mot · H9024066 · 2021-10-05 00:00:00 — Styrmedel måste främja konsumtion av klimatsmarta tjänster istället för resursintensiva produkter. Regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter identifiera och genomföra åtgärder som gör att människor undviker nyköp och istället lagar, återbrukar, delar eller nyttjar produkten som tjänst. Produkter ska hålla längre och gå att reparera är många produkter medvetet designade för en kort livslängd med syfte att öka företagens försäljning. Det förekommer också att företag förstör och slänger helt fungerande produkter, till exempel kläder eller möbler. Det är ett helt orimligt resursslöseri som är fullt lagligt. Vi vill införa krav på produktdesign, produkters livslängd samt konsumenters och oberoende reparatörers rätt att reparera. Reklamationsrätten bör kopplas till angiven förväntad livslängd på produkten och göra det lättare för konsumenten att ställa krav när produkter går sönder för . Den omvända bevisbördan bör förlängs från till , så att bevisbördan ligger på företaget och inte på konsumenten. vill stärka konsumenters rätt till korrekt information och införa produktpass och märkning av särskilt miljöbelastande produkter och varor. Genom att stärka myndigheters tillsyn och verktyg så att företag som sprider felaktig produktinformation kan lagföras för falsk marknadsföring vill vi sätta stopp för greenwashing. Statliga bolag ska bidra till omställningen Statliga bolag måste styras i en klimat- och miljömässigt hållbar riktning. De bolag som står för av de statliga bolagens klimatpåverkan är , , , Postnord och . Regering har i ägarpolicyn beslutat att bolagen ska vara föredömen inom sin bransch och arbeta för att uppnå miljökvalitetsmålen och . anser att regeringen bör utveckla och intensifiera ägarstyrningen så att skrivningarna om hållbarhet får genomslag. Vi menar att alla statliga bolag bör ha vetenskapligt baserade klimatmål och klimatplaner. Regeringen bör ge SJ ett samhällsuppdrag om att verka för ökat tågresande i hela och till huvudorterna i våra grannländer, inklusive utökad nattågstrafik och direktlinjer till andra delar av . Vi vill att regeringen ska ge i uppdrag till statliga Swedavia att arbeta för minskat flygresande. Regeringen bör även ge i uppdrag till Visit att i sin marknadsföring av som turistdestination fokusera på närmarknader med syfte att minska flygandet. vill ändra samt och regleringsbrev så att alla statliga skogsägare går mot ett skogsbruk utan gigantiska kalhyggen, där avverkningsmetoderna anpassas för att skapa utrymme för större biologisk mångfald och kolinlagring. vill införa ett mål om att offentlig sektor ska gå före i omställningen och nå nära nollutsläpp till 2030. Lagen om offentlig upphandling () behöver uppdateras så att all offentlig upphandling skall beakta miljöhänsyn och klimatpåverkan, och så att låg klimatpåverkan och resursanvändning blir styrande faktorer. vill verka för att klimatsmart mat ska vara norm i offentlig sektor. Klimatsmart mat innebär framför allt ökad andel växtbaserad mat, men också mer säsongsanpassad mat, mat som transporteras kortare sträckor samt att animaliska livsmedel kommer från djur som betar gräs och inte föds upp på sådant som vi människor kan äta. Industrin står för en tredjedel av inhemska växthusgasutsläpp. har utsläppen varierat mycket kopplat till produktionsvolymer och konjunktur. Totalt har utsläppen från industrin minskat . Kommande måste en minskning som motsvarar kvarvarande åstadkommas. Tack vare arbete i regering kommer staten satsa flera miljarder på att stödja svensk industri i sitt arbete med att nå fossilfrihet genom det så kallade Industriklivet. Stöd ges till företag hela vägen från forsknings- och innovationsprojekt till demonstrationsanläggningar och fullskaliga anläggningar. Framöver omfattas även andra typer av industriprojekt av stödet, som exempelvis produktion av biodrivmedel, vätgas och batterier liksom plastreturraffinaderier och återvinningsanläggningar. Regeringen bör