mot · H9023247 · 2021-10-04 00:00:00 — En liberal och internationell utvecklingspolitik bortom 2030 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt bistånd tydligare måste utgå från de svenska mervärden som kan bidra till att uppnå prioriterade målsättningar i uppfyllandet av Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det internationella utvecklingssamarbetet i EU och FN behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk bistånds- och utvecklingspolitik ska sträva efter att skapa långsiktig förändring genom att angripa grundorsakerna till problemen, fungera som hävstång för utveckling, bygga långsiktiga relationer och göra områden och länder biståndsoberoende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler aktörer inklusive näringslivet behöver bidra till en hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka förankringen till det svenska samhället och öka det bilaterala biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhet är både ett mål i sig och en förutsättning för att utrota fattigdom och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnors och flickors samt hbtqi-personers lika rätt till politiskt inflytande och beslutsfattande, ekonomisk egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, frihet från våld och rätt till fred och säkerhet är fundamentalt viktigt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att stärka jämlikt beslutsfattande i det internationella klimatsamarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biståndsbudgeten kan fungera som hävstång för utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt utvecklingssamarbete behöver fokuseras ytterligare för att åstadkomma långsiktig förändring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hållbara jobb ska vara en tydlig fokusering i svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatomställning och tillgång till grön energi ska vara en tydlig fokusering i svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att demokratisk utveckling och rättsstatens principer ska vara en tydlig fokusering i svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingsbiståndet tydligare behöver bidra till inkludering av personer på landsbygden, inte minst kvinnor, med särskilt fokus på att öka produktionen och förädlingsvärdet inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordbruksbistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska internationella utvecklingsbiståndet behöver samordnas bättre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stå upp för enprocentsmålet i biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktig finansiering av utvecklingsbiståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fungerande skattesystem i utvecklingsländer är viktigt för en hållbar utveckling och mindre korruption och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en stark röst för ett bättre multilateralt system och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt bistånd inte ska gå till finansiering av investeringar, exempelvis via investeringsbankerna, som bidrar till att stärka auktoritära regimers regionala eller globala makt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handels- och biståndspolitiken tydligare behöver hänga samman och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU tilldelar samma preferenser gällande ursprungsregler och tullfrihet, inklusive jordbruksprodukter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU börjar förhandla om ett ekonomiskt partnerskap med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Afghanistanstrategi behöver uppdateras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver göra ett omtag vad gäller biståndets utformning till och tillkännager detta för regeringen. Internationell utvecklingspolitik i en ny geopolitisk brytningstid En global världsordning växer nu fram som är präglad av maktförhållanden och en värderingskonkurrens där de normer som format vår värld sedan allt mer tunnas ut. I den tidsepok vi har vuxit upp under har klassiska liberala värden som frihandel och mänskliga rättigheter varit den självklara . I den tidsepoken sågs dessa värden som allmängiltiga och det talades till och med om ”historiens slut” i meningen att mänskligheten äntligen enats om en uppsättning normer och värderingar. Utmaningen låg inte längre i att definiera målen och inriktningen för utveckling. Utmaningen låg i att så snabbt som möjligt uppnå målen. ifrågasätts denna liberala världsordning av allt fler. Kritik mot den liberala