ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021236 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra en översyn av regelverken för elsparkcyklar och tillkännager detta för regeringen. Det har blivit väldigt populärt med att använda elsparkcyklar, och det blir allt vanligare i större städer att det finns olika företag som hyr ut för en kortare eller längre sträcka. Det finns regler som gäller för de olika typer av elsparkcyklar som finns och det ställer också olika krav på de som ska använda dem. Regler för en del elsparkcyklar är desamma som för cykel, men man får inte skjutsa. Om elsparkcykeln går fortare än 20km/timmen eller har en starkare motor än gäller helt andra regler. Då räknas den inte som en cykel utan kan bedömas som en moped och då krävs förarbehörighet. Det är ibland oklart vad som gäller. Många barn och ungdomar färdas på elsparkcyklarna men de är kanske inte alltid medvetna om vilka regler som gäller för just den modellen. Det är den som kör elsparkcykeln som har ansvar att veta vilka regler som gäller för just den valda modellen. Det är inte ovanligt att man ser mer än en person färdas på elsparkcykeln och det är inte ovanligt att man ser att vuxna och ungdomar skjutsar barn, vilket man inte får, och är man krävs det att man bär hjälm. Vi ser allt fler olyckor som händer där elsparkcyklar är inblandade och det finns mycket okunskap vilka regler som gäller. Vuxna skjutsar sina barn, ungdomar tar med en kompis på en tur och de flesta använder inte hjälm. Många upplever att elsparkcyklarna ligger slängda på trottoarer eller är parkerade på olämpliga platser. Då elsparkcyklarna färdas väldigt tyst fram på gång och cykelbanor så kan det bidra till att öka olycksrisker för gångtrafikanter. Det behövs en översyn över regelverk och eventuell förändring av lagstiftningen för att öka tydligheten kring vilket ansvar var och en har som kör och vilket ansvar som förväntas på den som hyr ut elsparkcyklar för att förhindra olyckor.
mot · H9021237 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att gå vidare med förslag om avskrivning av studieskulder för de som flyttar till glest befolkade orter, och detta tillkännager för regeringen. Utbildningsnivån i landet varierar stort. Andelen människor med akademisk utbildning är hög i lärosätenas nära geografi. Men från lärosätena sjunker utbildningsnivån i befolkningen drastiskt. Många kommuner i glest befolkade områden kämpar med kompetensförsörjningen och både offentlig och privat sektor har svårt att rekrytera personal. (SOU:2020:8) föreslår att nyutexaminerade ska få sin studieskuld avskriven om de flyttar till glest befolkade orter. Om vi använder som exempel skulle det röra sig om kommuner som , eller . föreslog att regeringen ska utreda möjligheten att införa avskrivning av studiemedel som incitament för människor med akademisk examen att bosätta sig eller bo kvar i de kommuner som har omfattande demografiska problem och därpå följande kompetensförsörjningsbekymmer. hänvisar till att en motsvarande satsning finns i och har fått avsedd effekt. tog upp förslag och förordade också en vidgning av vilka kommuner som skulle omfattas så att det skulle komma att gälla 60 kommuner istället för 23. De tröskeleffekter och gränsdragningsproblem som förslaget sannolikt skulle ge upphov till skulle, liksom förslagets kostnader och omfattning, behöva utredas närmare. förordar liksom att regeringen utreder förslaget vidare. Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna från borde regeringen överväga att gå vidare med och närmare utreda förslag om avskrivning av studieskulder för de som flyttar till glest befolkade områden.
