mot · H9022480 · 2021-10-01 00:00:00 — Svenskt fiske och vattenbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta offentliga institutioner prioritera svenskfångad fisk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i högre grad utnyttja tilldelade fiskekvoter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över byråkratin i syfte att minska fiskeribranschens administrativa bördor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvoterna i och andra vatten ska anpassas till vad vetenskapen anser vara försvarbart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en halvering av fångstkvoterna för sill/strömming jämfört med förra årets kvoter, specifikt för östra och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utflyttning av trålgränsen för större fartyg i centrala , ut till svensk ekonomisk zon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en dialog med respektive om att flytta ut trålgränsen för större fartyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur bottentrålning i kustnära områden kan minska utan att branschen drabbas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att begränsa spridningen av sälmask i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av mer forskning kring överförandet av parasiter mellan säl och fisk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer forskning om tiaminbrist och andra möjliga näringsbrister hos torsken och andra arter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte missgynna svenska fiskare inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fleråriga tillstånd gällande skyddsjakt på skarv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta användandet av andra jakt- och skrämselmetoder mot skarv, som komplement till den jakt med skjutvapen som bedrivs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökning av effektiva metoder mot skarv, såsom oljering och prickning av ägg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvaltningen av skarv måste ske i bättre samverkan mellan länsstyrelser och Havs- och vattenmyndigheten, för att den ska vara likvärdig i hela landet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa licensjakt på knubbsäl och vikare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för sälavskjutning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regelverket för fiskelicenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av passiva redskap vid fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man ytterligare kan effektivisera fiskekontrollen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa och öka självförsörjningsgraden samt öka sysselsättningen inom svenskt vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera då nuvarande lagstiftning och regleringar hindrar utveckling och förnyelse samt bromsar initiativ om att framföra nya, mindre miljöpåverkande odlingstekniker och odling av nya arter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda omklassning av vattenbruk till areell näring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tillståndsprocessen för fiskodling så att den går lättare och fortare och att giltighetstiden för tillstånd kan förlängas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera den administrativa bördan för vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta utvecklingen av vattenbruket och skyndsamt se över regelverket för att öka graden av vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra fiskutsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra miljöförbättrande åtgärder för sportfisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med förbättrade vandringsleder för fisk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra överlåtelser av ålfisketillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla fler uppströms och nedströms passager för ål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan förstärka Ålfondens finansiering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en återgång som minimimåttet för fångade flodkräftor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över i vilken omfattning det är möjligt att förhindra import av produkter från haj, och då i synnerhet vad avser hotade hajarter, och tillkännager detta för regeringen. Havet är en betydelsefull resurs och fisket är en betydelsefull svensk näring med gamla anor. framhåller fiskets kulturella aspekt liksom dess ekonomiska betydelse. Antalet yrkesfiskarlicenser är omkring 1 000, men fisket