinera gårdsförsäljning med både EU-medlemskap och en mycket strikt alkoholpolitik. Tiden är nu mogen att gå vidare med dessa förslag och det är rimligt att åtminstone genomföra en försöksverksamhet i delar av landet. I coronapandemins kölvatten förändras förutsättningarna för besöksnäringen markant. Vi bedömer att svensk besöksnäring kan gå stärkt ur detta om vi kan erbjuda intressanta miljöer, till både utländska och inhemska besökare. Många besökare vill på plats uppleva de smaker som finns i landets mat och dryck. Att också kunna besöka den gård där maten producerats eller där druvan vuxit och köpa med sig lite hem är för många en självklarhet. Särskilt när etiketten på förpackningen annars är enda kopplingen till produktens ursprung. har länge velat se möjligheter till gårdsförsäljning av öl och vin i . Som ett första steg vill vi införa det på prov i några av landets län, förslagsvis i de delar av landet där både besöksnäringen och den lokala produktionen av öl och vin förekommer. Vi ser sydöstra , , och som ett lämpligt försöksområde. Om försöket faller väl ut, vilket vi har stora förhoppningar om att det ska göra, anser vi tiden vara mogen att införa motsvarande möjlighet till gårdsförsäljning i hela landet. Per Schöldberg (C)
mot · H902766 · 2021-09-28 00:00:00 — Friskvårdsbidrag för alla företagsformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivare kan skatte- och avgiftsfritt ge anställda möjlighet till enklare slag av motion och friskvård på arbetsplatsen. Om den anställda har en kostnad för till exempel gym, ridlektioner eller annan motion kan arbetsgivaren mot kvitto betala ett skattefritt friskvårdsbidrag om maximalt inklusive moms. Detta är ett totalbelopp som gäller den anställdes utgifter för både motion och annan friskvård. Arbetsgivaren kan i stället för friskvårdsbidrag, eller som ett komplement till friskvårdsbidrag, bekosta och stå för kostnaden för till exempel ett gymkort. Bedömningen av om det är fråga om skattefri personalvårdsförmån ska i dessa fall göras baserat på om aktiviteten är av enklare slag och mindre värde. Vad som är av mindre värde finns inte fastställt som belopp men som exempel ryms ett vanligt årskort på gym inom definitionen. En förutsättning för skatte- och avgiftsfrihet är att erbjudandet om förmånen riktar sig till alla anställda. Friskvårdsbidraget gäller dock inte för alla. Trots att det är väl känt att fysisk aktivitet bidrar till hälsa och välmående får inte alla tillgång till den skattebefriade motionen. Egenföretagare med enskild firma kan inte ta del av förmånen. Det är bara i aktiebolag som företagaren själv räknas som anställd och skattefritt kan få friskvård betalt av företaget. Den som driver en enskild firma kan få avdrag för kostnad för motion till sina utomstående anställda som finns i firman, men inte för friskvård till sig själv. 425 000 företagare som driver enskild firma får alltså inte del av förmånen, trots att de skapar jobb och bidrar med miljardbelopp i skatteintäkter. Det finns självklart inget stöd för att egenföretagare är i behov av friskvårdande motion i mindre omfattning än andra. Med stöd i det ovan anförda yrkar vi därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma och tillkännager detta för regeringen. Per Schöldberg (C)