mot · H9023277 · 2021-10-04 00:00:00 — IPCC konstaterar att det måste ske snabba och kraftiga utsläppsminskningar för att minimera temperaturökningen och begränsade negativa effekterna för miljö, biologisk mångfald och liv på jorden. Med nuvarande utsläppsnivåer riskerar mål om att begränsa medeltemperaturökningen till att passeras . Det är tidigare än vad man förutspått och innebär en högst trolig risk för att temperaturen fortsätter ännu högre. Om nuvarande utsläppstakt fortsätter riskerar vi att förbruka resten av det mycket begränsade kvarvarande utsläppsutrymmet dvs. koldioxidbudgeten globalt, inom bara 7–. 5 Investera i klimatet Klimatkrisen är akut och en ödesfråga för mänskligheten. Över hela världen växer en ung klimatrörelse sig stark med stora krav på politiken för en snabb och genomgripande omställning. Det är en rörelse som med rätta ställer krav på systemförändringar, för kapitalismen håller på att göra jorden obeboelig. Ett ständigt överutnyttjande av naturens resurser leder till kraftig utarmning av den biologiska mångfalden För att ska nå de målsättningar som är bundna till det klimatpolitiska ramverket samt leva upp till ambition om begränsning till krävs ett åtgärdspaket med massiva investeringar och styrmedel som innebär en kraftig politisk kursändring. Omställningen behöver ske omgående och alla politiska beslut behöver ta hänsyn till den akuta kris som vi befinner oss i. En del lösningar behöver vara internationella men mycket går att genomföra nationellt, om bara den politiska viljan finns. Det behövs statliga investeringar och stärkta klimatmål med nya styrmedel för att ställa om till en grön hållbar produktion och konsumtion och bygga ut elkapaciteten till de nivåer som vi vet att vi kommer att behöva . Regeringens nuvarande klimatpolitiska handlingsplan är mycket långt ifrån att uppfylla ett sådant genomförande. Även om vi alla försöker minska vår klimatpåverkan kan inte våra individuella val leda till nödvändiga förändringar. står hundra företag i världen för av koldioxidutsläppen. Politiken kan och måste ställa krav på att industri och näringar ställer om och staten måste bidra med massiva satsningar som svarar mot den senaste forskningen och bygger på solidaritet med framtida generationer och andra delar av världen. Det går inte att överlåta framtiden till marknadskrafternas godtycke, framtiden tillhör oss alla. Det är klart att vi alla behöver göra vad vi kan för att minska utsläppen men det är också klart att vi släpper ut olika mycket beroende på hur rika vi är. Många av oss som bor i den rika delen av världen tar bilen för att det är bekvämt, köper nya kläder utan att riktigt tänka på om vi behöver det och slänger saker i stället för att försöka reparera – i stället för att bara köra bil när vi verkligen måste eller köpa nya kläder när de gamla är utslitna. För ett fåtal och de rikaste är konsumtion t.o.m. en livsstil med ett liv i lyx och överflöd, det är denna elit som behöver dra ner sin konsumtion allra mest. Hos dessa personer samlas rikedomar på hög i stället för att gå till investeringar . Det är tid att de få som har stora kapitaltillgångar och tar störst miljöutrymme bidrar mer till omställningen. För alla oss andra kommer omställningen att skapa större möjligheter, nya jobb, friskare liv och mer framtidstro. 5.1 Klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald måste mötas gemensamt Vår planet har ett antal gränsvärden som måste värnas för att goda livsförutsättningar ska vara möjliga för oss och kommande generationer. Klimatförändringen och den accelererande förlusten av biologisk mångfald och livskraftiga ekosystem är två av dessa gränsvärden som måste mötas med samma prioritet både nationellt och globalt. Globalt förbrukas genom vår produktion och konsumtion resurser från jorden som om vi hade tillgång till 1,7 jordklot. Trots att vi globalt sammanlagt konsumerar mer av jordens resurser än vad som är hållbart får många människor inte sin rättmätiga andel av miljöutrymmet. Om hela jordens befolkning konsumerade som en svensk i genomsnitt skulle det krävas mer än fyra jordklot. Om klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald ska kunna stoppas måste den ekonomiska politiken vara grön i meningen att den anpassas till de ramar som klimat och ekologi sätter upp. En jämlikare fördelning av resurser är en förutsättning för att kraftigt minskad total resursanvändning ska kunna kombineras med god materiell standard