mot · H9021238 · 2021-09-30 00:00:00 — Landsbygdslån och statliga kreditgarantier ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad tillgång till kapital för landsbygder och tillkännager detta för regeringen. För att hela inte bara ska leva, utan också utvecklas, är tillgången till kapital centralt. Det måste gå att låna pengar vare sig det gäller husbygget, renoveringen eller investeringen i företaget. Ett växande problem är svårigheterna att få lån i våra glest befolkade regioner. Det satsas mer riskkapital och innovationsmedel i städer än på landsbygder. För att förnyelse, utveckling och omställning ska ske måste tillgången till finansiellt kapital förbättras. Företagarnas undersökning visar att en majoritet av företagarna på landsbygder som har gjort en investering ansåg att det var svårt att få extern finansiering. Vidare är bankernas centralisering ett problem då företag på landsbygderna är särskilt beroende av banklån eftersom andra externa finansieringsalternativ, exempelvis riskkapital, är mindre tillgängliga i dessa områden. Det är också viktigt att bankerna känner till de lokala villkoren och därför gör realistiska bedömningar om bärkraften i en idé. Mot bakgrund av utvecklingen finns det skäl att se över hur staten kan vidta åtgärder i de områden där marknaden misslyckas med att tillhandahålla kapital. Ett sätt är att vidare undersöka möjligheterna att inrätta statliga kreditgarantier eller så kallade landsbygdslån.
mot · H9021239 · 2021-09-30 00:00:00 — Mänsklig sjukförsäkring är en självklarhet i ett välfärdsland som ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjukförsäkringen och och tillkännager detta för regeringen. Pandemin visar mycket tydligt att människors hälsa är det allra mest centrala och att samhällets skyddsnät måste hålla när man drabbas av sjukdom. Alltför ofta möter jag industriarbetare som vittnar om att sjukförsäkringen inte ger den trygghet man bör ha rätt till. Det här är människor som har varit med och finansierat sjukförsäkringen som inte känner tryggheten att de kan få ersättning när de behöver den. En medlemsundersökning bland medlemmar i fackförbundet visar att sex av tio är oroliga att de inte skulle klara sin ekonomi vid en längre tids sjukdom. Regeringens snabba och resoluta agerande under pandemin var mycket bra och väl avvägt. Åtgärderna syftade till att minska smittspridningen, minska belastningen på sjukvården, stärka den ekonomiska tryggheten samt lindra konsekvenserna för arbetsgivare. Detta visar att det går att reformera de politiskt laddade trygghetssystemen. Regeringen har tagit flera steg i rätt riktning. Bland annat ska prövningar mot fiktiva jobb upphöra. Mer behöver göras på området. Fenomenet att en person kan bedömas för frisk för att få sjukpenning, men för sjuk för att arbeta är förödande för den som är sjuk. Detta sjuka fenomen uppstår när Arbetsförmedlingens arbetsförmågeutredningar underkänns av , vilket visar på bristande förmåga till samordning och samverkan mellan berörda myndigheter. En myndighet bör få avgörandet i arbetsförmågebedömningen. Ge behandlande läkares sjukintyg större tyngd. Det är inte hållbart att en person som drabbats av sjukdom ensam ska behöva ta ansvar för att få fram ett sjukintyg som håller för rätten till sjukpenning. Om det finns behov av kompletteringar till ett sjukintyg bör myndigheten åläggas att ta det med sjukvården direkt. utredningar måste bli bättre. Inspektionen för socialförsäkringen har granskat avslag på sjukpenning. I av fallen fann de att avslagen var väl utredda. Rehabiliteringskedjan bör ha ett tydligare uppdrag att stötta och hjälpa individen för att återgå i arbete, genom insatser för rehabilitering och arbetsanpassning.
mot · H902124 · 2021-09-22 00:00:00 — En optimalt nyttjad järnväg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna kring vite på ej nyttjade beviljade spårlägen på järnväg för att skapa en optimalt nyttjad infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. I lever vi med stora brister i kapacitet på våra järnvägar. ser vi att spårlägen söks – och ges – till operatörer som inte fullt ut nyttjar de givna tåglägena. Detta skapar oönskade luckor i systemet och bidrar till att andra operatörer inte ges tillgång till spåret i full utsträckning. Vikten av att söka de spårlägen man har för avsikt att nyttja är grundläggande för att vi ska ha en fullt nyttjad spårkapacitet. Att inte nyttja de spårlägen som sökts och beviljats bör vara kopplat till kännbara viten. Detta för att minska ”okynnesansökningar”. Med enbart ansökningar om spårlägen där man avser att köra tåg minskar mängden ansökningar som risken att luckor som andra operatörer kunnat fylla uppstår elimineras, vilket underlättar spårlägestilldelningen och bidrar till fullt kapacitetsutnyttjande och en bättre spårbunden trafik för att transportera såväl människor som gods.