genererar så många arbetstillfällen i livsmedelsindustrin. Förutom att fisk är ett bra livsmedel utgör fisket en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen. Den svenska fiskerilagstiftningen är underordnad EU:s gemensamma fiskeripolitik. Den gemensamma fiskeripolitiken omfattar i stora drag allt nyttjande av levande resurser i vattnen och inom vattenbruket, samt beredning och avsättning av fiskeri- och vattenbruksprodukter inom medlemsstaternas territorier eller i gemenskapens fiskevatten eller av gemenskapens fartyg. I grundförordningen görs dock flera viktiga avgränsningar som innebär att EU:s fiskerilagstiftning kan kompletteras av nationell lagstiftning. Fisket har alltid utgjort en viktig näringskälla såväl i som i övriga med långa kuster och talrika sjöar. Bortsett från fisket i insjöar och floder finner man för vidkommande de största skillnaderna mellan och . Medan den mycket rikare tillgången på fisk vid , liksom närheten till , och , skapat förutsättningar för ett utpräglat yrkesfiske, har ostkustens naturtillgångar gett upphov till ett mera säsongsmässigt binäringsfiske, koncentrerat kring vissa dominerande fångster vid sidan av andra näringsfång. I har större delen av fiskkonservindustrin varit koncentrerad till . Västkustfisket svarar också för en stor del av sysselsättningen i , följt av och Surströmmingsindustrin är däremot koncentrerad till kusten av . Fiskrökeriernas produktion bedrivs ofta i mindre skala, vilket är viktigt för sysselsättningen i flera kommuner. Det svenska EU-inträdet innebar att den svenska fiskeindustrins marknader växte, tullhinder försvann och sysselsättningen ökade. belades importen av förädlad norsk fisk med tullar inom EU. Fiskodlingar har blivit en viktigare del av fiskeindustrin. har i denna branschgren uppnått en dominerande position. Det är viktigt att framhålla att allt svenskt fiske är och ska förbli hållbart och noga reglerat, vilket innebär en trygghet för konsumenten. Fiskens ”svenska” ursprung är alltså en sorts certifiering i sig, och därmed bör offentliga institutioner prioritera fisk som har fångats av svenska fiskeföretag vid inköp. Fisket regleras av , vilket är ett försvarbart system givet fiskets regionala natur. Kvoter tilldelas utifrån vetenskapliga underlag, vilket också är en helt rimlig ordning. Enligt finns för del betydande utrymme för ökade fångster utifrån tilldelade men outnyttjade kvoter. Svenskt fiske bör öka inom tilldelade kvoter, och berörda myndigheter bör sålunda ges i uppdrag att underlätta för branschens aktörer. Underlätta för svenska fiskare Det är alltså målsättning att, inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten, verka för en livskraftig svensk fiskerinäring. Exempelvis måste byråkratin ses över i syfte att minska fiskeribranschens administrativa bördor. Vetenskapens och forskningens rekommendationer Torskbeståndet i är i mycket dåligt skick. Det gäller i synnerhet det så kallade ”östra beståndet”, öster om . Detta innebär att fisket behöver regleras mycket kraftigt, vilket också sker. Det kan dock tilläggas att inte ens de begränsade kvoterna tas upp, eftersom de kvarvarande torskarna har så liten storlek. Åtgärder bör vara stark reglering och, om så krävs, ett totalt stopp i vissa bestånd. Detta ska man dock inte hantera genom att rösta om ett totalt stopp i . Frågan uppstår när ett sådant stopp kan hävas. Situationen kan variera mellan olika bestånd. Kvoterna bör anpassas till vad vetenskapen anser vara försvarbart, vilket i praktiken kan innebära just ett temporärt stopp för torskfisket i vissa bestånd. Det är av största vikt att rätt kompetens kan reglera exakt hur långt restriktionerna behöver gå och hur länge de behöver vara i kraft. Svensk fiskepolitik ska utgå från forskningens rekommendationer. Minska kvoterna av strömming ytterligare i centrala yrkesfiske står inför stora utmaningar. förslag om 2021 års fångstkvoter, som är verklighet, innebär minskade fångster för flera av kommersiellt viktiga bestånd. Sill/ strömmingsbestånden i centrala har minskat drastiskt . Detta har inneburit stora förändringar av ekosystem, vars struktur och funktion nu förändras drastiskt. Småspigg har tagit över i , beroende på de låga strömmingsförekomsterna längs kusten. I innerskärgården, där strömmingen finns kvar, är inte spiggen lika talrik. Strömmingsfisket i centrala har mist sin MSC-certifiering. Detta är ett resultat av ICES senaste rekommendationer. Från får strömming från centrala