för alla, såväl i som globalt. Den ekonomiska tillväxten måste underställas en utveckling som är ekologiskt hållbar. En rik biologisk mångfald är grunden för vår framtida överlevnad och välfärd. Näringar i form av jordbruk, skogsbruk, fiske och mineralutvinning måste ske inom ramen för ekologiskt hållbara gränser med friska ekosystem och bevarad biologisk mångfald. Klimatförändringen påverkar den biologisk mångfalden. kan utarmning av ekosystemen även påverka klimatet och naturens förmåga att hantera klimatförändringar. Därför är det nödvändigt att hantera dessa kopplingar när åtgärder genomförs. I fördjupade utvärdering av miljömål (2019) konstateras att ekosystemen i hav, skogar, fjäll, sjöar och jordbruksmarker fortsätter att utarmas. För att miljömålen ska nås behöver de ekologiska sammanhangen i landskapet stärkas. I motion Biologisk mångfald (2021/22:V581) finns våra förslag för att bromsa utarmningen av biologisk mångfald. 6 Pandemin ger oss ett möjlighetsfönster för att möta klimatkrisen Världen befinner sig ett klimatnödläge. De tillfälliga utsläppsminskningar som skett under pandemin har endast haft en marginell betydelse på den globala uppvärmningen och våra möjligheter att nå de nationella klimatmålen. Men återhämtningen ut ur krisen skapar stora möjligheter för långsiktiga reformer som ökar takten i klimatomställningen. Denna möjlighet tycks dock gå regeringen spårlöst förbi. konstaterar i sin årliga rapport att det bara är en tiondel av regeringens återhämtningsinsatser som också bidrar till att uppnå de klimatpolitiska målen. anser att det behövs en tydlig färdriktning för hur coronakrisen också kan stärka möjligheterna för att ska bli ett fossilfritt välfärdsland. Ökade satsningar för att nå de långsiktiga klimatmålen undviker också så långt det är möjligt kostnader som följer på en förvärrad klimatkris och stärker samhällets beredskap och motståndskraft. anser att detta möjlighetsfönster bör användas för massiva investeringar i fossilfria transport- och energisystem och statliga stöd för hållbara industrier, näringar och bostäder för att minska utsläppen av växthusgaser. Därutöver krävs en rad nya styrmedel och åtgärder för att ska leva upp till ambition om begränsning till och för att ska ta sitt historiska ansvar för klimatkrisen. ser att klimatkrisen inte uppstått genom att enskilda människor gjort felaktiga val. Den kommer därför inte heller att lösas genom att vi lägger ansvaret för omställningen på enskilda människor. Utarmningen av ekosystemen och klimatkrisen är grundläggande samhällskriser som vi bara kan lösa tillsammans och där människors engagemang för att skapa hållbara lösningar ska tas till vara. Vi betonar att det är ekonomins sätt att fungera som måste förändras. Hur och vad vi producerar avgör om omställningen kan förverkligas. vill prioritera en stark och långsiktig förbättring av välfärden, utbildning och kultur, vård av ekosystemtjänster samt investeringar i grön teknologi och grön infrastruktur. Det handlar om sektorer som vårdar de ekologiska systemen eller präglas av jämförelsevis låg miljöbelastning och hög samhällsekonomisk produktivitet. Den gemensamma ekonomin och de offentliga investeringarna behöver växa. Skattehöjningar på de högsta inkomsterna och förmögenheterna, samt på sådant som belastar miljön behövs för att möjliggöra sådana ökade offentliga gröna investeringar och en utvecklad gemensam välfärd. Coronakrisen har ytterligare tydliggjort de redan stora ekonomiska klyftorna och stärker behovet av att klimatomställningen med nödvändighet måste genomföras med ett rättviseperspektiv och med sikte på minskade klyftor. Men den har också visat att beteenden kan förändras snabbt. Digitala möten som ersätter fysiska transporter, effektivare nyttjande av lokaler, ökad lokal turism och rekreation bidrar exempelvis till minskad klimatbelastning och stärkta förutsättningar för ökad hållbarhet. vill återstarta med nedanstående åtgärder för att möta klimatkrisen. 6.1.1 bör anta klimatmål om nollutsläpp har ett långsiktigt klimatmål att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Denna målsättning innebär att utsläppen från verksamheter inom ska vara lägre än utsläppen . För att klara de återstående får kompletterande åtgärder räknas in. Det kan t.ex. vara ökade upptag av koldioxid i skog och mark eller investeringar i andra länders utsläppsminskande åtgärder. vill öka ambitionen vad gäller när målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser senast ska vara uppnått för att vårt nationella mål ska vara i linje med målsättning. I den mån i inte får stöd för en sådan ökad målsättning avser vi att fortsätta att verka för att delmålen till 2030 och 2040 skärps med avseende på att målen ska nås genom egna nationella åtgärder för utsläppsminskningar och inte genom köp av utsläppskrediter. ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Vad som ovan anförs om klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1.2 Klimatmål bör uppnås genom egna nationella utsläppsminskningar Vi menar att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. I stället för köp av utsläppskrediter med tveksam miljöeffekt vill driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen och som inte ska användas för att nå vårt nationella klimatmål. Mot bakgrund av det anförda anser att köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. Ett klimatpolitiskt ramverk kan rätt utformat stärka möjligheter att ta ansvar för våra historiska utsläpp och bidra till att förverkliga målsättningar. anser dock att det antagna klimatpolitiska ramverket har brister för att vara i enlighet med ambitioner och i styrningen för att minska utsläppen från vår konsumtion. För att bidra till att den globala temperaturhöjningen begränsas till maximalt anser att måste skärpa sina nationella utsläppsminskningsmål och 2040. anser inte att utsläppsmålen för den icke handlande sektorn till 2030 och 2040 ska kunna nås genom ”flexibla mekanismer”. Det innebär att delmålen på utsläpp kan nås genom sådana åtgärder som t.ex. uppköp av utsläppskrediter i andra länder av målet. anser att kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Dessutom kan beroendet av ”flexibilitet” få till konsekvens att i internationella sammanhang kommer att driva på för en fortsatt användning av osäkra utsläppskrediter i stället för att de industrialiserade staterna tar ansvar för sina historiska utsläpp genom utsläppsminskningar på hemmaplan. Etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1.3 Det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras rekommenderar att ett stoppdatum införs för försäljning av fossila drivmedel. Man anser att det är väsentligt att färdriktningen, slutmålet och tidsramen för omställningen till fossilfria transporter framgår tydligt för såväl privata investerare som statliga myndigheter och andra som har i uppdrag att genomföra politiken. Detsamma gäller för enskilda konsumenter. Tydlig information om vilka drivmedel som kommer att vara tillgängliga är viktigt för att kunna fatta beslut om att köpa en ny bil . Det är också viktigt i ett längre perspektiv, för tillgången och priserna på användbara begagnade fordon. Därför anser att ett formellt slutdatum bör slås fast för försäljningen av fossila drivmedel och att det bör omfatta såväl vägtransporter som arbetsmaskiner. Vi befinner oss i ett klimatnödläge som kräver tydlig inriktning och målsättning för att leva upp till målsättning. ska enligt leva upp till ambitionen att bli det första fossilfria välfärdslandet och vi måste agera efter det utsläppsutrymme som återstår. Vi menar att det är av yttersta vikt att det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta genomförs. För att lyckas med en sådan omställning måste statens roll i klimatomställningen kraftigt stärkas för att genomföra omfattande elektrifiering och transporteffektiva åtgärder. vill genomföra massiva klimatinvesteringar för att stärka allas rätt till hållbara transporter i hela vårt land. Även de som bor på landsbygden och inte har något annat alternativ än bilen för att ta sig till jobbet måste ges förutsättningar att vara en del i omställningen. Det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1.4 bör införa en koldioxidbudget Regeringens klimatpolitiska handlingsplan som antogs 2019 bedömdes av som helt otillräcklig för att nå klimatmålen bortom 2020 och uppfyllde inte klimatlagens krav på redovisning. delade rådets bedömning och presenterade i följdmotion 2019/20:3480 med anledning av proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan 74 åtgärder till för att stärka handlingsplanen. IPCC:s nya delrapport visar att klimatkrisen ytterligare förvärrats och att det krävs snabba åtgärder för att minska utsläppen och hålla sig inom den globala koldioxidbudget som återstår för att begränsa temperaturökningen till . I planen nämns IPCC:s dåvarande bedömning att en global