mot · H9021240 · 2021-09-30 00:00:00 — Kostnadsfria arbetsskor i vård och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa kostnadsfria arbetsskor för vårdpersonal och tillkännager detta för regeringen. Socialdemokraternas vallöfte om att införa kostnadsfria arbetskläder till anställda inom äldreomsorgen uppfylldes i början av mandatperioden. En kartläggning som gjorde 2021 visade att nästan alla arbetsgivare nu bekostar arbetskläder inom äldreomsorgen. Det är glädjande och viktigt för både jämställdheten och arbetsmiljön. är det att ta ett steg till, bokstavligt talat. Personalen som är verksam inom svensk vård behöver skyddsskor. Under ett arbetspass går vårdpersonalen många steg och har därför behov av fotriktiga skor. Skyddsskor inom mansdominerade yrken regleras ofta genom praxis och i kollektivavtal. Det är rimligt att även medarbetare i kvinnodominerade branscher får tillgång till arbetsskor, och därför bör man överväga att införa kostnadsfria arbetsskor för vårdpersonal.
mot · H9021241 · 2021-09-30 00:00:00 — Förebyggande arbete mot mobbning och utanförskap i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till extra resurser för att stärka arbetet med att förhindra mobbning och utanförskap i skolan och tillkännager detta för regeringen. De allra flesta kan skriva under på att skolor ska stå för nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Lagstiftningen ställer tydliga och höga krav på att skolan ska vara en trygg plats för alla barn och ungdomar. Tyvärr visar flera utredningar och rapporter att så inte alltid är fallet. I organisationen som baseras på data från Friends kartläggningstjänst kan vi läsa att av eleverna i åk 3–6 och av eleverna i åk 6–9 upplever att de blivit mobbade av andra elever . Mobbning kan vara förödande för många barn, det sitter kvar i barnen och kan leda till låg självkänsla, oro, ångest, depressioner och självmordstankar. Barn som är utsatta upplever dessutom en lägre känsla av sammanhang och meningsfullhet och löper större risk att hamna i utanförskap. Det är viktigt att dessa situationer uppmärksammas och åtgärdas så att de inblandade barnen får hjälp och stöd att hantera sin utsatthet. Elever som varit utsatta för mobbning lider i högre grad av psykisk ohälsa än elever som inte blivit utsatta för mobbning. En del av mobbningen är utanförskapet i skolorna, barn som känner sig utanför och som inte får vara med alla de andra barnen eller som kanske inte har samma intressen som de andra barnen. Majoriteten av barnen kanske bara spelar fotboll eller andra saker som de tycker om. I sådana situationer hamnar de barn som inte har samma intressen utanför eller så kanske de inte kommer till tals. I Friends rapport framkommer det vidare att av eleverna i åk F‑3 brukar vara oroliga att vara ensamma på rasten, av eleverna i åk 3–6 uppger att de känner sig ensamma i skolan och av eleverna i åk 6–9 uppger att de känner sig ensamma i skolan. En åtgärd mot detta är att det är fler resurser på skolorna och framförallt på rasterna som kan fånga upp dessa elever som känner sig utanför. Resurserna ska även finnas till för att styra upp aktiviteter eller andra saker där alla elever ska känna att de får vara med. En svårighet med detta är den fria viljan och att få göra vad man vill på sina raster men finns det inget hinder mot att variera för att alla elevernas och intressen kommer fram. Ett tillvägagångssätt skulle kunna vara att ha en stående aktivitet på varje rast som eleverna kan delta i. Vi vuxna har ett ansvar för att barn och unga inte ska tvingas gå igenom skolan med ångest, stress och ensamhet. Jag vill därför lyfta vikten av stärkta resurser i skolan i form av högre vuxennärvaro på raster och i skolan generellt.