världsordningen och globaliseringen framförs från olika håll. Udden är riktad både mot den gamla världsordningens förmåga att faktiskt leverera utveckling och mot dess normativa legitimitet. Kritiken sträcker sig även till liberala staters internationella utvecklingsagendor, som av många upplevs som alltför ideologiskt styrda och med ett skadligt uppifrånperspektiv. I globaliseringens kölvatten ser vi en klimatkris och minskning av biologisk mångfald som drivs av företag som saknar hållbarhetsnormer och ansvarstagande ägare, och där många verkar i länder utan en fungerande rättsstat präglade av korruption och maktmissbruk. som generationer av ungdomar i fattigare länder lämnat fattigdom och kan se fram emot betydligt längre liv än sina föräldrar är vägen till ett arbete och motståndskraft mot naturkatastrofer och pandemier ofta bräcklig. Förväntningarna på ökad frihet, tillväxt och välfärd hos en generation som vuxit upp med en ökande BNP och globala vaccinationsprogram omvandlas alltför sällan till trygga jobb och egenmakt. Den inrikespolitiska debatten i och EU, inklusive i , präglas av fragmentering och allt skarpare ideologiska skiljelinjer som ställs mot varandra. Globalt rör vi oss tillbaka mot en polariserad världsordning präglad av skarpa ideologiska skiljelinjer där det system av institutionaliserat globalt samarbete som präglat efterkrigstiden saknar starka förkämpar. När globalisering och liberalism alltmer ifrågasätts växer nu konturerna av en alternativ världsordning fram. Vi går från en multilateral värld präglad av liberala ideal om öppenhet och frihandel till en värld med globala block och regionala stormakter där var och en propagerar för sin världsbild och sitt normsystem. Det tydligaste exemplet är växande globala maktambitioner där genom politiken för “Ett bälte, en väg” saluför en djupgående och massiv utvecklingsagenda, men präglat av egenintressen och utan Agenda 2030:s liberala normativa grund. slår istället mynt av sin unika profil som ett land som på samma gång är en supermakt och ett utvecklingsland, vilket är en kombination med stark attraktionskraft för afrikanska ledare då den också legitimerar auktoritärt styre och rimmar till synes väl med en etablerad postkolonial kritik mot västvärlden. I denna brytningstid vill vi i tydliggöra vår politik för internationell utveckling. När vi nu står i en systemkonflikt där auktoritära och nationalistiska intressen utmanar den liberala världsordningen tar vi klart ställning för liberalism, jämlikhet och öppenhet och utformar en politik där internationellt utvecklingssamarbete kan spela en strategisk roll. Centrala ställningstaganden för internationella utvecklingspolitik utvecklingspolitik baseras på fem centrala ställningstaganden. Ställningstagandena ger en långsiktig riktning för hur vill utforma internationella utvecklingspolitik Jämställdhet - ett mål i sig och en förutsättning för att utrota fattigdom och förtryck Jämställdhet är såväl ett mål i sig som en förutsättning för att kunna utrota fattigdomen och ofriheten i världen. Antiliberala och traditionella värderingar cementerar i många samhällen patriarkala strukturer där kvinnor och flickor ges ett lägre värde än män och pojkar. Det är vi starkt emot. Kvinnors och flickors rättigheter gäller på livets alla områden. Kvinnor, flickors och HBTQI-personers lika rätt till politiskt inflytande och beslutsfattande, ekonomisk egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, frihet från våld och rätt till fred och säkerhet är fundamentalt för . som jämställdhet är ett fundamentalt mål för är det också en effektiv strategi för hållbar utveckling. När flickor och kvinnor får bättre tillgång till formella arbeten, politiska positioner, utbildning, landrättigheter, och är fria från könsrelaterat våld, ökar också deras välstånd, egenmakt och därmed deras förutsättningar att vara aktiva aktörer, bidra till de samhällen de lever i och till en hållbar utveckling. När kvinnor involveras i fredsprocesser blir förutsättningarna för en varaktig fred bättre. När förutsättningarna för återuppbyggnad finns efter en konflikt, i varje sådant läge där det finns en chans att bygga till någonting bättre, måste kvinnors meningsfulla deltagande finnas med också utformningen av investeringsprogram, i infrastrukturprogram osv där och bidrar till finansieringen. Det kan påverka genom en samstämmig politik i multilaterala och bilaterala forum. Jämställdhetsarbetet kan inte utföras i ett vakuum utan måste ske integrerat med politiska, socioekonomiska och