koldioxidbudget på strax över förbrukas med rådande utsläpp. Men regeringen har inte beräknat konsekvenserna av detta för svensk del och en svensk koldioxidbudget saknas därmed. Däremot har det konstaterats att inte ens de otillräckliga svenska klimatmålen nås med nuvarande styrmedel. anser inte att det i nuvarande klimatnödläge är acceptabelt att klimatpolitiska handlingsplan inte lever upp till vare sig klimatlag eller del av . Det klimatpolitiska ramverket behöver kompletteras med en utsläppsbudget som är kopplad till nödvändiga styrmedel för utsläppsminskningar. bör anta en koldioxidbudget med styrmedel som baseras på hur stor mängd koldioxid vi maximalt fortsatt kan släppa ut nationellt för att leva upp till målsättning om global temperaturökning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1.5 Skapa ett omställningsråd Klimatkrisen kräver stora offentliga investeringar där staten som aktör är avgörande. för att verkställa befintliga strategier i klimatomställningen behöver stärkas för att uppnå förbättrad samordning. Ett omställningsråd skulle kunna stärka samordningen i klimatpolitiken mellan staten, regionerna och kommunerna för att uppnå beslutade klimatmål och strategier. En sådan stärkt samordning skulle även gynna privata aktörer då det gynnar ökad tydlighet och långsiktighet. Ett omställningsråd bör även ges ett brett uppdrag att analysera hur statens roll kan stärkas genom utökat ansvar för klimatomställningen gällande nödvändiga resurser och tillgångar som marknaden inte bedöms kunna tillgodose i nödvändig utsträckning. Den brist på cement som riskerar att uppstå och ge effekter för omställningstakten p.g.a. Cementas bristfälliga miljöansökningar är ett sådant exempel där ett omställningsråd bör ges i uppdrag att analysera hur staten kan agera för att privata bolags agerande inte blir en bromskloss i omställningen. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på utformning av ett omställningsråd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1.6 Stärkt gemensam välfärd och offentliga investeringar minskar utsläpp och klyftor har genomfört privatiseringar och avregleringar av det gemensamt ägda och det offentligt drivna. Avregleringar inom järnvägssystemet och elmarknaden har exempelvis påtagligt försvårat möjligheter att rusta vår infrastruktur i enlighet med vad klimatomställnigen kräver. Den alltmer konkurrensutsatta och privatiserade välfärdssektorn resulterar i ökat antal klimatbelastande transporter när elever i högre omfattning inte längre går i närmaste skola och när konkurrerande hemtjänstbolag ökar behovet av transporter till brukare när samordningsvinster går förlorade. Därutöver dränerar privatiseringarna den offentliga ekonomin när vinstdrivande utförare inte längre lever upp till sina åtaganden. vill i stället att vinstjakten inom välfärden ska upphöra och att den gemensamt finansierade välfärden ska stärkas genom att de med högst inkomster får bidra genom högre beskattning. En sådan skattepolitik begränsar konsumtionsutrymmet för dem som belastar klimatet mest, minskar de ekonomiska klyftorna och skapar ökat utrymme för offentligt finansierade klimatsatsningar. Den gemensamma ekonomin och de offentliga investeringarna behöver växa. Skattehöjningar på de högsta inkomsterna och förmögenheterna samt på sådant som försämrar miljön behövs för att skapa nödvändigt utrymme för sådana ökade offentliga investeringar och en utvecklad välfärd. 6.2 Prissättning av växthusgasutsläpp 6.2.1 Klimatskadliga subventioner ska avvecklas subventionerar användning av fossila bränslen med . Det motverkar omställningen till ett fossilfritt samhälle. De klimatskadliga subventionerna kan bestå av t.ex. stöd eller skattelättnader och en stor del av dessa subventioner finns i inom industri- och transportsektorn. Ett flertal internationella organisationer, exempelvis världshandelsorganisationen och (och utveckling), har definierat vad som ska räknas som subvention. Enligt Europeiska kommissionens Färdplan för ett resurseffektivt (2011) skulle miljöskadliga subventioner ha fasats ut , med beaktande av påverkan på svaga grupper, men endast några få subventioner har avvecklats av regeringen. Regeringen bör återkomma med handlingsplan för hur återstående klimatskadliga subventioner skyndsamt kan avvecklas i närtid. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ett antal olika modeller för detta har utvecklats i . Förutom att ett tak sätts för utsläppen kan många andra fördelar finnas. Vi vet att höginkomsttagare, och män generellt, orsakar högre utsläpp av växthusgaser än låginkomsttagare och kvinnor. I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem innebära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag bl.a. för hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2.3 EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) måste skärpas anser att målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. höjs den linjära reduktionstakten för EU ETS till . Detta är tänkt att leda till nettonollutsläpp . Detta är en otillräcklig takt för att vara i enlighet med mål. bör därför verka för att reduktionstakten höjs avsevärt. För tillfället är priset på utsläppsrätter förhållandevis högt men ett minimipris på utsläppsrätter bör även införas så att konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp inte saktar ned omställningen. Dessutom behöver systemet förändras i grunden även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländernas klimatarbete. bör inom EU verka för att en sådan reformering i grunden görs av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Vad som ovan anförs om reformering av EU:s utsläppshandelssystem bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.1 AP-fonderna ska placeras hållbart utan fossila investeringar Regeringen har genomfört ändringar i AP-fondernas placeringsregler. Dessa ändringar är välkomna men långtifrån tillräckliga och fortfarande finns åtskilliga miljarder investerade i fossila tillgångar i AP-fonderna. uppfattning är att AP-fondsmedlen inte bör utnyttjas i spekulativa syften, utan bör förvaltas utifrån långsiktiga, samhällsekonomiska kriterier. Befintliga investeringar i fossilindustrin inom AP-fonderna bör avvecklas och samtliga AP-fonder bör ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. Våra förslag för hållbara AP-fonder presenteras i motionen AP-fonderna (2021/22:V703). 6.3.2 bör inrätta en grön statlig investeringsbank har ett stort behov av ökade investeringar för en grön omställning. Det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att vi demokratiskt ska kunna styra samhällsutvecklingen i en hållbar riktning. Det behövs därutöver och på kortare sikt en statlig grön investeringsbank för att öka investeringar i hållbara lösningar där marknadens kortsiktiga vinstinriktning inte förmår täcka de långsiktiga behoven. Vi menar att det är fullt möjligt att kombinera dessa investeringar med god avkastning. inrättade 2012 en statlig grön investeringsbank (dessvärre senare privatiserad av Toryregeringen). mobiliserade den stora investeringsbelopp främst i de tre huvudområdena havsbaserad vindkraft, energieffektivisering och avfallshantering och bidrog till stora utsläppsminskningar. En statlig investeringsbank i skulle med egna medel och genom att mobilisera offentligt och privat kapital kunna leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur, förnybar energi, klimatanpassning och annat som bidrar till omställningen. En statlig grön investeringsbank kan också fylla det tomrum på tillväxtkapital som många små och medelstora svenska miljöteknikföretag upplever när de vill växa. Investeringsbanken bör bl.a. ha till uppgift att på affärsmässiga grunder utveckla dessa svenska miljöteknikföretag genom lånefinansiering till låg ränta. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man skulle se över möjligheterna att inrätta ett sådant lånegarantiinstrument i syfte att förbättra förutsättningarna för gröna investeringar med den brittiska gröna investeringsbanken () som förebild. Det är mycket angeläget att detta arbete nu kommer framåt. För att underlätta omställningen anser att senast vid utgången av 2023 ska ha inrättat en grön statlig investeringsbank med i eget kapital. Regeringen bör tillse att förutsättningarna för att inrätta en grön statlig investeringsbank är utredda. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.3 Inrätta en statlig grön omställningsfond anser att den statliga finansieringen för klimatsatsningar kraftigt behöver intensifieras. Marknaden kan inte lösa klimatkrisen. För att stärka statens finansiella möjligheter till investeringar i klimatvänlig produktion bör en statlig grön omställningsfond inrättas. Med en statlig fond kan intäkter genom avgifter på klimatskadlig verksamhet finansiera investeringar eller subventioner för nya energisnåla bostäder, fossilfria transporter eller förnybar energi.