fortsätta att satsa på och bredda det statliga stödet Industriklivet. Klimatklivet är ett stöd som bidrar till minskad klimatpåverkan genom bland annat investeringar i energieffektivisering och utbyggnad av laddinfrastruktur. Klimatklivet bör stärkas och utvecklas för att möjliggöra mer storskaliga investeringar. Små företag har ibland otillräckliga resurser för att klara omställningen till fossilfritt och cirkulärt på egen hand. Regeringen bör utveckla uppdrag att ge stöd till de mindre företagens omställning. Med i regering inleddes initiativet Fossilfritt , med målet att bygga en stark industri och skapa fler jobb och exportmöjligheter genom att bli fossilfria. Totalt 22 olika branscher har tagit fram färdplaner för att visa hur de kan stärka sin konkurrenskraft genom att bli fossilfria eller klimatneutrala. Regeringen bör fördjupa Fossilfritt arbete. Planerna måste utvecklas till att också beakta frågor som rör resurseffektivitet och biologisk mångfald. Enligt Energimyndigheten kan svensk industri effektiviseras så att energiförbrukningen minskar med till 2050. Styrmedel behöver utformas och skärpas för att främja energieffektivisering, som exempelvis en kvotplikt för den elintensiva svenska industrin. vill även se ökade incitament för att tillvarata spillvärme från industrin. Se mer under Minska och effektivisera energianvändningen. Transportsektorn står för omkring en tredjedel av växthusgasutsläpp. När internationell sjöfart och flygtrafik räknas in är andelen . har utsläppen från inrikes transporter minskat med . Minskningen är främst en följd av att fordonen blivit mer energieffektiva och att en ökad andel biodrivmedel har ersatt bensin och diesel. har ökande person- och lastbilstrafik motverkat större utsläppsminskningar. krävs en radikal omställning av vårt transportsystem där klimatmålen står i fokus. mål är att utsläppen från transportsektorn ska vara nära noll . Den totala mängden resor måste minska, framförallt resor som görs med bil och flyg. Vi måste bli bättre på att dela på våra fordon och resa mer kollektivt samt helt ställa om till förnybara och hållbara drivmedel inklusive el. Övergripande planering och styrning Transportinfrastrukturen ska planeras på ett sådant sätt att klimatmålen nås. utgår planeringen från prognoser som bygger på historiska data och antaganden om ständig tillväxt för vägtrafiken. Detta behöver ändras. Den nationella transportpolitiken behöver göra tydligt att frågor som rör klimat och miljö ska få företräde framför insatser som gynnar ökad vägtrafik. För att klara en hållbar omställning av transporterna krävs en styrning mot ett mer transportsnålt samhälle. Regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till och andra berörda myndigheter att arbeta för ett mer transportsnålt samhälle samt att ta fram en plan för ökad transporteffektivitet. Tåg, kollektivtrafik och cykel Det måste bli enkelt och billigare att resa med låg klimatpåverkan. Detta kräver allt från stora investeringar i kollektivtrafikens och cykelns infrastruktur till ökad turtäthet, bättre punktlighet och informationsinsatser. järnväg behöver rustas upp och byggas ut i hela landet. Nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas. Regeringen bör ge SJ ett samhällsuppdrag att verka för ökat tågresande. Utbudet av nationell och regional kollektivtrafik ska öka i hela landet. har i regering drivit igenom slopandet av förmånsbeskattningen på företagscyklar och kämpar vidare för att den även ska slopas för kollektivtrafikkort. Regeringen bör ta fram en nationell cykelplan, inklusive förslag på ett nationellt cykelvägsnät, och följa upp den nationella cykelstrategin med konkreta åtgärder för att fler ska kunna cykla. Det behöver byggas fler och bättre cykelvägar i städer såväl som i gles- och landsbygder. ska kunna bygga cykelvägar i högre utsträckning . Mobilitet som tjänst och resfria möten står en svensk bil parkerad och outnyttjad av tiden. Av de fem säten som finns i en vanlig bil används i snitt ett