kulturella utvecklingsprocesser. Det är avgörande att pojkar och män inkluderas i arbetet. Vi kommer alltså aldrig att kunna lyfta världens fattiga och minska fattigdomen globalt om vi inte anlägger ett jämställdhetsperspektiv när vi utvecklar vår politik. Jämställdhet är därför en strategiskt viktig faktor för utveckling och ett genomgående perspektiv i samtliga ställningstaganden i denna rapport. Förstärk förankringen till det svenska samhället och öka det bilaterala biståndet Det svenska bilaterala biståndet utgör av den totala biståndsbudgeten och präglas av hög kvalitet och goda resultat. Det bilaterala biståndet gör det möjligt för att styra resurserna till insatser som mycket tydligt genomsyras av de värderingar som vi anser ska ligga till grund för allt svenskt bistånd, såsom jämställdhet, demokrati och hållbarhet. Det bilaterala biståndet skapar dessutom förutsättningar för en demokratisk förankring i och deltagande av det svenska samhället i utvecklingsagendan. är en stark förespråkare av det multilaterala systemet och vi ser att multilaterala aktörer har en viktig roll i utformningen och genomförandet av internationell utveckling. Men vi ser att mycket finansiering går via de multilaterala kanalerna även när det bilaterala biståndet skulle kunna ge bättre utvecklingsresultat. förespråkar därför en betydlig ökning av det bilaterala biståndet och vi presenterar i den här rapporten konkreta insatser för att stärka det svenska bilaterala, biståndets möjligheter att uppnå ännu bättre resultat. ser ett stort värde i en utvecklingspolitik där breda lager av det svenska civila samhället och näringslivet är direkt engagerade. De utgör den historiska grunden för internationella utvecklingssammanhang och är en förutsättning för framgångsrika arbete på området. Medan offentliga utvecklingssamarbete i många olika länder sträcker sig fem decennier bakåt i tiden har representanter från vissa delar av det svenska samhället ett hundraårigt engagemang bakom sig. Det offentliga biståndet ska därför inriktas på att möjliggöra hela det samlade svenska samhällets engagemang i utvecklingspolitiken. Genom att bredda och fördjupa engagemanget i ökar dessutom den demokratiska förankringen av vårt internationella utvecklingssamarbete. Det civila samhället har en central roll i det internationella utvecklingssamarbetet. Här finns en lång tradition av och djup kunskap om utvecklingsfrågor, goda kontakter på både lokal och nationell nivå, och en mycket värdefull folklig förankring som skapar förståelse och legitimitet för utvecklingsfrågor hos den svenska allmänheten. Målen i Agenda kan inte uppnås utan det privata näringslivets aktiva och ansvarsfulla engagemang. Men det är också värdefullt att det svenska näringslivet får en tydligare och mer självklar roll i det svenska utvecklingssamarbetet för att säkra samhällsförankringen och fortsätta bygga på de långsiktiga relationerna med partnerländer som kan leva vidare när det svenska biståndet kan avvecklas. Privata företag är motorer för innovationer och investeringar, de skapar arbetstillfällen, ökar skattebasen och driver på offentliga investeringar i infrastruktur. Svenskt näringsliv är världsledande inom en rad områden som är avgörande för att möta de globala utmaningarna som är kopplade till tematiska fokuseringar i utvecklingspolitiken. En större närvaro av fler svenska aktörer i utvecklingspolitiken utöver det civila samhället och näringslivet, såsom akademin, investerare och kooperationer, ger ett starkt bidrag till en snabbare utveckling bort från fattigdom och ofrihet och skapar en bredare grund för relationer i det internationella utvecklingssamarbetet. Fokusera det svenska utvecklingssamarbetet än mer De globala utmaningarna som Agenda 2030 identifierar präglas av stor komplexitet och pekar på behovet av djup kunskap och långsiktiga förändringar. internationella utvecklingssamarbete ska användas för att bidra till en djupgående och beständig förändring. Det görs genom att bekämpa grundorsakerna till fattigdom och förtryck, inte enbart dess konsekvenser. Bara så kan utvecklingssamarbetet nå sitt övergripande mål om att utrota fattigdomen och att avveckla sig självt. har gedigen kunskap inom många olika områden och vårt utvecklingssamarbete håller hög kvalitet. Men kan och ska inte göra allt. Även om intentionen är god är det svenska utvecklingssamarbetet så tunt utspritt i många länder och på många tematiska områden att förmåga att göra bestående skillnad riskerar att urholkas. För att det svenska biståndet ska