mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — är det för – förslag till statsbudget 2022 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i avsnitt 23.8 i motionen och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomsterna i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 23.9). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 23.6). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 23.7). 1.1.Pandemin är även en ekonomisk kris 1.2.Vårdskulden ska betalas av 1.3.Gängkriminaliteten ska tryckas tillbaka 1.5.Svensk välfärd ska återupprättas 1.6.En politik som sätter främst 2.4.Pandemin medför en fortsatt ovisshet 3.1.Mer i plånboken för arbetstagare och pensionärer 3.2.Utökat växa-stöd och lindrat sjuklöneansvar 3.5.Utbildning för riktiga jobb 3.7.Ökad trygghet på jobbet Fler ska försörja färre 4.1.En långsiktig förstärkning av kommunsektorn 4.3.Indirekta effekter och minskade utgifter 4.4.Sammantagen varaktig förstärkning av kommunsektorn 5.2.Personal inom regional sjukvård och äldreomsorg Nationellt forskningsprogram för kvinnors hälsa Behov av breda åtgärder 10 000 fler poliser till 2024 Investeringar i den tekniska miljön och kameraövervakning Renodling av polisens arbetsuppgifter 6.2.Flaskhalsarna ska byggas bort 6.4.Våld i nära relationer Ordning och reda/trygghet 7.1.Höjd status för läraryrket 7.2.Förskolemiljard och slopat karensavdrag 7.4.Tvååriga yrkesprogram i gymnasieskolan 7.5.Kvalitetssatsning på högskolor och universitet 8.1.Med nuvarande inriktning riskerar kostnaden för grundskyddet att rusa 8.3.Principer för en pensionsreform Både nuvarande och kommande pensionärer ska omfattas Det ska löna sig att arbeta Kostnaden ska bäras av staten En höjning av pensioner behöver undvika kannibaleffekter Pensionssystemet ska bli tydligare och mer överblickbart Konsekvenser för personer med låg pension 8.5.Bättre möjligheter att pensionsspara privat Återinförandet av privat pensionssparande Sänkt skatt på investeringssparkonto 8.6.Stärkt grundskydd för de mest utsatta 9.Ökad trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förutsättningar för en fungerande socialförsäkring 9.1.Förändra bedömning för sjuk- och aktivitetsersättning 9.2.Merkostnadsersättning och handikappersättning – inkludera hjälpbehov 9.4.Bemötande vid psykisk ohälsa och minskade handläggningstider 10.Trygga familjer grunden för ett tryggt samhälle 10.1.Stärk de socioekonomiskt svaga barnfamiljerna 10.6.Tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption 13.3.Utvecklat stöd för återvandring 13.4.Obligatorisk förskola för barn till nyanlända i utsatta områden 13.5.Skattereduktion i stället för flerbarnstillägg 14.1.Behovet av begränsade bidrag för tredjelandsmedborgare EU/EES-medborgare bör inte omfattas av begränsningarna Alla bosättningsbaserade förmåner bör inte omfattas av begränsningarna 14.2.Arbetet med författningsförslag bör påbörjas omgående Statens kostnader för vissa bosättningsbaserade förmåner 14.3.Konsekvenser av de föreslagna förändringarna Ökat antal utfärdade svenska medborgarskap Ökad kostnad för kommunsektorn 17.Hela landet ska leva 17.1.Satsning på areella näringar 17.3.Ansvarstagande för den nationella livsmedelsstrategin 17.4.Studieskuldsavdrag för lärare i glesbygd 18.1.Sänkt skatt på bensin och diesel 18.2.Nej till miljöskadlig biodiesel 19.Energi, miljö och klimat 19.2.Internationella klimatinvesteringar och bio-CCS 19.4.Ökade forskningsanslag för miljöteknik och bioekonomi 19.6.Avskaffad skatt på avfallsförbränning 20.1.Bosparande och bolån för unga 20.2.Klassificera studentbostäder som elevhem 20.3.Höjt schablonavdrag vid uthyrning av bostad 20.4.Sänkt avgiftstak i skattereduktion för fastighetsavgift 20.5.Ökad trygghet i utsatta områden 21.3.Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar 21.4.Lägre skatt på bensin och diesel 21.7.Avskaffad skatt på plastpåsar 21.8.Avskaffad skatt på avfallsförbränning 21.10.Nej till justerad förmånsbeskattning av tjänstebil 21.12.Slopad förmånsbeskattning av sjukvård 22.2.