mot · H9021242 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att stärka de fackliga skyddsombudens ställning och tillkännager detta för regeringen. I har det skett ett stort tapp av skyddsombud . Såklart finns det en mängd olika förklaringar. En del uppger att det finns en känsla av att bli motarbetad och inte ha möjligheten till inflytande i arbetsmiljöfrågor från arbetsgivaren. Trots att har en stark arbetsmiljölag så är det många arbetsgivare som inte lever upp till sitt arbetsmiljöansvar. Skyddsombuden har rätt att delta redan vid planeringsstadiet av organisationsförändringar som kan komma att påverka arbetsmiljö och hälsa kopplat till arbetet. Det kan handla om upphandling av företagshälsovård, nya digitala system, schema- och bemanningsfrågor med mera. Det händer på en del arbetsplatser att arbetsgivaren ”glömmer” att ta in skyddsombuden i det här viktiga arbetet och ofta får de fackliga organisationerna veta detta för sent och förändringarna har redan skett. För att stärka skyddsombudens ställning och självklara roll för arbetsmiljön så bör man ge skyddsombuden mandatet i AML kap 6 eller som ett tillägg i kap 3 att lägga in tillfälligt förbud mot förändringar i verksamheterna/organisationerna där arbetsgivarna inte gjort det grundläggande systematiska arbetsmiljöarbete de är ålagda att göra. Det skulle i förlängningen leda till inte bara en bättre arbetsmiljö utan det hade också ytterligare stärkt samverkan mellan arbetsgivarna och skyddsombuden. Det hade säkerställt det inflytande och den delaktighet skyddsombuden ska ha men även medarbetarnas. De arbetsgivare som inte samverkar fullt ut med sina SO riskerar också medarbetarnas möjlighet till delaktighet och inflytande då skyddsombudet har fått deras förtroende att bevaka arbetsmiljöfrågorna och vara deras röst i samverkan med arbetsgivarna.
mot · H9021245 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga utökade språkinsatser för vårdpersonal och tillkännager detta för regeringen. Alla som jobbar i äldreomsorgen ska kunna prata, lyssna, läsa, skriva och ta instruktioner på svenska. Det är arbetsgivarens ansvar att skapa rätt förutsättningar för språkutvecklande arbetsplatser. Arbetsgivare får inte låta personer som inte kan språket arbeta självständigt, utan handledning och utbildning i svenska. De med otillräckliga språkkunskaper bör få studera svenska på arbetstid. Men ser verkligheten annorlunda ut. Personalbristen i äldreomsorgen gör att arbetsgivare ser mellan fingrarna och anställer personer som inte kan tillräckligt bra svenska. Exempelvis så är det olika krav som ställs på språkkunskaper. I en undersökning som Kommunalarbetaren genomförde 2018 kunde vi läsa om att det i exempelvis krävdes sfi nivå D, vilket är den sista sfi-nivån om man ska jobba inom äldreomsorgen, men att man i inte ställde formellt krav på betyg men däremot genomför ett läsförståelsetest. I samma kommun gjordes en lex Sarah-anmälan på grund av bristande språkkunskaper då en brukare som larmat efter att ha slagit i huvudet inte fick hjälp då den vikarie som skulle ha åkt dit inte förstod vilken telefon som var larmtelefonen. De kommuner som lyfts i artikeln har alla olika krav på språkkunskaper. Med andra ord så finns det ingenting som begränsar hur lite svenska man kan kunna när man jobbar inom äldreomsorgen. befolkning lever allt längre och kommer antalet personer som är eller äldre att öka med till drygt 750 000 enligt Kommuner och Regioner, SKR. Det här innebär ökade rekryteringsbehov och personalbrist. Därför är det viktigt att ta vara på de som vill jobba inom äldreomsorgen. Med rätt förutsättningar och utbildning kan arbetsgivare möta de ökande rekryteringsbehoven. Det behövs en nationell, statlig satsning på sfi och komvux som svarar mot behoven på arbetsmarknaden och behoven hos den enskilde arbetstagaren. All vård- och omsorgsutbildning bör ges på svenska för att eleven ska ha rätt förutsättningar att jobba i äldreomsorgen efter avslutad utbildning.