inte längre säljas som MSC-certifierad. För sill/strömming i centrala följer kommissionen den vetenskapliga rekommendationen från (Ices) och föreslår en 36-procentig minskning av fångstkvoterna . Kvoterna för sill/strömming i centrala har sänkts successivt : , , och alltså en ytterligare sänkning på . vill nu se en ytterligare minskning utifrån förra årets kvot, för att komma ned till en halvering av fångstkvoten för sill/strömming, specifikt för centrala , som bl.a. innefattar . Detta är nödvändigt för att strömmingsbeståndets återhämtning. Flytta ut trålgränsen i lider av att industrifisket åderlåter havet på sill och strömming i stor omfattning. Vi överväger därför att föreslå ett förbud mot trålning med större fartyg inom svensk ekonomisk zon, (), för att gynna det småskaliga traditionella kustfisket. Industritrålare tar ut hela fiskekvoten av sill och strömming i ett mindre område, något som slår hårt mot de småskaliga yrkesfiskarna och skärgårdslivet. Detta har blivit ett stort och uppmärksammat problem utanför och i anslutning till . Det finns ett egenvärde i att hålla det småskaliga fisket levande, liksom de hamnar och rökerier de sysselsätter längst med Sveriges kuster. Det är olyckligt att några få industritrålare tillåts få fri tillgång till fisken, på bekostnad av det småskaliga fisket och de svenska kustsamhällena. Att låta de största trålarna fånga all fisk, som i , skapar små ekonomiska värden och ytterst få arbetstillfällen. turism längs den svenska har ett förädlingsvärde på och sysselsätter 32 000 människor, medan det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde i är och berör 380 årsverken. Detta enligt HaV, strategi för och 2018-2013 2018:27 (2018). Om vi flyttar ut trålgränsen för dessa fartyg, skulle den småskaliga näringsgrenen fiskare få större möjlighet att kunna fortleva och utveckla fisket som den anrika näringsgren den är och vars yrkeskunskap i många fall förts vidare från en generation till en annan. Tillsammans med det inre vattnet utgör territorialhavet Sveriges sjöterritorium, där vi har full suveränitet och därmed torde ges denna möjlighet. Att förbjuda allt industrifiske i är troligen mycket svårt att få igenom, men att skapa ett förbud mot monstertrålare i , och borde vara möjligt om och driver den frågan gemensamt mot . Regeringen bör även inleda en liknande dialog med rörande fisket i . Vi ser av flera skäl ett stort värde i att en levande, lokalt förankrad fiskenäring bibehålls. Fisket har kulturhistoriska värden och är viktigt för kust-, hamn- och skärgårdssamhällens identitet. Det är också viktigt för jobb, företagande och besöksnäring i de ofta små lokalsamhällena, och därmed viktigt för ambitionen om livskraftiga lokalsamhällen på landsbygd och i skärgård. Gynna kustnära fiske, verka för mindre bottentrålning i kustområden Det ska vara möjligt att bedriva såväl storskaligt som småskaligt yrkesfiske i , även om det slutligen är den enskilda entreprenören som väljer typ av båt, redskap och hamn att landa sin fångst i. Det är målsättning att bevara och utveckla ett flertal hamnar utmed hela , där fisk kan landas och tas om hand av lokal livsmedelsindustri. Ett aktivt fiske med livskraftiga fiskeentreprenörer skapar levande kustsamhällen längs våra svenska kuster, vilket skapar jobb och därmed liv i skärgården. Det finns skilda uppfattningar om bottentrålning, men många aktörer hävdar att bottentrålning skadar de ekosystemen. Det bör därför utredas hur bottentrålning i kustnära områden kan minska, till förmån för mer selektivt fiske, utan att branschen drabbas. Det är dock inte sverigedemokratisk politik att radera ut en hel bransch genom förbud eller alltför långtgående regleringar. Orsaken till ökningen av sälmask är inte klarlagd och få studier är gjorda i ämnet. Klart är att parasiterna, tillsammans med andra miljöfaktorer, kan påverka fiskens överlevnads- och fortplantningsförmåga, samt dess kvalitet och pris. är huvudvärd för parasiten torskmask, den kan även kallas sälmask, vilket innebär att masken lever och fortplantar sig där i vuxet stadie. Parasiter påverkar sälarnas hälsotillstånd negativt. Parasiternas ägg sprids från sälens avföring ut i havet och blir till larver. Fisken får i sig parasiten via mindre djur och blir därmed mellanvärd. Vid kraftig infektion av parasiten kan fisken drabbas av försämrad simförmåga, motståndskraft och hälsostatus. Regeringen bör vidta åtgärder för att begränsa spridningen av sälmask i , samt