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 22.5.Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 22.7.Utgiftsområde 7 Internationell bistånd 22.9.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 22.11.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 22.12.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 22.13.Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 22.14.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 22.16.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 22.17.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 22.18.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 22.19.Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 22.20.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 22.23.Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 22.25.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 22.26.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 22.27.Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 23.Statsbudgeten och den offentliga sektorn 23.3.Statsbudgetens saldo och statsskuld 23.4.Den offentliga sektorns finanser 23.7.Förslag till utgiftsramar –2024 23.8.Beräkning av statsbudgetens inkomster 23.9.Beräkning av statsbudgetens inkomster –2024 Coronapandemin har satt sina spår. Risken för en allmän spridning bedömdes initialt som låg av och åtgärderna baserades på frivillighet. I stället hade det varit klokt att följa försiktighetsprincipen och ta höjd för att viruset skulle kunna vara farligare och mer smittsamt än vad det framstod som vid en första anblick. Även när smittspridningen ökade i andra länder, särskilt bland dem med ett högt antal svenska resenärer, kvarstod den godtrogna svenska strategin. Medan andra länder införde karantänsregler för inresande och restriktioner för att minska den inhemska smittspridningen var regeringen passiv. Det saknades en tydlig linje och ett tydligt ledarskap. En ytterligare brist som blev uppenbar under pandemin var den otillräckliga krisberedskapen. I samband med att totalförsvaret monterades ned avskaffades beredskapslagren, som regionerna i många fall minskade på lagerhållning av skyddsutrustning med en förhoppning om att material skulle kunna införskaffas snabbt vid en kris. När pandemin ökade den globala efterfrågan på skyddsutrustning och satte press på leveranskedjorna uppstod en brist som i vissa fall ledde till att skyddsutrustning saknades, eller att den skyddsutrustning som inhandlades var bristfällig. Det är svårt att bedöma hur omfattande smittspridningen blivit om initialt, i likhet med våra grannländer, hade agerat mer resolut, eller om krisberedskapen hade varit fullgod. Oavsett vilket är det ett faktum att närmare 15 000 människor har fått sätta livet till och över en miljon fall av smitta har konstaterats. Det är ett misslyckande. Pandemin är även en ekonomisk kris Utöver det mänskliga lidandet har pandemin, och de införda restriktionerna för att minska smittspridningen, medfört ekonomiska konsekvenser för privatpersoner och för företag – där restauranger, sportarenor, museer, nöjesparker och annan besöksintensiv verksamhet har drabbats särskilt hårt. Krisen har resulterat i minskad lönsamhet för företagen, med färre nyanställningar och ökad arbetslöshet som följd. Ett batteri av stödåtgärder har dock haft en mildrande effekt. har hanterat åtgärder som både riktar sig till företag som fått minskad omsättning till följd av restriktionerna och till anställda i drabbade företag. har exempelvis fått in över 90 000 ansökningar om korttidspermittering, vilket har dämpat ökningen av arbetslösheten. Det krävs dock mer för att undvika att de införda stödåtgärderna endast skjuter konkurserna framåt i tiden. Det behövs reformer för att det ska bli mer lönsamt för företagen att expandera och anställa personal. Vårdskulden