och ett halvt. Det innebär att en vanlig bil utnyttjas till mellan av sin kapacitet. På många platser och för många människor finns en enorm outnyttjad potential att öka effektiviteten i hur vi använder bilar. En övergång till en modell som baseras på nyttjande istället för ägande kan göra att bilarna används mer effektivt. Vi vill gynna olika delningslösningar för bilar, exempelvis bilpooler och transporter som tjänst, så kallad Mobility as a Service (MaaS). Regeringen bör genomföra en offentlig satsning på bilpooler och ge kommuner möjlighet att reservera parkeringsplatser för bilpoolers fordon. vill sänka momsen på bilpooler. Inför ett regelverk för MaaS som gör det möjligt att ersätta bilresor med mindre miljöbelastande sätt att förflytta sig. Digital teknik har gjort att många resor är nödvändiga. Med rätt styrmedel kan utsläppen från tjänsteresor och pendlingsresor minska drastiskt då digital mötesteknik möjliggör distansarbete och virtuella möten. Allt eftersom bil och flyg blir dyrare ökar också incitamenten för arbetsgivare att välja färre tjänsteresor. Det digitala mötet kan dock inte alltid fullt ut ersätta det fysiska och därför behövs möjligheten till ett klimatsmart resande. Myndigheternas arbete med resfria möten bör utvecklas. Nya och vässade verktyg för att bryta storstadsbilismen Enligt är hälften av alla bilresor i tätort kortare än . Att få ner utsläppen från dessa resor till nära noll är inte bara en lågt hängande frukt i klimatarbetet, utan ger även positiva sidoeffekter som minskade luftföroreningar i städer, förbättrad folkhälsa och mer attraktiva stadsmiljöer. (Stor)stadsbilismen måste brytas. anser att parkeringsnormen i bör ersättas med en mobilitetsnorm. Vi vill höja och utveckla trängselskatterna och införa avgifter på fler ställen i staden för att minska trängsel. Trängselskatter ska kunna differentieras så att fordon med högre utsläpp av exempelvis hälsovådliga ämnen beskattas hårdare. Trängselskatt ska användas för att delfinansiera kollektivtrafik. vill utse en statlig förhandlare som erbjuder fler kommuner att i samverkan med staten införa trängselskatter och/eller miljözoner. Statliga stöd till kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom stadsmiljöavtalen och Klimatklivet bör utvecklas och stärkas. Minskade utsläpp från flygresor Svenskarnas flygande släpper ut omkring 10 miljoner koldioxidekvivalenter . Det är lika mycket som bilresandet och betydligt mer än stålindustrin eller cementindustrin i . En procent av jordens befolkning står för hälften av alla utsläpp från flyg. Flyget ska betala för sin klimatpåverkan, och utsläpp från flygresor måste minska. vill höja den svenska flygskatten och införa energiskatt och koldioxidskatt på flygbränsle i EU, för alla flygresor inom . är flyget i EU undantaget sådan skatt. Flyget bör även beläggas med full moms. Alla flygbolag ska betala fullt pris inom EU:s utsläppshandel. Gratis tilldelning av utsläppsrätter ska inte få förekomma. vill införa trängselavgifter på flygplatser för att öka priset på pendlings- och affärsflygresor i rusningstid samt göra det obligatoriskt att informera om flygresors klimatpåverkan i all reklam och vid köp av flygbiljett. Ställ om till el, förnybara drivmedel och effektiva fordon Fossildrivna och särskilt energislukande fordon ska fasas ut. Fordonen måste bli mer effektiva och drivas med förnybara drivmedel. För att hela transportsektorn ska bli fossilfri krävs flera olika typer av förnybara drivmedel. El, biogas, flytande biodrivmedel, vätgas och elektrobränslen är alla viktiga pusselbitar att jobba med. vill fasa ut nybilsförsäljning av fossilbilar till 2025 och införa ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel . Regeringen bör kraftigt skärpa bonus malus för att skynda på utfasningen av fossilbilar och för att göra reformen mer rättvis. ska endast bilar med nollutsläpp samt biogasbilar kunna få klimatbonus. Fram till dess vill vi införa ett nytt krav på att hybrider enbart ska tilldelas bonus