utreda behovet av mer forskning kring överförandet av parasiten mellan säl och fisk. Forskare har konstaterat att det finns tiaminbrist i torskens vitala organ, såsom lever och hjärna. Detta skulle enligt dem förklara torskens oförmåga att växa till sig naturligt, liksom andra problem som överdödlighet och angrepp av parasiter. Genom ökat antal sälar så sprids sälmask och levermask alltmer. Torsken angrips av dessa och hälsan försämras ytterligare. Enligt dessa forskare visar nya analyser att Östersjötorsken troligen varit drabbad av tiaminbrist . Dessa resultat belyser behovet av fler studier och undersökningar för att få svar på om och varför tiaminbrist uppstår, samt mer forskning för att utröna om det föreligger andra möjliga näringsbrister hos torsken och andra arter i . Missgynna inte svenska fiskare Dagens fiskeripolitik inom EU gör att svenska fiskare blir särbehandlade och att fisket inte bedrivs på lika villkor mellan de olika länderna. Implementering av EU-lagstiftning måste alltså utformas på ett sådant sätt att svenska fiskare inte drabbas av konkurrensnackdelar gentemot konkurrenter i andra EU-länder runt . Det är inte ovanligt att regelverket i de olika slår olika hårt mot de olika ländernas fiskare. Vidare måste regelverket för det så kallade pricksystemet som finns i , där prickarna dessutom stannar kvar på båten även om den säljs, vara likvärdigt. Vidare bör regelverken för överlåtelser av fiskerätter förenklas och en större flexibilitet bör tillåtas avseende tidsgränserna för fiskekvoter. Förvalta bestånden av skarv Skarvbestånden behöver minska kraftigt. Skarven, som i utgör en ansenligt stor population med många häckande par, påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitär olägenhet för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar till döda områden. Därför vore en allmän jakttid på skarv bra, från såväl förvaltningssynpunkt som naturvårdande synpunkt. Vi vill se åtgärder mot allvarlig skada på fiske, fiskeredskap och växtlighet. Skarvens hot mot fiskbestånd som är rödlistade eller extra betydelsefulla för ekosystemet måste hållas efter. Skarvkolonier som bildas ska reduceras inom och i närheten av fredningsområden för fisk, samt i närheten av bostadshus. Att kolonierna lever på platser där de orsakar minst skada och olägenhet skulle minska konflikterna Vi vill underlätta för fleråriga tillstånd gällande skyddsjakt på skarv, samt användandet av andra jakt- och skrämselmetoder som komplement till den jakt med skjutvapen som bedrivs. Här vill vi förorda en utökning av effektiva metoder som oljering och prickning av ägg. Förvaltningen av skarv måste ske i bättre samverkan mellan länsstyrelser och Havs- och vattenmyndigheten för att den ska vara likvärdig i hela landet, både vid sötvattensjöar i inlandet och utmed den långa kustlinjen. har även antalet sälar utmed ökat, vilket innebär allvarliga problem för kustfisket. Regeringen har beslutat om att licensjakt på gråsäl ska möjliggöras, men en sådan jakt bör också omfatta knubbsäl och vikare, som åsamkar liknande skador på fångster och fångstredskap. Licensjakt som utformas på liknande sätt som dagens regionala skyddsjakt skulle inte hota sälbestånden. Däremot skulle licensjakt på säl kunna vara ett sätt att minska konflikterna mellan sälar och fiskerinäringen, som känner av ökade skador på fiskeredskap och fångster. Reglerna för jakt på säl bör ses över. är det enbart tillåtet att skjuta säl vid skyddsjakt. Dels krävs ett tillstånd som kostar pengar och kännedom om var den får skjutas krävs. Dessutom är båtinnehav ett måste, och det tunga djuret, vars kött och skinn inte får säljas, måste omhändertas. är också ett svårjagat djur. För att öka incitamenten att över huvud taget kunna nå upp till de kvoter som tilldelats vid skyddsjakt behöver en ersättning införas till säljägare. På liknande sätt skulle ersättning kunna utgå vid den licensjakt på gråsäl som möjliggjorts av regeringen. Därigenom skulle också risken för tjuvjakt och skadeskjutna djur minskas. Förenkla regelverket för fiskelicenser Det småskaliga kustnära fisket ökar antalet arbetstillfällen i fiskerinäringen, kultur bevaras och den unika skärgårdsmiljön utvecklas. Tyvärr försvåras detta av ett stelbent regelverk för fiskelicenser. Generationsskiften måste underlättas och möjliggöras genom överlåtande av fiskelicens, för att ge näringen tillförsikt . Passiva redskap och utnyttjande av kustkvoterna Forskning kring vilka fiskeredskap som