ska betalas av Trots en hög belastning har regionerna lyckats väl med att ställa om vården under pandemin. Smittspridningen är nu lägre, vilket medfört att färre personer behöver sjukhusvård. Medan beslut fattats om att ge extra stöd till regionerna för att hantera ökade kostnader för uppskjuten vård och covid-19-relaterad vård är sjukvårdens utmaningar större än så. Vård som kan anstå har av förklarliga skäl fått stå tillbaka under pandemin. Det innebär dels att det är fler som står i kö för medicinska åtgärder, dels att det är fler som har stått i kö länge – längre än vårdgarantins tidsgränser. Det går även att förvänta sig att antalet nya diagnoser kan komma att öka efter pandemin. till exempelvis antalet som vid ett normalår insjuknar i cancer är det ett stort antal människor som inte blivit diagnostiserade för cancer. hade långa vårdköer redan innan pandemin. Att dessa behöver kortas, parallellt med en ökad tillgänglighet och utbyggd primärvård, instämmer sannolikt många partier i. Dessvärre saknas det långsiktiga ekonomiska stödet till regionerna för att detta ska kunna uppnås. Tillfälliga stöd behövs för att hantera vissa av de problem som har uppstått, både innan och under pandemin, men dessa behöver kompletteras med permanenta stöd för att regionerna exempelvis ska kunna anställa fler sjuksköterskor. Gängkriminaliteten ska tryckas tillbaka Medan stora grupper i samhället har stått tillbaka under pandemin finns det en grupp som fortsatt verksamheten som vanligt: de gängkriminella. Gängkriminaliteten har etablerat sig som ett av de allvarligaste samhällsproblemen i . Den segregation som växt fram till följd av en ansvarslös invandringspolitik och en naiv föreställning om integration har kommit att utgöra en grogrund för större och starkare samhällsfrånvända gäng och att allt fler personer väljer en kriminell livsstil. Riktade polisinsatser har resulterat i att antalet skjutningar minskat i vissa områden, men utvecklingen är alltjämt oroande och behovet av fler poliser på gatorna är alltjämt stort. För att komma till rätta med utvecklingen behövs det ökade resurser till rättsväsendet. Det krävs för att fler ska kunna lagföras och placeras på anstalt. Det krävs också fler straffskärpningar för att kriminella ska hållas borta från samhället och för att strafflängden i högre grad ska stämma överens med det allmänna rättsmedvetandet. Men det behövs även ökade möjligheter för att upptäcka, beivra och förebygga brottslighet. Här behövs dels ökade befogenheter för de brottsbekämpande myndigheterna, dels ett tidigare ingripande för att förhindra att unga får en kriminell identitet. Det behövs också en ökad gemenskap i samhället och en minskad segregation. Sammantaget behövs det en ny inriktning för rättsväsendet som på riktigt trycker tillbaka gängkriminaliteten, som ökar tryggheten och som sätter brottsoffret i första rummet. har pensionssystemet varit både eftersatt och underfinansierat. Många av dagens pensionärer är missnöjda med sin pension och blivande pensionärer är oroliga för att den inte ska räcka. Oron har till med spridit sig till de yngre generationerna där 20-åringar numera är bekymrade över sin framtida pension. Grundtanken med den nuvarande modellen var att den skulle ge stabilitet och trygghet i pensionssystemet. Modellen har förvisso varit stabil, den har bidragit till att hålla pensionerna nere, men knappast inneburit ökad trygghet. Den enda större reformen pensionsgruppen har lyckats driva igenom är en höjning av pensionsåldern. utgångspunkt är att pensionerna behöver höjas och systemet reformeras. Det måste finnas en flexibilitet för pensionsåldern. Vissa vill arbeta längre och de ska självklart ha den möjligheten. Andra yrken sliter betydligt mer på kroppen och då är en allmänt högre pensionsålder fel väg att gå. Det måste finnas en insikt om, och en respekt för, att vissa yrken sliter mer på kroppen än andra och pensionssystemet