mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — har bistånd präglats av ett antal incidenter, som understryker ett akut reformbehov och som i det längre perspektivet utgör ett hot mot allmänhetens förtroende för biståndet som verktyg. ser fyra konkreta problem som måste adresseras : en osund kultur vad gäller ersättningar inom många biståndsorganisationer, bristfällig kontroll över utbetalningar och betalningsmottagare, otillräcklig resultatstyrning inom framförallt demokratibiståndet, samt skadliga incitament som följer av utgiftsmålet om av BNI. föreslås en biståndsram om av BNI. Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med 2022. Kultursektorn har drabbats hårt av Coronapandemin. Inställda förestälååååoch stängda utställningar, ovisshet om kommande planerade evenemang, publikbortfall och andra intäktsbortfall har varit vardag för branschen under krisen. Detta är å ena sidan inte överraskande utan en följd av verksamheternas natur, då stora delar av kultursektorn är orienterad mot publik verksamhet som bygger på upplevelser och möten människor emellan. visar det å andra sidan på sårbarheten i dagens system och förstärker principiella idé om att fler av kulturlivets aktörer behöver fler ben att stå på och stimuleras till en högre krisberedskap. Figur 22 – Antal museibesök, miljoner besök, 2003–2020. Källa: Museer. För har kulturen en central plats i livet, samhället och politiken. Våra ledord lyder sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Kultur ska vara lättillgängligt inte minst för barn, gamla och funktionsnedsatta. En särskilt viktig roll har kulturen för ett starkt socialt kapital och social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. är unikt, och självklart är den svenska kulturen unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen har också en avgörande betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i . Det välfärdssamhälle vi ser krackelera inte minst på grund av storskaliga kulturella spänningar och motsättningar. Att stärka vårt lands gemenskap liksom kulturarvets ställning är alltså positivt för samhällsutvecklingen och den nationella sammanhållningen. Svensk kultur ska erkännas och kultur- och kunskapsinstitutioner med bildningsuppdrag tillåtas få vara just bildningsinstitutioner. För del är det viktigare att samlas kring gemensamma normer och värderingar, traditioner, seder och bruk för att hålla ihop. Särskilt viktigt är detta i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärd, just eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. syn är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra. Utifrån det här bör en stor del av kulturpolitikens fokus vara att vårda och värna det svenska kulturarvet, det svenska språket, svenska värderingar och kunskap om historia. Samhället bör även prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara det svenska naturarvetåas rätt till kultur och gemensamma kulturella referenspunkter är en grogrund för social sammanhållning mellan gammal och ung, fattig och rik, stadsbo och landsbygdsbo, oavsett härkomst. förslag: Det samlade arbetet för att värna och bevara kulturarvet ska stärkas. Den svenska kulturens särart bottnar i historia, natur och klimat. Det svenska kulturarvet ska vårdas och värnas, till gagn för nationens sammanhållning och för att öka kunskaperna om svensk historia och vår gemensamma identitet. I konkreta budgettermer översätts detta i en miljardsatsning på kulturarvet , där en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen svarar för en betydande del. Andra komponenter är satsningar på bland annat , och folkminnen och . vill även inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv – på riktigt, från yttre glesbygd till inre storstad. avsätter också medel för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bland annat genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Framåt bör en samlad översyn av utbildningsbehoven inom byggnadsvårds- och kulturmiljöområdet i stort göras för att säkra kunskapsöverföring och rekryteringsbehov för framtiden. Tabell 17 – Satsningar för bevarandet av kulturarvet, miljarder kronor. förslag: Kulturlotsar och Sverigecenter ska införas. För att stärka integrationen i samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet föreslår kulturlotsar och Sverigecenter, en landsomfattande kulturpolitisk reform för sammanhållning och vitalisering av kulturlivet. Kulturlotsen är en funktion för samordning av kulturinsatser på både och nationell nivå. Lotsreformen utgör huvuddelen av denna satsning. Sverigecentren, en form av pilotprojekt, är tänkta som en väg till deltagande i svensk kultur och samhällsorientering i landets särskilt utsatta områden. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Bibliotekstjänsterna och den tryckta litteraturskatten ska digitaliseras. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort betydande framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och har visat på möjligheter för att utveckla biblioteken, dess uppdrag och samverkan. För ökat nordiskt erfarenhetsutbyte, ökad likvärdighet och bättre samordning bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Det statliga stödet till ska utökas. Friluftsmuseet i är en nationalklenod och motor i den svenska kulturturismen. har larmat om att det saknats ekonomisk styrka att underhålla beståndet av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter. Byggnaderna och föremålen i byggnaderna är en betydande del av samlingar, och det finns nu risk att både byggnaderna och föremålen förstörs. Det skulle innebära att oersättliga värden går förlorade. I och med att problemen inte åtgärdas blir problemen större i accelererande fart. För att inte riskera ett förfall av denna nationalklenod och för att undvika högre kostnader och en oöverstiglig vård- och underhållsskuld längre fram kraftsamlar vi för att möta behov. För att kunna åtgärda problemen har äskat av regeringen, . Regeringen anslår endast för vård och underhåll av fastighetsbeståndet, en symbolisk åtgärd, men inte särskilt verkningsfull, särskilt med tanke på att vårdbehoven och kostnaderna för att åtgärda dessa accelererar . anslår hela de efterfrågade medlen över de kommande tre åren. Förslaget beräknas utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Ett riktat stöd för en lokal- och anläggningsfond för att råda bot på den nationellt utbredda anläggningsbristen. Pandemin har utmanat såväl den fysiska som psykiska folkhälsan över hela vårt land och i flera grupper av befolkningen. Möjligheten att idrotta, särskilt i organiserad form, har varit kraftigt begränsad för att inte säga obefintlig i många fall. Det är något som måste tas igen, som anläggningsbristen över landet är skriande. Fler har gett sig ut i friluftsliv under pandemin, vilket i många avseenden är glädjande, men det har skapat ett ökat tryck i känsliga naturmiljöer och behov av sanitära åtgärder. har vandrarhem, fjällstationer och turistanläggningar lidit hårt av restriktionerna. I syfte att möta och åtgärda identifierade problem och resursbrist inom dessa områden och kraftsamla för en ökad folkhälsa i kölvattnen av pandemin, så anslår vi ökade medel för såväl idrotten, friluftslivet och kultur och friskvård i livets alla skeden, samt ett riktat stöd för en lokal- och anläggningsfond för att råda bot på den nationellt utbredda anläggningsbristen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Ett särskilt anslag för ökad estetisk hållbarhet och kulturell planering i samhällsbyggnaden ska införas. Det byggs mycket i , men i för låg grad med hänsyn till att det som byggs ska ses som estetiskt tilltalande av allmänheten . Den modernistiska smaknorm som är rådande i arkitektkåren och ofta blir verklighet vid byggnation, rimmar illa med vad människor i allmänhet föredrar, enligt undersökningar. God arkitektur kan påverka människor på ett positivt sätt, därför vill satsa på ökad estetisk hållbarhet i . har det förekommit olika former av statligt stöd för byggnation i , vilka har kunnat sökas av kommuner, kommunala bolag och andra aktörer. budgeterar för ett helt nytt särskilt statligt stöd som både kommunala och privata aktörer ska kunna söka, ett stöd vars syfte är att bidra till ökad estetisk hållbarhet vid byggnation. Stödet ska kunna gå till såväl ny- som ombyggnation och ska stimulera till byggande som ligger i linje med allmänhetens generella preferenser när det kommer till arkitektur. Genom förslaget kan fokus sättas på skönhetsvärden inte bara när det byggs nytt, utan incitamenten för att försköna redan befintliga byggnader skulle också öka med hjälp av stödet. bedömer att förslaget på ett bra sätt kan komplettera andra kulturpolitiska förslag från partiet, som exempelvis stimulansbidraget för ökad kulturmiljökompetens. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Driftstödet till tidningar ska fasas ut . Regeringen har i olika omgångar anfört att utbrottet av det nya coronaviruset inneburit att tidningsbranschens redan svåra ekonomiska situation har förvärrats genom kraftigt minskade annonsintäkter och att det är viktigt att distributionen av tidningar upprätthålls i hela landet bland annat för att nå en äldre målgrupp som inte i lika hög utsträckning läser nyhetstidningar digitalt. Man har kontinuerligt höjt mediestödet och dessutom gjort höjningarna permanenta. Det är visserligen sant att tidningsbranschen – som många andra – drabbats av coronavirusets följdverkningar och att det är viktigt att kunna täcka de så kallade vita fläckarna i landet. är därför inte negativa till att stödja den lokala journalistiken. Denna är emellertid bäst hjälpt genom att hitta nya tekniska lösningar och genom att media arbetar med att anpassa sitt utbud efter efterfrågan. Mediestödet i sin nuvarande form är otidsenligt. föreslår därför att driftstödet trappas ned . Denna nedtrappning avser dock inte distributionsstödet och innovations- och utvecklingsstödet eller stödet for lokal journalistik. Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med 2022. Hela landet ska leva Svensk landsbygdspolitik under är ett enormt misslyckande, vilket har inneburit förlorad samhällsservice och förlorade arbetstillfallen. Över tid har utflyttningen eroderat landsbygdens befolkningsunderlag och bidragit till överhettade bostadsmarknader och överbelastad infrastruktur i storstäderna. En aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik är alltså en nationell angelägenhet. Det finns flera politiska aspekter på landsbygdsutveckling. Sänkta bränsleskatter, bevarat reseavdrag och skattelättnader för småföretag utgör breda reformer som gynnar både stad och landsbygd. Ett livskraftigt näringsliv genererar arbetstillfallen och skatteintäkter över hela landet. De landsbygdsnära näringarna, framförallt jordbruk och skogsbruk, är med sina respektive långa förädlingskedjor av fundamental betydelse inte bara för landsbygden, utan för hela ekonomi. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit till . Räknat i kronor och ören producerar vi mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar, ett resultat av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Den senaste tidens utveckling understryker att livsmedel inte kan jämföras med vilken handelsvara som helst. I en krissituation måste kunna lita till egna resurser och beredskapslager för att leverera de livsmedel som nationen behöver. Så är inte fallet . Satsning på areella näringar förslag: Anslaget för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska höjas. Att det svenska skogsbruket även ges ekonomiska förutsättningar för att vara konkurrenskraftigt och lönsamt är fundamentalt för landsbygdsutveckling. Det är också en grundförutsättning för att skogsindustrin, en av landets viktigaste industri- och exportnäringar, ska kunna fortsätta att vara världsledande. Samhället ska därför, genom , verka för ett aktivt skogsbruk som bidrar till sysselsättning, artbevarande och minskade koldioxidutsläpp. stärker finansieringen för hela utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Detta inkluderar bland annat insatser för skogsbruket, djurskyddsfrämjande åtgärder samt forskning om ökad produktion i skog och bioekonomi. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål ska sänkas till dansk nivå (10,per liter). Det svenska lantbruket är inne i en negativ spiral och har stora och växande svårigheter. Den allra viktigaste målsättningen just nu är ökad lönsamhet i jordbruket, vilket skulle minska sårbarheten och öka handlingsutrymmet för lantbrukare. Ökad lönsamhet ska skapas genom att minska omkostnader, öka efterfrågan och skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling, samt ge kostnadsersättning för vissa svenska särkrav. Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder, genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. Svenska bönder konkurrerar på̊ samma europeiska marknad som sina danska grannar och anser att det är rimligt att skattenivån gällande olika insatsvaror ska vara densamma. Därför bör återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk justeras, så att svenska bönder ligger på samma (låga) skattenivå som danska bönder. Samma skattesänkning ska omfatta även skogsbruket. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2022. Ansvarstagande för den nationella livsmedelsstrategin förslag: Livsmedelsstrategin ska finansieras fullt ut. av ointresse för jordbrukets produktion och konkurrenskraft enades om den s.k. Livsmedelsstrategin 2017. Enligt den ska konkurrenskraft och produktion öka genom en palett av satsningar inom jordbrukssektorn. En ökad svensk livsmedelsproduktion behövs för självförsörjning, för landsbygden och för att de livsmedel vi äter ska vara hållbara. Budgeten sätter ramarna för Livsmedelsstrategin. har beräknat att krävs i svensk nationell medfinansiering inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att Livsmedelsstrategins mål ska nås, en strategi som alla partier har ställt sig bakom. lägger 0,9 miljarder i budgeten utöver de 5,7 miljarder som regeringen budgeterar för att nå upp till 6,6 miljarder. tar på så vis ansvar för Livsmedelsstrategins genomförande. Tillräckliga medel inom stödsystemen kommer att leda till ökade investeringar och ökad produktivitet inom jordbruket, vilket leder till ytterligare ökad lönsamhet . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Studieskuldsavdrag för lärare i glesbygd förslag: Lärare som tar anställning i glesbygdsområden ska få en årlig studieskuldsavskrivning. ska vara ett land där människor kan bo, verka och ha barnen i skola även utanför de större orterna. Det råder lärarbrist i glesbygd, vilket behöver åtgärdas. Glesbygd avser de områden som klassar som landsbygdskommuner respektive glesa blandade kommuner. Det behöver vara attraktivt att arbeta i dessa områden och för att fler ska ta anställning där föreslår vi en årlig studieskuldsavskrivning om för examinerade lärare som tar anställning i glesbygdsområden. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. är ett stort och avlångt land. Det finns ett behov av att kunna resa och även ett behov olika transportsätt. Samtliga transportslag, inklusive bil och flyg, är viktiga för att samhället ska fungera. Att ensidigt beskatta vissa trafikslag slår onödigt hårt mot strävsamma människor i alla samhällsskikt, inte minst på landsbygden. En politik för sänkt pris på bensin och diesel gynnar för det första en stor andel svenskar utanför stadskärnorna, som är beroende av bilen i sin vardag. Buss och tåg är också viktiga transportmedel och ska inte nedprioriteras, men förordar en transportvänlig politik för både stad och landsbygd. Många transporter kan ställas om till exempelvis el- och vätgasdrift. Denna övergång ska dock genomföras i harmoni med vad som är tekniskt, ekonomiskt och även miljömässigt rimligt. Att alltför snabbt driva fram en extremt stor efterfrågan på exempelvis batterier kan få oönskade miljöeffekter i de områden där råvarorna bryts. Framförallt ska inte svensk landsbygd offras till förmån för orealistiska koldioxidmål. Sänkt skatt på bensin och diesel förslag: Hela indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten ska avskaffas. Den nuvarande regeringen ökar bensinpriset genom en indexering, baserad enbart på konsumentprisindex med ett påslag på . Den sammantagna effekten av detta, även om regeringen tidigare kompenserat med en mindre , är att bensin- och dieselpriser byggs upp till skyhöga nivåer. Detta drabbar givetvis dem som har långt att pendla till jobbat och dem som bor utanför tätort utan rimliga kollektiva transportsätt. Effekten är mest kännbar för socioekonomiskt svagare grupper, vilket innebär att bilen allt mer blir till en klassfråga. inser att stora delar av befolkningen är beroende av bilen samt att det måste finnas möjligheter att fortsatt använda bilen och motsätter sig därför varje höjning av skatten på bensin och diesel . Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2022. Nej till miljöskadlig biodiesel förslag: Reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin. Beskattningen av MK3 och MK1 ska likställas. Alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel ska avskaffas. Svenska regeringar, både Alliansen och det rödgröna blocket, för en politik som går ut på en gradvis ökande inblandning av biodrivmedel i bränslemixen. Detta kan närmast tjäna som typexempel på en politik som möjligen kan se bra ut på pappret och som tillfredsställer politiska mål, men som i verkligheten i bästa fall är ineffektiv och i värsta fall kontraproduktiv. Den är dessutom kostsam för konsumenter och skattebetalare. I denna diskussion bör man ha i åtanke att det finns drivmedel baserade på avfall och restprodukter, som har en acceptabel miljöprestanda, medan drivmedel baserade på jordbruksråvaror i ett större perspektiv snarare bidrar till högre nettoutsläpp av växthusgaser. Detta gäller i synnerhet om man tar hänsyn till så kallad förändrad markanvändning, en slutsats som stöds av forskare vid och . förespråkar en lägre reduktionsplikt, för diesel och för bensin, jämfört med regeringens för diesel och för bensin. Detta banar väg för ett starkare miljöfokus med högre krav, så att man kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda, medan miljömässigt sämre, importerade alternativ kan exkluderas från den svenska drivmedelsmarknaden. slopas samtliga skattenedsättningar för biodrivmedel och beskattningen för diesel miljöklass 1 och diesel miljöklass 3 likställs, vilket är budgetförstärkande åtgärder. Det är svårt att exakt uppskatta effekten på drivmedelspriset vid pump av en reformerad reduktionsplikt, i synnerhet om man tar hänsyn till marknadseffekter. Men givet den uppenbart fördyrande effekten av inblandning, som krävs , skulle förslag kunna sänka priset med ytterligare upp till en krona per liter. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna i statens budget med 2022. förslag: Milersättningen ska höjas från per mil till per mil. Skattefri milersättning för privat bil i tjänsten ligger på per mil. Denna ersättning avser att täcka kostnader för bensin och andra drivmedel, slitage, underhåll och service. Ersättningen har legat på denna nivå , då det ökade med . Inflationen har urholkat beloppet med . Dessutom har skatten på drivmedel ökat betydligt, vilket sammantaget innebär att milersättningen har urholkats . Löntagare med stora avstånd till arbetsplatsen bör nu kompenseras för detta genom en avvägd höjning av milersättningen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Bonus-malus-systemet för personbilar ska avskaffas. Bonus/malus innebär i korthet att tyngre fordon beläggs med högre skatt, pengar som sedan subventionerar inköp av exklusiva miljöbilar. Inverkan på koldioxidutsläpp är begränsad och det bör framhållas att elektrifieringen av bilflottan fortgår även utan subventioner. I realiteten innebär bonus-malus att pengar överförs från familjer, ofta på landsbygden, som behöver något större fordon, till höginkomsttagare i tätort. Problemet är att skattehöjningen för många bilägare blir högst kännbar, det handlar om , beroende på bilmodell. Bonus/malus ska ses i en större kontext, där regeringen konsekvent lägger allt större pålagor på bilister i glesbygd. Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med och minska skatteintäkterna i statens budget med 2022. förslag: Anslagen för vidmakthållande och utvecklande av statens infrastruktur ska utökas. strategi för en heltäckande infrastruktur omfattar samtliga trafikslag. Tyvärr har infrastrukturen i använts som budgetregulator och behoven av underhåll och nya satsningar är betydande. Som första parti i markerade att denna situation inte motiverar en extremt dyr satsning på snabbjärnvägar, ett olönsamt prestigeprojekt som saknar underlag i form av resenärer och som riskerar att tränga undan nödvändigt underhåll på de befintliga väg- och järnvägsnäten. Järnvägsunderhållet i har varit underfinansierat. kostnader för den egna administrationen har ökat då antalet anställda har stigit. Dessutom utgörs en alltför stor del av arbetet av akuta åtgärder i stället för förebyggande underhåll, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Det finns även ett flertal prioriterade sträckningar som behöver byggas, utökas till dubbelspår eller fyrspår. Det finns vidare en av att öka hastigheten /h på flera sträckor, samt möjliggöra längre och tyngre godståg så att större mängder gods kan flyttas över från väg till järnväg, särskilt för den tunga basindustrin. I takt med att trafiken ökar så ökar också behovet av ny eller utbyggd infrastruktur. Listan över projekt för att utveckla vägnätet är lång och anslagen har varit för låga. har medel saknats till att underhålla det statliga vägnätet. I synnerhet de mindre vägarna har drabbats av bristande underhåll. Om underhåll brister kan detta leda till skenande kostnader om själva vägkroppen skadas. Med de medel som regeringen anslår kommer vi att få se en fortsatt negativ utveckling av vägunderhållet. Likt det statliga järnvägsnätet har även vägnätet en underhållsskuld som behöver täckas. satsar därför för kraftiga förstärkningar inom området. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med . förslag: Ett avskaffande av trängselskatten ska utredas. Under pandemin har det varit ett högt tryck på kollektivtrafiken. Att skydda medborgare från att sitta på överfulla bussar och tunnelbanor, för att ta sig till jobbet, genom att möjliggöra för fler resvägar är värdefullt, både för resenärerna men även för all personal som jobbar inom kollektivtrafiken. För att öka incitamenten att välja ett annat färdmedel föreslog att trängselskatten skulle avskaffas tillfälligt och att staten skulle stå för inkomstbortfallet. På bör trängselskatten avskaffas permanent och föreslår därför att det tillsätts en utredning för hur detta kan åstadkommas och vilka effekter det medför för berörda regioner och infrastrukturprojekt. förslag: Flygskatten ska avskaffas. är ett stort och avlångt land.