kunna bidra till djupgående förändring och fungera som en effektiv hävstång krävs därför en ökad fokusering av internationella engagemang. En fokusering av det svenska biståndet ska ta utgångspunkt i vilka av de Globala målen i Agenda och målsättningarna i Parisagendan som svenska aktörer bäst kan bidra till att nå. Vi är bra på mycket men behöver bli bättre på att fokusera på det vi är bäst på. Vi ska verka där vi kan göra mest skillnad, och där ska vi vara världsledande. Genom att uppmuntra andra länder att följa samma principer och genom att verka för en god samordning inom EU och i andra forum skapas en effektiv och rationell arbetsfördelning för internationell utveckling. vill därför kraftsamla och fokusera det svenska utvecklingssamarbetet runt tre tematiska områden: (1) Hållbara jobb, (2) Klimatomställning och grön energi samt (3) Demokrati och rättsstatens principer. Bortom biståndet - biståndsbudgeten som hävstång för utveckling Volymen på de investeringar som krävs för att uppnå en hållbar utveckling överstiger vida det samlade biståndets volymer. Inte ens de samlade privata och offentliga investeringar som görs för hållbar utveckling räcker för att uppnå målen i Agenda . Enligt FN:s egna beräkningar krävs det sammantaget minst en fördubbling av investeringarna i hållbarhet för att nå dessa mål. Utan ett brett och nära samarbete med privata investerare och näringslivet som fokuserar på ett ökat engagemang kommer hållbarhetsmålen inte att uppnås. ser därför att en av biståndets viktigaste roller är att frigöra engagemang och investeringar bortom biståndsbudgeten och att skapa förutsättningar för andra och större kapitalflöden som bidrar till hållbar utveckling. vill fortsätta att investera en procent av BNI till den internationella utvecklingsagendan. Det enprocentiga bidraget ska ses som ett medel för att mobilisera betydligt större volymer från andra aktörer. Vi vill att det internationella biståndet används som en hävstång för att mobilisera större krafter i näringsliv, stater, civilsamhälle och i internationella system. Hävstångseffekten skapas genom att det internationella biståndet mobiliserar såväl kapital, engagemang, tid som innovation. På så sätt kan värdet av varje skattekrona som investeras i de Globala målen mångfaldigas. Genom att använda det internationella utvecklingssamarbetet som en hävstång för mobilisering av andra resursflöden byggs en tydlig väg bort från ett biståndsberoende till förmån för en övergång till bredare relationer. vill att svensk internationell utvecklingspolitik ska bygga på en tidsatt nollvision för utvecklingspolitiken i varje land där vi är verksamma. Vi har varit med och byggt upp vad som ofta framställs som det svenska biståndets adelsmärke, nämligen långsiktiga relationer och partnerskap. Detta är vi stolta över. Vi vill därför sätta tydliga mål för att fasa ut utvecklingspolitiken i land efter land och där istället bygga bredare relationer inom handel, kultur och forskning. Dessa mål ska ställas upp mot en tydlig och realistisk tidslinje i varje land där vi bedriver utvecklingspolitik. När vi uppnått de resultat som vi vill ska vi fasa ut biståndet och växla upp bredare relationer. Att fokusera på biståndsbudgeten som hävstång för bredare resursflöden ser vi som den snabbaste vägen bort från biståndsberoende. Förbättra det internationella utvecklingssamarbetet i EU och FN vill att ska verka för samarbeten inom EU och FN som effektivt bidrar till att främja internationell utveckling och säkerställa liberala värderingar. historiska roll inom utvecklingssamarbetet ger en mycket god grund och stor legitimitet för en stark svensk röst i världen. Vi är och ska utveckla vår roll som fanbärare i det multilaterala systemet för ökad jämställdhet, fattiga människors perspektiv, klimatet och frihandel. Den förändrade geopolitiken innebär att den världsordning som skapades efter utmanas av en fragmentering där regionala block saluför alternativa världsbilder och normsystem. roll som internationell aktör är starkt försvagad och oavsett vem som sitter i Vita huset har nationalistiska strömningar växt sig starka i landet. Varken EU eller FN fyller det vakuum som tillbakadragande skapat EU:s externa dimension försvagas av medlemsstater som är upptagna av svag intern samordning och olika syn mellan länder på hur EU ska utvecklas. FN-systemet genomgår regelmässigt reformer för ökad effektivitet men lider av strukturella trögheter som fördunklar en tydlig normativ vision och förhindrar den exekutiva slagkraft som