behöver kunna hantera detta på ett bra och flexibelt sätt. Svensk välfärd ska återupprättas ska vara ett land där alla medborgare ska kunna lita på att samhället träder in och hjälper till när man av olika anledningar inte kan stå på egna ben. På samma sätt som det fungerar i en god och välfungerande familj. En stark välfärdsstat är ett fundament för ett samhälles sammanhållning, för att skapa trygghet och för att skapa tillväxt. Utbildning, trygghet på arbetsmarknaden, vård och omsorg är viktiga faktorer för att främja både ekonomisk tillväxt och ge individuell frihet och trygghet. Men välfärden har fått stå tillbaka. Skolan, vården, omsorgen och trygghetssystemen är hårt belastade. Regeringens krav på strikta bedömningar har lett till rekordhöga nivåer av avslag på ansökningar om sjukpenning, där tiotusentals människor nekas sjukpenning även fast de har läkarintyg på att de inte kan jobba. Detta leder till att många långtidssjukas ekonomiska trygghet brister, vilket i slutändan ökar det kommunala försörjningsstödet. Behoven av välfärdstjänster ökar när befolkningen växer. I takt med att befolkningen åldras ökar behovet än mer. Det kräver fler anställda, det kräver investeringar och det kräver långsiktig finansiering. För del är det en självklarhet att inte bara stå upp för välfärden, utan kräva att den återupprättas. En politik som sätter främst är ett fantastiskt land. Nationen har utgjort grunden för demokratins och de solidariska välfärdssystemens framväxt. Allt detta bör värnas och det är vår mening att ett gott samhälle byggs då dess medborgare i hög grad upplever nationell gemenskap. Men även om är ett fantastiskt land är det långt ifrån felfritt. Medan huset fortfarande står upp syns sprickor i fasaden. Samhällsbygget – att främja ett som håller samman, som minskar sociala och kulturella klyftor – har krackelerat. För vissa har det blivit viktigare att försvara en uppmålad bild av , i stället att hantera problemen som plågar landet. Samhället har stora problem med en växande gängkriminalitet, med långa vårdköer, med splittring, segregation och en växande arbetslöshet. I detta läge måste vi prioritera. Att skicka iväg en stor del av skattebetalarnas pengar till andra länder är djupt oansvarigt. Att inte ställa krav på dem som kommit till – att lära sig språket, att ta ett arbete, att anpassa sig till majoritetskulturen – drabbar både dem som har kommit hit och dem som har bott här i generationer. Vi prioriterar annorlunda. Vi sätter och landets behov i det första rummet. Ska ha ett högt anseende utomlands måste vi börja med att vara ett gott exempel; visa att det går att kombinera tillväxt och bry sig om miljön; visa att det går att främja internationell utveckling utan att utarma det egna landet. Det krävs en tydlighet: är det för . Coronapandemin har haft en kraftig påverkan på tillväxten i omvärlden. minskade global BNP , där avancerade ekonomier drabbades hårdare än genomsnittet. Detta kan dock jämföras med prognoserna i början av pandemin som visade på större tapp och lägre förväntad tillväxt för de nästkommande åren. Genom kraftiga restriktioner lyckades ett större antal länder hålla nere smittspridningen och med historiskt stora stödpaket var effekterna på arbetsmarknaden relativt milda. Därefter har återhämtningen och utvecklingen fortsatt att vara starkare än förväntat. Den globala ekonomiska tillväxten förväntas uppgå till och därefter sjunka något till . De ekonomiska förutsättningarna mellan länder skiljer sig åt. Tillgången på vaccin är en av de huvudsakliga faktorerna som kommer att påverka BNP-utvecklingen. Länder med god tillgång på vaccin kan se en ytterligare normalisering och beräknas kunna börja öppna upp sina samhällen i närtid. Till den kategorin hör nästan alla avancerade ekonomier. Länder som inte har god tillgång till vaccinet kan komma att möta nya vågor av covid-19 som begränsar den ekonomiska tillväxten i