mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — Den är långt ifrån tillräcklig. Ett talande exempel är regeringens förslag att satsa nära på att energieffektivisera lägenheter. Som klimatåtgärd är en sådan insats sannolikt kontraproduktiv. Energin som används för att värma lägenheter kommer till mycket stor del från fjärrvärme med liten klimatpåverkan. Däremot har renoveringsåtgärderna som sådana en stor påverkan på klimatet. Trots det kallar regeringen sin subvention för en klimatsatsning. Liberalerna avvisar denna ineffektiva åtgärd. Nedan beskrivs de viktigaste av Liberalernas budgetsatsningar på klimatområdet, vilket representerar den mest näraliggande delen av vår klimatpolitik. En mer fullständig redogörelse för hur vi når klimatmålen ger vi i vår partimotion ”Liberal klimatpolitik – Omställning i en växande ekonomi”. 5.1 Fossila bränslen ska bort Att eliminera de fossila bränslena kräver två saker. För det första måste varje sektor som använder fossila bränslen – industrin, transporter och de gröna näringarna – hitta alternativ som ersätter oljan, gasen, kolet och torven. Det arbetet går framåt. Människor och företag runt om i landet är starkt engagerade i att genomföra omställningen. För det andra krävs en mycket omfattande utbyggnad av produktionen och leveranserna av fossilfri energi. Ett ökat uttag av biobränslen kan stå för en del av behovet, men en stor del måste komma från de tre kraftslag som går att bygga ut i stor skala: sol, vind och kärnkraft. Att de alla tre levererar el sätter kraftsystemet i fokus. De prognoser som finns tyder på att systemet, , kommer att behöva byggas ut till dubbla eller till och med tredubbla sin nuvarande kapacitet. Det måste ske samhällsekonomiskt effektivt och leveranssäkerheten måste garanteras under hela expansionen. Här sviker staten. Det finns ingen annan aktör som kan ta ansvaret. Skogen, älvarna, de goda vindlägena och det gedigna kärnkraftskunnandet ger i det närmaste unika förutsättningar för att producera stora mängder energi hållbart. Men svensk energipolitik har inte på länge haft målet att bygga energisystemet robust eller dra nytta av de goda förutsättningarna. Liberalerna inleder i denna budget arbetet med att ställa detta till rätta. 5.1.1 Beskatta utsläppen från torven Brytningen av torv, vårt enda inhemska fossila bränsle, måste fasas ut. Liberalerna inför genom denna budget koldioxidskatt påtorv som används för icke-energiändamål. Det handlar framförallt om odlingstorv, en produkt som har växt kraftigt . som blir jord släpper ifrån sig stora mängder koldioxid . Hade torven legat kvar i den utdikade marken hade processen gått betydligt långsammare. Om marken återvätas kan utsläppet stoppas helt. Skatten föreslås bli per ton koldioxid, vilket motsvarar en fjärdedel av koldioxidskatten för fossila bränslen eller runt per kubikmeter torv. Mängden torv som används för energiändamål minskar snabbt. Det stigande priset på utsläppsrätter inom EU-ETS har avsedd effekt. Därför avvaktar vi med att utvidga koldioxidbeskattningen till energitorven. 5.2 Omställningen av industrin och transportsektorn Skiftet från fossila bränslen i de olika samhällssektorerna behöver gå fort. På de flesta håll kommer marknaden att ta hand om omställningen när förorenaren åläggs att betala. Men på en del håll kommer det att behöva ställas krav på att förändringen ska genomföras. Det kan till exempel gälla utbyggnaden av laddinfrastruktur för elbilar. Den efterfrågas och den är lönsam för samhället. Trots detta finns det hinder för utbyggnaden. Till exempel är den som drabbas av kostnaden inte alltid den som drar nytta av de investeringar som görs. 5.2.1 Parkeringar ska ha laddare Liberalerna aviserar en kraftig förstärkning av Klimatklivet för att kunna ge stöd till fastighetsägare som kommer att omfattas av lagkrav på att bygga laddplatser. ska laddplatserna finnas på plats. Liberalerna vill kraftigt skärpa de krav som redan är beslutade. Grundregeln ska vara att det på