tillfredsställer entreprenörens behov av effektivitet, och tar marinekologisk hänsyn, pågår och bör även fortsättningsvis bedrivas. Dialogen mellan yrkesfiskare och forskare inom detta område är oerhört viktig. Möjligheterna att öka utnyttjandet av kustkvoterna, som i många fall är iögonenfallande låga, bör utredas. Medlemsländerna ansvarar var för sig för att dess fiskekvoter inte överskrids. Den gemensamma fiskeripolitiken behöver skärpa EU:s kontrollsystemen för att garantera att regelverket följs. Det handlar om att säkerställa ett långsiktigt hållbart upptag och att ge svenska fiskare möjlighet att konkurrera på lika villkor. Den har ett ansvar för att uppmärksamma på regelöverträdelser så att kan vidta åtgärder för att se till att det gemensamma regelverket följs. Här vi vill vi att regeringen ser över hur man ytterligare kan effektivisera fiskekontrollen. har mycket goda förutsättningar för matfiskproduktion och då särskilt i de norra delarna av landet där de näringsfattiga regleringsmagasinen finns. Odlad fisk utgör en resurseffektiv proteinkälla och hälsosam mat. Matfiskproduktion kan ge positiva regionalpolitiska effekter, stärka självförsörjningsgrad av livsmedel samt skapa varaktiga arbetstillfällen på landsbygden. Vidareförädling ger dessutom upphov till ytterligare arbetstillfällen, direkt och indirekt. Regeringens utredning SOU 2009:26 ”Det växande vattenbrukslandet”, har tydligt belyst potentialen med ett växande vattenbruk. Målet måste vara att öka produktionen av svenskodlad fisk i sjö och hav så att självförsörjningsgraden av inhemsk odlad fisk ökas, från dagens knappa till , samt att öka sysselsättningen inom vattenbruket. För att uppnå målsättningen krävs bättre samordning mellan livsmedelspolitik, jordbrukspolitik, näringspolitik, arbetsmarknadspolitik och miljöpolitik avseende svenskt vattenbruk. Hur samordningen ska kunna förbättras bör utredas av regeringen. I är vattenbruksproduktionen i runda tal 100 gånger den svenska produktionen. Vi importerar mer fisk och skaldjur än vi skulle behöva om vi bättre utnyttjade de möjligheter som står bakom hörnet. En utredning behövs om hur kostnaderna för näringsidkare i branschen kan sänkas. Lägre kostnader för näringsidkare skulle öka lönsamheten och bidra till förutsättningar för en varaktig och ekonomiskt bärkraftig industri. Tillsynsavgifterna är exempelvis väsentligt högre än för annan verksamhet som kräver miljötillstånd. En klassificering av vattenbruket som areell näring skulle kunna medföra att olika stödformer blir tillgängliga även för vattenbruk. Om vattenbruket skulle klassas som areell näring kunde andra stödformer kunna nyttjas. Regeringen bör ge i uppdrag att utreda frågan om klassificering. Tillståndsprocessen för fiskodling varierar också stort mellan olika länsstyrelser, en process som ibland kan ta . Tillstånden är inte bara tidskrävande och kostsamma, utan är dessutom tidsbegränsade till . Därför bör tillståndsprocessen ses över så att processen går betydligt enklare och snabbare samt att giltighetstiden för tillstånd bör förlängas. Etablering av nya fiskodlingar behöver underlättas, samt förutsättningarna för befintliga odlingar att expandera förbättras. Det finns dock en lagstiftning och reglering som hindrar utveckling och förnyelse, som bromsar initiativ om att framföra nya, mindre miljöpåverkande odlingstekniker och odling av nya arter. Den administrativa bördan behöver också reduceras. har flera olika myndigheter ansvar för prövning och tillsyn av vattenbruk. En bättre samordning krävs mellan de myndigheter som ansvarar för prövning och tillsyn av vattenbruk. Vattenbruk är ett bra exempel på omställning mot ett hållbart brukande av de resurserna. Utvecklingspotentialen i den svenska vattenbruksnäringen är stor. Det finns ett stort behov av smidigare tillståndsprocesser och bör analysera hur prövningen av vattenbruksverksamheter kan förenklas, som miljöskyddet bibehålls. Regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att underlätta utvecklingen av vattenbruket och skyndsamt se över regelverket för att öka graden av vattenbruk. Vattenbruk har en stor potential att skapa jobb och tillväxt i hela landet, som dessa företag kan leverera klimatsmart mat. Många företag beskriver att regelverk och tillståndsprocesser gör det dyrt, osäkert och komplicerat att starta vattenbruk i . Det är därför angeläget att finna en lösning på de uppmärksammade problemen och att detta bör tillkännages för regeringen.