mot · H9021246 · 2021-09-30 00:00:00 — Om behovet av mer idrott och rörelse för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fler barn, unga och vuxna kommer i rörelse och får utöva idrott, och detta tillkännager för regeringen. Coronapandemin har påverkat samhället i allmänhet och idrottsrörelsen i synnerhet. Redan innan pandemin fanns oro över barns och ungas hälsa. Vikten av att nu återstarta idrottsrörelsen är mycket stor. Tidiga positiva upplevelser av motion och idrott har stor betydelse för individens benägenhet att vara fysiskt aktiv senare i livet. Därför påverkar barns och ungdomars motionsvanor inte bara deras hälsotillstånd just nu utan även deras framtida hälsa. I ett allt mer stillasittande samhälle behöver vi få fler i rörelse. Fysisk aktivitet leder till ökat välbefinnande, stärkt självförtroende, bättre koncentrationsförmåga, ökad inlärningsförmåga, ökad muskelstyrka, bättre kondition och mindre risk för belastningsskador. Den ökande hälsoklyftan är en av vår tids stora samhällsutmaningar. Individen mår sämre och samhället får ökade kostnader för hälso- och sjukvård. Forskning visar att det bästa och mest kostnadseffektiva sättet att få fler att må bättre är att fler deltar i idrott och fysisk aktivitet. Idrottsrörelsen vill att fler blir engagerade inom föreningsidrotten under hela livet. Det bidrar till att göra befolkningen mer aktiv, minskar stillasittandet och bidrar till att minska hälsoklyftorna. Vi blir allt äldre och behovet av att vara fysiskt aktiv hela livet växer. Idrottsrörelsen håller på att förändras. Idrotten har enats om en gemensam vision för framtiden, Strategi 2025. Idrotten fokuserar nu på utveckling som gör att fler blir motiverade att hålla igång hela livet. I en sådan idrott får alla chansen att nå sin fulla potential. Ohälsofrågan är inget som en enskild myndighet eller enskild organisation kan lösa, utan här behövs ett samlat grepp. För att öka folkhälsan krävs att det tas ett nationellt helhetsgrepp där många kan bidra med sin kompetens och styrka.
mot · H9021247 · 2021-09-30 00:00:00 — Utbildning för hållbar utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning för hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. Rapporten ”Den naturvetenskapliga grunden” innehåller de starkaste varningarna från forskarna någonsin om konsekvenserna av klimatförändringarna. Rapporten från IPCC, FN:s klimatpanel, på 3 000 sidor, sammanställd av 234 vetenskapsmän, bygger på 14 000 vetenskapliga arbeten och 79 007 kommentarer. IPCC har utfärdat varningar, men klimatförändringarna går snabbare än vad som förutsågs . Det råder inte något tvivel om att klimatförändringarna är förorsakade av människors aktiviteter och saknar motstycke i mänsklighetens historia. Den svåruthärdliga hetta, de regnoväder och glaciärsmältningar, den minskande biologiska mångfalden, som även drabbar och , utgör bekräftelser på vad forskarvärlden förutsagt. Inte heller vi i den rika delen av världen undgår konsekvenserna av klimatförändringarna. För att nå en rättvis klimatomställning krävs underbyggda politiska beslut och en folklig förankring. Och detta kräver i sin tur kritiskt tänkande, handlingsberedskap och kunskaper baserade på forskning. Det är vad utbildning för hållbar utveckling kan bidra med, vilket rekommenderat . I finns ett beslut om att alla kommunens utbildningar, i förskola, grundskola och gymnasieskola, ska genomsyras av perspektivet hållbar utveckling. och har stöd i högskolelagens formulering om att de i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling. Skolinspektionen har inlett tematiska kvalitetsgranskningar av skolors arbete med lärande för hållbar utveckling. Den har understrukit att ”utbildningen inte ska stanna vid att ge kunskaper om tillstånden i världen, utan också främja vilja och förmåga att påverka utvecklingen i en hållbar riktning” och ”att lärandet upplevs som relevant och meningsfullt för eleverna”, men konstaterar ”att elevernas intressen och engagemang inte alltid möts och stimuleras i tillräcklig utsträckning i undervisningen”. Det kan inte finnas någon mer meningsfull fråga än klimatfrågan. Ansvarskännande lärare och skolledare ser som en av sina viktigaste uppgifter att främja elevernas kunskaper, vilja och förmåga att bidra till en hållbar utveckling. Genom våra barns och ungdomars kunskaper och engagemang kan de påverka de vuxna att ta ansvar för framtiden. Skolan har en mycket viktig uppgift att på alla sätt ta tillvara kraften som finns i den unga generationens vilja att bidra till en hållbar utveckling. är det FN:s första miljökonferens genomfördes, . Miljöutbildning var ett av de sex målen. Klimatfrågan fanns då inte på dagordningen. Låt bli startskottet för att främja utbildning för hållbar utveckling även på internationell nivå.