parkeringsplatser där bilar står uppställda mellan och ska finnas laddare i tillräckligt antal. Liberalerna tillför i denna budget medel för att stötta de investeringar som behöver göras. Vi aviserar mer än regeringen till Klimatklivet för åren 2022–2023. Då pengarna i stor utsträckning ska delfinansiera laddar på privata parkeringsplatser behöver Klimatklivet återigen breddas för att medge att icke-publika laddare får stöd. Att tillåta långa lastbilar på det svenska vägnätet är ett effektivt sätt att snabbt sänka utsläppen. Det krävs en del åtgärder i vägnätet för att de längre lastbilarna ska kunna komma fram på ett trafiksäkert sätt, men kostnaderna för dem är låga i förhållande till utsläppsminskningarna. Längre lastbilar kommer att minska utsläppen från lastbilstrafiken med . Detta borde ha genomförts för länge sedan. 5.2.3 Elektrifiera lastbilar och arbetsmaskiner Ett investeringsstöd riktat mot utsläppsfria arbetsmaskiner och lastbilar införs. Liberalerna höjer ambitionsnivån i förhållande till regeringens förslag. Däremot avvisar Liberalerna regeringens engångssatsning på fler elbussar . Landets bussar är i mycket stor utsträckning redan fossilfria och elektrifieringen är på gång. En stor subvention till just bussar i det här läget är ett ineffektivt sätt att sänka utsläppen. Lastbilar och arbetsmaskiner däremot drivs nästan uteslutande av fossila bränslen. Där gör klimatpremien mycket större nytta. Vår ökning av premien fasas in för att laddinfrastrukturen ska hinna byggas ut. Liberalerna intensifierar satsningarna på fossilfritt flyg. Det pågående programmet inom ramen för energiforskningen förlängs och kompletteras med ett specifikt program för elflyg. flyg 2045 får medel för en fortsättning av samverkansplattformen och får uppdraget att etablera ett samarbete tillsammans med grannländerna för att göra till ett centrum för fossilfritt flyg. och Swedavia får uppdraget att koordinera förberedelserna för att flygplatserna ska kunna tillhandahålla laddning av elflyg med höga effekter. Uppdraget ska ske i samverkan med de regionala flygplatserna som också ska kunna ta del av anslaget. 5.2.5 Dieselsubventionerna fasas ut Lantbruket, skogsbruket och fisket får en skatteåterbäring som är baserad på hur mycket diesel som används i verksamheten. Liberalerna kan se skäl att stötta de gröna näringarna, inte minst ur ett beredskapsperspektiv. Men vi anser att det är principiellt helt felaktigt att basera stödet på konsumtionen av fossila bränslen och därmed indirekt på hur stora koldioxidutsläpp man gör i sin verksamhet. Subventionen måste tas bort. Vi sänker subventionen successivt och anvisar medel för att gynna en övergång till fossilfria drivmedel. För näringarna blir denna gröna växling kostnadsneutral. 5.3 Massor av leveranssäker fossilfri energi 5.3.1 Staten behöver ta ansvar av misskött energipolitik upplever marknadsaktörerna stora risker med att investera i elproduktion i . Tiden är tyvärr knapp och medger inte att staten långsamt bygger upp ett förtroende. Om behöver kraftsystemet vara minst dubbelt så stort. Oavsett vilken kombination av kraftslag som används för att åstadkomma det så behöver besluten om att börja satsa pengar i expansionen tas under nästa mandatperiod. Detta kommer inte att hända i tillräcklig omfattning om inte staten tar ansvar för några av de risker som är förknippade med investeringarna. Staten måste – för projekt som bedöms som nödvändiga för expansionen av kraftsystemet – stå för risken att politiska förutsättningar ändras (inklusive att ambitionen att nå klimatmålen överges), staten måste garantera de regler och ekonomiska förutsättningar som kommer att gälla och staten måste slutligen garantera att tillståndsprocesser hanteras inom en skälig tid. Om ärenden blir liggande hos regering eller myndigheter måste den sökande kunna kompenseras för det. De eventuella kostnaderna för ett sådant här system för delning av ansvaret landar inte på de år den här budgeten avser, men Liberalerna vill redan nu ta tillfället i akt att annonsera vilken typ av förändringar som kommer att bli nödvändiga för att klara den utbyggnad av kraftsystemet som är en förutsättning för klimatomställningen. 