om de kan drivas på höginblandade biodrivmedel. Skatten på de smutsigaste nya bilarna (malus) behöver höjas kraftigt, vid sidan av att skärpa gränserna för när malus tas ut, för att gå i linje med ambitionen att fasa ut fossildrivna bilar så snabbt som möjligt. Vi vill även fasa ut klimatbonus för de dyraste bilarna. De personer som har råd att köpa de allra dyraste nya bilarna behöver inte en skattesubvention. För personer i glesbygd med dålig tillgång till kollektivtrafik vill införa en höjd bonus i bonus malus. Regeringen bör ta fram en nationell plan för utbyggnaden av laddinfrastrukturen i hela landet och ett ökat statligt ansvar för att bygga ut laddinfrastruktur på platser som är “vita fläckar” på kartan över laddstolpar. Regeringen bör även ta fram en nationell plan för tankställen för biogas. Godstrafiken behöver flyttas från vägtransporter med hög klimatpåverkan, till järnväg och sjöfart med betydligt lägre klimatpåverkan. En sådan överflyttning kräver stora satsningar och investeringar i järnvägssystemet, och järnvägens och sjöfartens konkurrensvillkor måste ändras. vill anpassa järnvägsinfrastruktur för längre godståg som ska kunna köra i /h i enlighet med , sänka maxnormen för lastbilars vikt och längd till EU-norm samt införa en kraftfull klimatdifferentiering av farledsavgifterna. Energisystemet - hållbart och förnybart För att vara i linje med måste utsläppen från energisystem vara nära noll . Genom el, värme och bränslesystemen binder energisystemet samman industrier, transporter, bostäder och samhällsservice. kommer ungefär en fjärdedel av energin i från fossila källor. Förbränning av fossila bränslen är landets största källa till koldioxidutsläpp. Utsläppen från fossila bränslen inom transportsektorn och industrin är långsamt på väg ned, men inte i den takt som krävs. Utsläppen från elsystemet är relativt låga. Till största del baseras elen på vattenkraft och kärnkraft. Politiken för att ställa om energisystemet måste rikta in sig mot att fasa ut alla fossila bränslen och bygga ut de förnybara energikällorna, att minska och effektivisera vår energianvändning, ökad flexibilitet i elsystemet, samt investeringar i elnätet. Ut med det fossila och in med det förnybara mål är ett förnybart energisystem. Den målsättningen kommer ur insikten om att utvinning av energi genom fossila källor och kärnkraft sker alltid på bekostnad av framtida generationer. har drivit fram en mängd reformer på energiområdet och det har sammantaget lett till att den svenska energipolitiken lagt om kursen. Osäker kärnkraft och fossil energi är sakta men säkert på väg ut. kommer förnybart in med stormsteg. beräknas av elproduktion komma från vindkraft. Elproduktionen i har ökat markant, liksom den svenska exporten av el till andra länder, vilket skapar en enorm klimatnytta. För var dag som går blir det mer akut att stoppa utvinningen av fossila bränslen, internationellt och i EU. måste verka med full kraft för att så ska ske. I bör gas-, kol och oljeutvinning helt förbjudas. bör klassas som ett fossilt bränsle och brytning och användning av torv för energiproduktion fasas ut. Vindkraft på land och till havs har enorm potential. Den havsbaserade vindkraften behöver kraftigt byggas ut och föreslår därför ett statligt planeringsmål om till havs, vilket är fullt möjligt även med hänsyn tagen till välmående ekosystem. Även solkraft har stor potential att öka, på hustak och på andra ytor. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för solenergi i , för produktion av el och värme. Vi anser även att det bör upprättas kommunala solbruksplaner för att underlätta snabba processer. All nybyggnation och alla större renoveringar ska ha solenergi, och det behöver bli enklare att vara både egen producent av och delägare i solenergi. Det behöver bli billigare och enklare för bostadsrättsföreningar, hyresrättshushåll och samfälligheter att investera i solceller. Regeringen bör utvidga skattereduktionen till att även omfatta andelsägd förnybar el för att underlätta investeringar från bostadsrättsföreningar, hyresrättshushåll och samfälligheter. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för satsningar på grön vätgas och andra förnybara elektrobränslen. Dessa bränslen bör kunna användas för att uppnå målen inom Bränslebytet och för att ställa om industriella processer, för att minska behovet av biobränslen. står biobränslen för en ökande del av den totala energianvändningen i , . Användningen är störst inom industrin och fjärrvärmeproduktionen. Även inom transportsektorn ökar användningen av biodrivmedel. Av de råvaror som används för biodrivmedel inom transportsektorn i är importerade. har en stor del av dessa innehållit palmolja eller palmoljerester, som orsakar avverkad regnskog och gigantiska monokulturer. har i regering drivit fram regleringar mot att i reduktionsplikten använda biodrivmedel som innehåller palmolja. Den ökade efterfrågan i kombination med behovet att bevara biologisk mångfald visar att energieffektivisering och elektrifiering i alla sektorer är helt centralt. Produktion av bioenergi ska bidra till uppfyllelsen av våra svenska miljömål, EU-direktiv på området samt internationella mål och avtal, som de globala hållbarhetsmålen och FN:s konvention för biologisk mångfald. Det innebär att råvaran alltid ska bestå av restprodukter eller komma från hållbart lantbruk, och att bränsle aldrig ska ha sitt ursprung i skyddsvärda skogar. Produktion av biobränslen får inte heller tränga ut livsmedelsproduktion. Det är viktigt att förstå att en övergång från fossila drivmedel till biodrivmedel inte på kort sikt gör att vi minskar tillförseln av koldioxid till atmosfären. Även förbränning av biodrivmedel släpper ut koldioxid, men givet att kolet binds tillbaka i växtligheten är systemet i balans. Förbränningsmotorn försvinner inte över . Flera miljoner bilar med förbränningsmotorer rullar fortfarande på svenska vägar, och därtill kommer flygtrafiken och sjöfarten. ser det som nödvändigt att öka inblandningen av biobränslen för att fasa ut fossila bränslen. Det kommer ta tid att minska transportbehoven och ställa om till nollutsläppslösningar. Vissa biobränslen blir en övergångslösning som, trots att de är långt ifrån perfekta, är bättre än fossila alternativ såsom kol, olja och gas. Andra biobränslen med mycket låg eller till och med positiv klimatpåverkan, som biogas från avfall, kommer spela en viktig roll i energipusslet även på lång sikt. mål är att ska vara självförsörjande på hållbart producerade biobränslen . vill utveckla användningen av biomassa från jordbruket för bioenergiproduktion, till exempel genom att odla mer hållbara energigrödor, använda skörderester eller gödsel för biogasproduktion. Vi vill även införa ett produktionsstöd, i enlighet med förslag, som är tillräckligt högt för att gödsel och annat organiskt avfall insamlas och uppgraderas till biogas. Minska och effektivisera energianvändningen Den mest miljövänliga kilowattimmen är den som inte produceras. Potentialen för att minska och effektivisera energianvändningen är stor inom alla sektorer i samhället, men nyttjas i alltför liten utsträckning. Incitamenten behöver stärkas och politiken förtydligas. Regeringen bör fortsatt främja energieffektivisering, genom bland annat en kvotplikt för den elintensiva svenska industrin. vill införa en energieffektiviseringsfond för industrin, där företag kan ansöka om stöd för energieffektivisering. Fonden kan finansieras genom kvotplikt eller genom avgift. För att styra från de mest energi- och resurseffektiva produkterna och till de minst energi- och resurseffektiva vill införa ett bonus malus-system för produkter, där energisnåla varor blir billigare och energislösande dyrare. Det behövs skärpta krav på energieffektivisering i byggnader för både nya och befintliga fastigheter. och bör få i uppdrag att tillsammans med kommunerna och energikontoren ta fram ett program för energieffektivisering av det befintliga bostadsbeståndet. Det statliga