mot · H9021248 · 2021-09-30 00:00:00 — Skydd för gemensam egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom och tillkännager detta för regeringen. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En knapp politisk majoritet kan med ett enkelt beslut sälja ut gemensam egendom, gemensamma tillgångar som byggts upp och som i många fall spelar en viktig roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. Vi har upplevt hur borgerliga partier, eldade av fundamentalistisk privatiseringsiver och utan föregående konsekvensanalyser i stat och kommuner, sålt ut sådan gemensam egendom – statliga företag, allmännyttiga bostadsbestånd, apoteksverksamhet, skolor med mera. Privatisering och ”marknadisering” har också genomförts av sådant som är att betrakta som myndighetsutövning. Privatiseringen av är ett exempel på detta. I mer än ett fall har gemensam egendom, som skolor och förskolor, slumpats bort till vrakpriser. Gemensamt kapital har förskingrats och nya ägare, inte sällan riskkapitalbolag med säte i skatteparadis, har snabbt kunnat berika sig. Till saken hör att det i de flesta fall är svårt, i vissa fall i praktiken näst intill omöjligt, för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. Nyliberalt inspirerade majoriteter må vinna sin makt i demokratiska val, men en fråga är om man tydligt sökt och fått mandat för dessa privatiseringar. Privatiseringspolitiken leder så gott som undantagslöst till att redan rika blir ännu rikare och att inkomst‑, förmögenhets- och inflytandeklyftorna ökar. På de områden som bör betraktas som naturliga monopol – det gäller bland annat järnvägen, elmarknaden och postverksamheten – har avreglering och privatisering dessutom lett till höjda priser och ökade kostnader för medborgarna. Grundlagarna skyddar privat egendom. De bör också erbjuda ett bättre skydd än vad som är fallet för gemensam egendom. Det är inte demokratiskt rimligt att gemensamt ägande som byggts upp kan avyttras så enkelt och lättvindigt som ofta sker. Det är naturligtvis inte önskvärt att förhindra varje utförsäljning av gemensam egendom, men är det nödvändigt att det finns demokratiska mekanismer som försvårar omfattande och ibland i det närmaste oåterkalleliga privatiseringar. Gemensam egendom måste få ett bättre demokratiskt skydd än vad som är fallet och bör fatta beslut om att utreda hur ett sådant förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.
mot · H902125 · 2021-09-22 00:00:00 — Skyndsamt införande av standardtid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa standardtid i och tillkännager detta för regeringen. har vi i ställt om klockan mellan s.k. och . Argumentet vid införandet var att få möjlighet att vara ute i solljuset längre. Däremot saknas samhällsekonomiska vinster med omställningen. Forskning visar att ryckigheten i ändrad dygnsrytm med förlorad sömn påverkar människor negativt som arbetsplatser som är i tjänst ständigt får problematiken med förlängda/förkortade arbetspass vid tidsomställningen mitt i arbetsdagen vid nattarbete. Istället för att ändra tidsinställningen bör skyndsamt införa en standardtid.