5.3.2 Elnätsutbyggnaden kan inte vänta Utbyggnaden av elnäten hämmas kraftigt av att elnätsägarna inte får betalt för sina investeringar innan det finns ett identifierat behov av nätförstärkningen. Näten kan därför inte byggas ut förrän det finns en industri som vill etablera sig, eller människor ber om en större säkring för att kunna ladda elbilen. De flesta kan dock inte vänta på att få ansluta sig. Näten behöver kunna byggas ut baserat på prognoser om den kommande efterfrågan för att stå redo när de behövs. Liberalerna föreslår att elnätsägarna ska erbjudas lån från staten som löper utan ränta eller amortering till dess elanvändarna kopplar in sig. Länsstyrelserna får ansvaret för att samordna prognosarbetet lokalt och får uppgiften att fatta beslut om hur stora lån som kan beviljas utifrån vilka prognoser som är rimliga. 5.3.3 Vindkraftsutbyggnaden är beroende av att kärnkraften växer Skiftet från fossil energi i kombination med en växande export av klimatsmarta varor och tjänster innebär att efterfrågan på fossilfri energi växer dramatiskt. Särskilt behövs det el. Det är långt ifrån tillräckligt att förstärka elnäten, det behövs också nya kraftverk. Kraftslagen måste byggas ut i balans, annars slutar kraftsystemet att fungera. Det som behövs är framförallt planerbar elproduktion. I är behovet påtagligt. Bristen på planerbar elproduktion bromsar klimatomställningen och hindrar företag från att expandera. I norra fungerar kraftsystemet fortfarande. Leveranserna är stabila och nya elanvändare kan anslutas. Priset i norr signalerar sällan att det råder brist på el. Men den kraftiga expansion av förbrukningen som förutses innebär att mer planerbar produktion kommer att behövas även här. Den kraftiga expansionen av vindkraften är positiv. För att vindkraften ska kunna fortsätta växa behöver den kompletteras med planerbar elproduktion. Det enda fossilfria planerbara kraftslaget som kan byggas ut i tillräcklig omfattning är kärnkraften. Mer kärnkraft är en förutsättning för mer vindkraft. För att kraftsystemet ska kunna växa, vilket är en grundförutsättning för klimatomställningen, behöver hindren mot att bygga ut kärnkraften tas bort. Klimatomställningen innebär att kursen slutligen måste stakas ut för den svenska energipolitiken. Stora mängder fossilfri el måste produceras och distribueras för att finnas när människor behöver den och där de behöver den. Tiden när partier kunde ägna sin talartid i åt att diskutera vilka kraftslag de tycker bäst om är förbi. Liberalerna föreslår en rad åtgärder för att underlätta expansionen av elproduktionen. Anslaget till ”Insatser för förnybar elproduktion” läggs om till ”Insatser för fossilfri energi”. Huvuddelen av anslaget öronmärks för att få ny planerbar fossilfri energi på plats. får ett utökat anslag för att kunna ta fram nya föreskrifter anpassade för små reaktorer, för att ta fram en process för att i ett snabbspår kunna godkänna reaktorer och komponenter som redan har ett typgodkännande i ett annat land. Myndigheten får också pengar för att effektivt kunna utöva tillsyn över de befintliga reaktorerna under ytterligare flera årtionden. Att fortsätta driva reaktorerna är en av de mest kraftfulla klimatinsatser vi kan göra. De facto-förbudet mot att bygga kärnkraft ska tas bort och energipolitiska mål ska ändras. Målet ska vara fossilfri energi. Vi behöver inga politiska självändamål. Klimatomställningen är tillräckligt utmanande. Myndigheternas instruktioner läggs om. Huvudscenariot i myndigheternas planering ska vara en kraftig expansion av kraftsystemet där vindkraft, kärnkraft och andra energislag byggs ut i balans på ett sådant sätt att leveranssäkerheten garanteras och samhällets kostnader för expansionen hålls nere. Samhällets förmåga att hantera kriser förstärks också genom att Liberalerna anvisar extra 2022 för att förstärka elberedskapen. Elberedskapsmedlen får användas till att förebygga, motstå och hantera störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. Behovet av att den typen av resurser har ökat kraftigt . Kraftsystemet i , särskilt längst i söder, är kraftigt försvagat och sedan stängningen av /2020 har signalerna om att allt inte står rätt till kommit allt tätare. Risken för att ett fel i ett kraftverk eller i elnätet ska få allvarliga konsekvenser är alldeles för hög. Det behövs därför medel för att kunna vidta akuta åtgärder. 