energieffektiviseringsstödet bör förlängas som ett långsiktigt stöd för att lyfta fastigheter i de tre lägsta energiklasserna. Regeringen bör säkerställa stöd till energieffektiviseringsåtgärder, bland annat genom förlängt stöd till lokala energi- och klimatrådgivare. anser att det bara ska gå att göra ROT-avdrag när åtgärder leder till minskad energianvändning eller minskad resursåtgång. Dagens ROT-avdrag bör ersättas med ett Energi och klimat-ROT-avdrag. Ökad flexibilitet och smarta investeringar i framtidens elnät Med elektrifiering av den tunga industrin och stora delar av transportsektorn ökar behovet av förnybar el och robusta elnät som kan föra över stora mängder el. Energisystemet måste bli mer flexibelt och elnäten behöver byggas ut och rustas upp. vill halvera tiden för byggande av elnät och förkorta byggtiden av stamnät genom regelförändringar, bättre samordning samt kraftfulla investeringar i ny nätkapacitet. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för energilager och införa ett teknikneutralt stöd för energilager. Minskad klimatpåverkan från boende och bebyggelse Bygg- och fastighetssektorn står för drygt en femtedel av utsläppen i . När utsläpp från importerade varor och tjänster räknas in blir sektorns utsläpp betydligt högre. Själva byggverksamheten står för omkring hälften av sektorns totala utsläpp, fastighetsförvaltning och uppvärmning står för resterande. har utsläppen från uppvärmning minskat, medan utsläppen från byggande och renovering inte har ändrats nämnvärt. Den trenden behöver brytas om klimatmålen ska kunna nås. Arbetet med att minska utsläppen från bygg- och fastighetssektorn måste framförallt riktas in mot följande områden: 1) minska behovet av nya byggnader så långt som möjligt; 2) minimera klimatpåverkan av nödvändig ny- och ombyggnation, och; 3) minska utsläppen från uppvärmning av fastigheter. Bebyggelse, tätorter och städer ska planeras så att utsläpp från transporter minimeras. ser att skatteregler, hyreslagen samt måste utformas för att uppmuntra delningslösningar och flexibilitet, i syfte att minimera behovet av nya lokaler. Regeringen bör underlätta omvandling av byggnader till nya ändamål, till exempel från kontorslokaler till bostäder. Nyproducerade byggnader behöver vara flexibla och ska kunna anpassas till olika behov . vill införa en maxgräns för hur mycket en ny byggnad får släppa ut under hela sin livscykel. Vi vill utveckla investeringsstödet till hyresrätter med en maxgräns för utsläpp innan det nationella kravet införts. Genom att bygga mer i trä kan utsläpp från byggnation minska, och kol lagras i nya byggnader. Regeringen bör sätta nationellt mål att minst hälften av alla bostäder i flerbostadshus 2025 ska byggas med trästomme. vill även skärpa kraven på hantering av byggavfall för att öka graden av återanvändning, återbruk och återvinning av byggmaterial. vill se en rad åtgärder för energieffektivisering i byggnader för både nya och befintliga fastigheter, se avsnittet Minska och effektivisera energianvändningen. Mindre än nollutsläpp – starka ekosystem och ökad kolinlagring Vetenskapens besked är tydligt, för att nå mål krävs nollutsläpp i kombination med negativa utsläpp i stor skala. Negativa utsläpp kan uppnås med så kallade naturbaserade lösningar, exempelvis skogar som binder in kol i träd och mark. Klimatkrisen och artkrisen är tätt sammankopplade och det är viktigt att åtgärder för att öka inlagringen av kol i naturen också främjar biologisk mångfald. Negativa utsläpp kan också åstadkommas genom tekniker för att suga upp och lagra koldioxid djupt ner i marken . För att så kallade CCS-tekniker (Carbon Capture and Storage) ska kunna generera negativa utsläpp krävs att koldioxid sugs upp direkt ur atmosfären - DACCS - eller från förbränning av biomassa, så kallad bio-CCS. Det råder stor osäkerhet kring hur och i vilken skala CCS-teknikerna kommer att kunna generera negativa utsläpp. Bio-CCS i stor skala riskerar hota matproduktion och biologisk mångfald.