behövs. Trots detta står det klart för att både FN, EU och behöver vara närvarande och starka aktörer internationella aktörer. Tillsammans behöver vi stå upp för liberala värderingar som lett till utveckling och större jämlikhet och välstånd för fler runt om i världen. Och vi behöver göra det i mer än i ord. som nära relation med FN är en styrka utgör det även en risk om kraven på effektivitet och leverans sjunker. Varje skattekrona ska förvaltas för största möjliga hållbara resultat för fattiga människor och global utveckling. Vi ska inte förvänta oss något annat än god kvalitet, effektivitet, transparens och leveranssäkerhet av FN. Därför måste även FN-systemets förmåga att bidra utsättas för en ökad konkurrens genom systematisk och transparent jämförelse och där de olika FN-organisationernas leveranskapacitet ställs mot tydliga alternativ. vill att när väljer att samarbeta med FN-organisationer ska det göras utifrån en tydlig bild av att detta är det mest effektiva sättet att uppnå hållbara resultat med fattiga och ofria människors behov i centrum. som vi vill öka trycket på effektivitet och resultat inom FN-systemet vill vi öka möjligheterna för svenska aktörer inom det offentliga, näringslivet, civilsamhället och forskningen att bidra till global utveckling. Vi tror att detta kommer att leda till en viktigare roll för svenska aktörer och att en större andel medel förvaltas av dessa i partnerskap med aktörer i utvecklande och mer utvecklade länder. Vi sätter medvetet inget mål för andelen av biståndet som bör gå via bilaterala respektive multilaterala kanaler men vi slår fast principen att utgångspunkten för val av kanal ska vara förmågan att hållbart och långsiktigt bidra till global utveckling. Samma krav på effektivitet, måluppfyllelse och tydligt genomslag för svenska värderingar ska gälla i vår relation till utvecklingssamarbete, även om storleken på vårt ekonomiska bidrag är mindre rörligt än vad som är fallet med FN. vill att söker olika vägar att växla upp våra erfarenheter av internationellt utvecklingssamarbete inom EU. Fokusera för djupgående förändring De globala utmaningarna som Agenda 2030 identifierar präglas av stor komplexitet och pekar på behovet av djup kunskap och långsiktiga förändringar. internationella utvecklingssamarbete ska användas för att bidra till en djupgående och beständig förändring. Det görs genom att bekämpa grundorsakerna till fattigdom och förtryck, inte enbart dess konsekvenser. Bara så kan utvecklingssamarbetet nå sitt övergripande mål om att utrota fattigdomen och att avveckla sig självt. Ofta är grundorsakerna komplexa och kräver samordning på alla nivåer, från den lokala till den internationella, och att aktörer från samhällets olika sektorer samarbetar för att nå samma mål. har gedigen kunskap inom många olika områden och vårt utvecklingssamarbete är ofta världsledande. Men även om och när vi är bäst i världen vad gäller utvecklingspolitik så räcker inte det. Det krävs en substantiell ökning i volym och effektivitet för att göra bestående skillnad. är det svenska utvecklingssamarbetet så tunt utspritt i många länder och på många tematiska områden att förmåga att göra bestående skillnad riskerar att urholkas. För att det svenska biståndet ska kunna ha en avgörande betydelse krävs att det utformas för att fungera som en effektiv hävstång på andra förändringsaktörer inom marknad och civilsamhälle och att det verkar fokuserat inom ett mindre antal områden. En fokusering av det svenska biståndet ska ta utgångspunkt i de Globala mål i Agenda och de målsättningar i Parisagendan som svenska aktörer bäst kan bidra till att nå. Vi är bra på mycket men behöver bli bättre på att fokusera på det vi är allra bäst på. måste våga välja väg och fokusera där vi har bäst förutsättningar att bidra till bestående och hållbar utveckling. I de länder där vi väljer att gå in med långvarigt bilateralt stöd är det av stor vikt att vi bygger upp landspecifik kompetens på UD och Sida, för att kunna verka effektivt och för att kunna kanalisera nödvändiga resurser. Vi ska verka där vi kan göra mest skillnad, och där ska vi vara världsledande världsförbättrare. För att öka genomslaget av det svenska internationella utvecklingssamarbetet behövs ett fokus som möjliggör hållbara resultat. vill därför kraftsamla det svenska utvecklingssamarbetet runt tre tematiska mål som är centrala för det övergripande målet om minskad fattigdom och frihet från förtryck. Alla tre mål är sprungna ur och bidrar till de 17 globala målen för hållbar utveckling.