5.4 Energiforskningen blir ett verktyg i klimatarbetet 5.4.1 Klimatet blir fokus i energiforskningen Den svenska energiforskningen behöver byta kurs. Detta sker genom Liberalernas budget. Det övergripande målet blir nu att bygga ett energisystem som kan leverera all den fossilfria energi klimatomställningen kräver. Skiftet i synsätt innebär att kärnenergin har en given plats i det framtida energisystemet. Det blir nu intressant att undersöka hur el och värme från kärnreaktorer på ett effektivt sätt kan samverka med stora volymer vindkraft och vattenkraft. 5.4.2 Riktad satsning på kärnenergin Den svenska energiforskningen har konsekvent undvikit att studera hur ett system med mycket kärnkraft och mycket vindkraft ska bli så effektivt som möjligt. Paradoxalt nog vet vi därför, trots de stora resurser som lagts ner på energiforskningen, alltför lite om det kraftsystem vi har och kommer att ha för överskådlig tid framöver. Forskningen har beskrivit ett system utan kärnkraft, ett system vi förmodligen inte får se. Det behövs en punktinsats för att ta igen det som förlorats. Därför öronmärks pengar till forskning kring kärnenergin och dess roll i ett energisystem där den väderberoende elproduktionen växer och de fossila bränslena snabbt fasas ut. Totalt över de tre åren 2022–2024 öronmärks till kärnenergiforskningen. Förhoppningen är att energiforskningens fokus därefter ska ha svängt så att klimatet verkligen står i fokus. Då kan öronmärkningen tas bort. 5.5 Metan och lustgas måste minska Vid sidan av koldioxid är metan och lustgas de två stora klimatgaserna från mänskliga aktiviteter. I är de främsta källorna jordbruket, men utomlands kommer stora mängder metan också från fossilgasutvinning och från soptippar. 5.5.1 Gör biogas av gödseln Gödsel är en stor källa till både lustgas och metan. Utsläppen kan minskas kraftigt om gödseln samlas in och används för att producera biogas. Biogasen ersätter sedan fossil gas och klimatnyttan blir dubbel. Liberalerna står bakom regeringens förslag att stödja produktionen av biogas. Ett stöd behövs initialt för att bygga upp produktionen och möjliggöra att efterfrågan växer fram. Den potentiella efterfrågan på biogas är enorm och när verksamheten är etablerad kommer stödet att kunna avvecklas. 5.6 Negativa utsläpp i stor skala Negativa utsläpp är en helt nödvändig del av klimatarbetet då vi med stor sannolikhet kommer att missa mål om att begränsa uppvärmningen till . Utan negativa utsläpp blir uppvärmningen högre, och effekterna av klimatförändringarna mer allvarliga. Regeringen har identifierat frågan i sitt budgetförslag, men tyvärr är ambitionsnivån alldeles för låg. I finns det gott om punktkällor där koldioxid från biomassa släpps ut. De finns vid kraftvärmeverk och i skogs-, pappers- och massaindustrin. Där finns goda förutsättningar för att effektivt fånga in koldioxid för att sedan lagra den permanent. 