landet. Tabell 1 –Tillväxtprognos i omvärlden, årlig procentuell förändring av real BNP. -3,4 -6,5 -4,9 -8,0 -8,9 -10,8 -4,6 -9,8 -5,3 -7,3 -3,4 Källa: Interim Economic Outlook Forecasts, . Den amerikanska ekonomin har haft en särskilt stabil återhämtning och förväntas gå fortsatt starkt. ökade arbetslösheten , motsvararande cirka 2 miljoner människor. Därefter har den minskat kontinuerligt och uppgick . Hushållen har fått breda stimulanser vilket har ökat konsumtionen och företagen har ökat investeringarna. Tillväxten kan dock dämpas något av utbudsbristen på varumarknaden och en obalans på arbetsmarknaden mellan utbud och efterfrågan. har haft ett högt inflationstryck och mycket talar för att inflationen i närtid kommer att vara fortsatt hög till följd av fortsatta stimulansåtgärder som driver upp efterfrågan som utbudet är lägre än vid normalläget. Detta kan leda till att åtstramningsåtgärder behöver ske tidigare än väntat. Även fortsätter att gå starkt. beräknas ha en BNP-tillväxt på och en BNP-tillväxt på . Att notera är att prognosticerande tillväxtökning 2021 är en av världens kraftigaste, vilket innebär att tillväxten är tillbaka på samma nivåer som innan pandemin. 2020 var tillväxten i . Det finns dock tecken som visar på en avmattning. Inköpschefsindex för tillverkningsindustrin har sjunkit och antalet virusutbrott har ökat, med restriktioner och minskad ekonomisk aktivitet som följd. Det finns även ett antal risker som inte är pandemirelaterade, bland annat relationerna mellan och , störningar i leveranskedjor och strukturella utmaningar. För eurozonen har återhämtningen släpat efter omvärlden. Vaccineringstakten var initialt lägre än i och återinförda restriktioner bidrog till en lägre ekonomisk aktivitet. , med en ökad vaccinationstakt och lättade restriktioner, har dock tillväxten tagit fart. De höjda prognoserna beror främst på en snabbare återhämtning i och . EU:s arbetslöshet ökade första gången när pandemin utbröt. Trots en stark återhämtning är arbetslösheten emellertid inte tillbaka på nivåerna före pandemin, även om skillnaderna inom EU är markanta. Figur 1 – Arbetslöshet, . Figur 2 – Arbetslöshetens utveckling –2021. Källa: och Arbetsförmedlingen. Utsikterna för svensk ekonomi ser goda ut. Prognoserna har reviderats upp jämfört med våren till följd av en ökad återhämtning där tjänstesektorn står ut särskilt. BNP föll inledningsvis mycket kraftigt när smittspridningen ökade. Fallet i ekonomisk aktivitet var det kraftigaste som uppmäts någonsin i . ökade aktiviteten till följd av en starkare export, hushållens ökade konsumtion och en ökning i investeringar (framförallt i maskiner och inventarier), vilket bidrog till kraftigt ökad BNP. Totalt föll BNP med -2,. förväntas tillväxten uppgå till . Figur 3 – Tillväxt BNP, 2020–2024, andel i procent. Hushållens konsumtion har varit högre än under föregående år och närmar sig nivåerna som rådde före pandemin. Konsumtionen väntas öka ytterligare i takt med lättade restriktioner. Hushållen är mer optimistiska om framtiden vilket delvis kan förklaras av bland annat korttidspermitteringar och stärkt a-kassa, men även av en expansiv penningpolitik som inneburit låga räntor samt stigande bostadspriser och börsmarknad. Figur 4 – Konfidensindikator, hushåll. Även företagen är fortsatt optimistiska. Konfidensindikatorn för näringslivet minskade förvisso något jämfört med junimätningen men är alltjämt på historiskt höga nivåer. Inom tillverkningsindustrin förväntar sig fler företag en ökning av produktionen jämfört med tidigare mätningar. På andra sidan spektrumet återfinns detaljhandeln och tjänstesektorn vars optimism har minskat något, särskilt gällande de senaste månadernas försäljningsutveckling och efterfrågeutveckling. Anställningsplanerna har överlag blivit mer optimistiska. Företagen rapporterar att antalet anställda har ökat och i ungefär samma omfattning som i föregående undersökning. Tabell 