5.6.1 Fånga in och lagra koldioxid och Liberalerna har satt upp målet att koldioxid från biomassa ska fångas in i . Då kommer att stå för en stor andel av EU:s samlade infångning av koldioxid, och därmed till att uppfylla unionens kommande mål på området, är det rimligt att medel ur EU-ETS-systemet bidrar till finansieringen. Staten som har tagit betalt av den som släpper ut koldioxid ska omvänt också betala den som städar upp genom att samla in och lagra koldioxiden. När den första auktionen för upphandling av negativa utsläpp hålls 2022 bör den omfatta kapacitet att fånga in koldioxid . Redan året efter, 2023, bör en andra auktion hållas där upphandlas. bör ytterligare omsättas i auktionerna för att nå målet 2030. Statens bud i auktionerna får inte överstiga koldioxidskattens nivå. 5.6.2 Låt privata aktörer köpa negativa utsläpp Regeringen tänker sig att staten ska vara den enda kunden i det föreslagna auktionssystemet. Liberalerna anser att det också ska vara möjligt för andra aktörer att delta. Den som inte klarar att fasa ut fossila bränslen i den takt de behöver bör kunna köpa negativa utsläpp medan utfasningen pågår. Det är viktigt dock att utfasningen fortsätter. Utsläppen av fossil koldioxid ska elimineras. Det bör också vara möjligt för aktörer som är ålagda att betala koldioxidskatt att köpa negativa utsläpp. Kostnaden för de negativa utsläppen ska kunna dras av från skatteinbetalningen. Den överskjutande delen av skatten skulle fortfarande betalas. Detta är kostnadsneutralt för den enskilde aktören, men utsläppen skulle försvinna. Förslaget belastar inte föreliggande budget då den första koldioxiden fångas in efter 2024. ska det också ställas krav på att den klimatpåverkan som inte kan undvikas, till exempel metan- och lustgasutsläpp från jordbruket och flygets höghöjdseffekter, ska kompenseras med negativa utsläpp. Liberalerna avsätter dubbelt så mycket pengar som regeringen för hantering av de omvända auktionerna för negativa utsläpp för att kunna hantera fler köpare än staten. 5.6.3 Större framtida utgifter för infångning och lagring av koldioxid Staten kommer att vara en stor köpare av negativa utsläpp i de omvända auktioner som ska genomföras. Bemyndigandet under anslag 1:21 i utgiftsområde 20 behöver därmed öka kraftigt i förhållande till den nivå regeringen tänker sig. De tre auktionerna kommer att innebära att staten binder sig för utgifter –2042. 5.6.4 Förbered lagring av koldioxid i De stora volymer koldioxid som kommer att fångas in i kommer att transporteras utomlands för att lagras. Bland annat finns det goda möjligheter i . De mycket långa tillståndsprocesserna i för den här typen av miljöstörande verksamhet är ett starkt argument för att förberedelser för lagring även i ska inledas för det fall sådan lagring skulle komma att behövas . Liberalerna avsätter och därefter för förberedelserna. geologiska undersökning (SGU) behöver börja förbereda sig för att ta emot en ansökan, inklusive att beskriva hur en sådan ansökan skulle se ut. Ett nystartat, åtminstone delvis statligt ägt, bolag får uppdraget att hitta en eller flera lämpliga platser och att förbereda ansökningar för lagring av koldioxid där. 6 Trygghet i hela landet är det land i med flest antal dödskjutningar sett till befolkningsmängd. Bara har fler än personer 200 avlidit. Mer än 1 500 skjutningar har ägt rum. Trots ökade resurser och skärpta straff konstaterar polisen att de kriminella miljöerna växer. Att fria och laglydiga människors trygghet begränsas av gängkriminella som har valt våldet och hänsynslösheten som livsstil är helt och hållet oacceptabelt – men tyvärr är det så verkligheten ser ut på allt för många platser i vårt land. För att återta kontrollen och återupprätta rättsstatens närvaro i hela landet måste hårt sättas mot hårt. Kraftfulla åtgärder måste sättas in mot de personer som systematiskt undergräver det svenska rättssystemet genom hot och våld. Det åtgärdspaket som regeringen presenterat lämnar dessvärre mycket att önska. Trots kända brister uteblir långsiktiga satsningar på en rad viktiga myndigheter och verksamheter. Liberalerna vill gå längre och öka resurserna till rättsväsendet, förbättra löner och arbetsvillkor för poliser och öka tryggheten i kommuner genom lokalt anställda trygghetsvakter. menar vi att det kommer att krävas omfattande insatser och resurser framöver för att på riktigt vända utvecklingen. För att öka tryggheten och friheten måste samhället direkt konfrontera förövarna, oavsett om det är kriminella gäng, klaner eller familjer som utövar våld och förtryck. Alla som drabbas av våld och otrygghet ska känna att samhället reagerar på situationen och att brottsoffer får det stöd och skydd de har rätt till. I Liberalernas budgetmotion tar vi dessa hot på allvar och satsar, –2024, sammantaget mer än regeringen på rättsområdet och på brottsbekämpningen. Trots satsningar på har fortfarande en låg polistäthet. Det råder en skriande polisbrist. När platser på polisprogrammet fortsatt står tomma framstår regeringens mål om 10 000 fler polisanställda 2024 som allt svårare att nå. Den enskilt viktigaste satsningen för att på såväl kort som lång sikt säkra kompetensförsörjning är att höja polislönerna. Det måste synas i lönekuvertet att samhället uppskattar de insatser som poliser uträttar i samhällets tjänst, inte sällan i miljöer och situationer där de riskerar liv och hälsa. För att åstadkomma det krävs mer än regeringens generella satsningar. Därför aviserar vi i vår budget en särskild satsning på höjda polislöner. För ändamålet anslås 2022, 2023 och 2024. Satsningen motsvarar fullt utbyggt i genomsnitt i höjd månadslön för en polis. 6.2 Vi täpper till hålen i regeringens polisanslag har utsatts för både en omfattande omorganisering och stora expansionskrav. Det finns en bred politisk enighet om att satsningar på polisen och poliser behövs och att myndigheten har en nyckelroll i att lösa de många trygghets- och våldsproblem samhället står inför är uppenbart. Regeringen satsar i sin budget medel på polisen men väljer att inte fullt ut finansiera den expansion myndigheten själv menar behövs. Vi liberaler tar målet om 10 000 fler poliser på stort allvar och anslår därför i vår budget de medel som myndigheten själva bedömt kommer krävas för att växa i önskad takt även 2023 och 2024. Under dessa år tillför vi polismyndigheten 242 respektive . 6.3 Trygghetsbidrag för satsningar på kommunala ordningsvakter Liberalernas målsättning är att ska nå det europeiska snittet i polistäthet. Det kräver satsningar som på lång sikt kommer stärka tryggheten och återupprätta kontrollen – i hela landet. Men vi vet också att trygghetsproblemen i människors liv kräver åtgärder här och . Satsningar på kommunala ordningsvakter har visat sig spela en viktig roll i det trygghetsskapande arbetet i kommuner runtom i landet. är förutsättningarna olika och de lokala trygghetsproblemen finns här och . Det går inte att vänta tills framtidens poliser är färdigutbildade. Trygghet ska inte vara en fråga om var i landet man bor. Liberalerna avsätter därför 2022, 2023 och 2024 i ett statligt anslag till kommuner som vill satsa på kommunala ordningsvakter. 6.4 Liberalerna stärker hela rättsväsendet Utmaningarna för rättsväsendets myndigheter inklusive domstolarna är enorma. som brottsligheten kryper nedåt i åldrarna, gängbrottsligheten biter sig fast och kriminella använder allt mer sofistikerad teknik har regeringen ännu inte presenterat tillräckliga åtgärder för att lösa dagens och morgondagens situation. Exempelvis dröjer utredningar hos Nationellt forensiskt centrum , Domstolar lider av domarbrist och vapen smugglas in i landet. Dessa problem fordrar ökade resurser. 6.5 Domstolar och åklagarmyndigheten Trots att risken för en allvarlig domarbrist blir allt större har regeringen under sina vid makten inte presenterat några satsningar på utbildning av nya domare. Tvärtom mot vad som borde vara fallet tvingades domstolarna dra ner på antalet notarieplatser . Detta i ett läge när var femte domare närmar sig pensionsåldern. Det tar att utbilda domare och det är därför anmärkningsvärt att regeringen blundat för den brist i rättssystemet en domarbrist kommer att innebära. Våra domstolar behöver även på ett allmänt plan ökade resurser för att kunna effektivisera sin verksamhet. Alltför länge har ärenden travats på hög hos landets domstolar. Om inte gripanden i slutändan leder till fällande domar finns inget hopp om att åtgärda de trygghetsproblem landet står inför.