2 – Indikatorer i konjunkturbarometern Trots att restriktionerna medförde minskad lönsamhet inom flertalet personalintensiva branscher ökade inte antalet företagskonkurser, tvärtom så minskade de. Detta till följd av riktade stödåtgätrder till näringslivet. Effekten av permitteringsstödet och omställningsstödet bidrog till att företag på kort sikt, som under normala förhållanden hade gått i konkurs, klarade sig. av ökade antalet konkurser och utfallet av antalet konkurser hamnade på samma nivå som året innan pandemin. För att hålla nere företagskonkurserna framgent krävs det dock att stödåtgärderna fasas ut ansvarsfullt. Ett särskilt orosmoln är anstånden på skatten som kan resultera i att i övrigt välfungerande bolag drivs till konkurs. Figur 5 – Antal företagskonkurser, 2000–2020. Källa: Tillväxtanalys. Arbetslösheten ökade under pandemin, från 2020, och har därefter planat ut. Till följd av korttidspermitteringarna har arbetsmarknaden klarat sig bättre än befarat och den ekonomiska återhämtningen får även genomslag på arbetsmarknaden där arbetsgivare i högre utsträckning söker personal. Figur 6 – Arbetslöshet, 15–, 2005–2021. Källa: Arbetsförmedlingen. Tabell 3 – Prognos för arbetslösheten, andel i procent. Det som är oroväckande i sammanhanget är de allt större problemen med matchningen på arbetsmarknaden där allt fler arbetsgivare har svårigheter att hitta personal med rätt kompetens. Detta syns även i antalet långtidsarbetslösa, det vill säga personer som varit inskrivna som arbetslösa och som varit utan arbete eller mer. De uppgick till 190 000 personer , vilket är en ökning med 25 000 personer . Av dessa är en övervägande majoritet, , utrikes födda – där utrikes födda kvinnor är särskilt överrepresenterade. Även för den sammantagna arbetslösheten finns det en stor diskrepans mellan inrikes och utrikes födda. Arbetslösheten för utrikes födda ligger kvar på höga nivåer (jämfört med för inrikes födda) och förväntas fortsätta att göra det . Gruppen utrikes födda är inte homogen, utan inkluderar såväl högutbildad och högkompetent arbetskraft som tillfälligt befinner sig i som personer med låg utbildning som står långt från arbetsmarknaden. Även inom undergrupperna finns det markanta skillnader, där det främst är personer från och som höjer genomsnittet (och även inom dessa undergrupper finns det grupper som står för en stor del av arbetslösheten). Detta beror främst på att det är från dessa områden som har haft en hög nivå av asylrelaterad invandring. Tabell 4 – Arbetslöshet efter födelseland, 2020. Procentuell andel av arbetskraften 15–74 år Med de tekniska framsteg som sker samt den fortsatta automatiseringen och digitaliseringen, som minskar efterfrågan på okvalificerad arbetskraft, är gruppen utrikes födda fortsatt i riskzonen givet den demografiska sammansättningen. Regeringens tidigare riktade åtgärder för att minska gapet har gett få eller inga resultat. Det blir allt tydligare att regeringens försök att anpassa arbetsmarknaden efter nyanlända i stället för att anpassa de nyanlända till arbetsmarknaden har varit en misslyckad strategi. Prognosen för hur arbetslösheten utvecklar sig är fortfarande osäker och beror på en rad faktorer så som pandemins utveckling, vaccinationen samt hur länge och i vilken grad regeringen fortsätter att stödja och stimulera ekonomin. Arbetslöshetens sammansättning och struktur har genomgått en avsevärd förändring efter 1990-talskrisen. Den genomsnittliga arbetslöshetsnivån har ökat, både i absoluta tal och i förhållande till övriga . Parallellt med att den generella arbetslösheten har ökat har antalet inskrivna arbetssökande med en svag ställning på arbetsmarknaden ökat. Antalet personer som tillhör dessa grupper – personer med kortare utbildning, utrikes födda, äldre och personer med en eller flera funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga – nästintill fördubblades mellan åren 2008–2014.