mot · H8024035 · 2021-04-30 00:00:00 — behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när människor finner det mödan värt att förverkliga en idé, våga satsa sparat kapital och starta och utveckla ett företag. Politikens ansvar är därför att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. Det privata näringslivet och det enskilda entreprenörskapet är, och kommer alltid att vara, grunden för välfärd. För att sänka trösklarna för dem som vill förverkliga sin företagsidé vill vi minska regelkrånglet, begränsa företrädaransvaret och säkerställa att företagen bara behöver lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna. Vi vill även minska förekomsten av personalliggare, som innebär regelkrångel och en oro hos företagare för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp. Det finns dock skäl att ha kvar personalliggare i särskilda riskbranscher, såsom byggsektorn. Många svenska företag riskerar att behöva läggas ned, helt i onödan. företagare blir allt äldre och det blir mer och mer vanligt att deras barn inte vill ta över verksamheten. Detta gäller inte minst på landsbygden. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. Detta beror inte på utan i huvudsak på att inte har ett tillräckligt bra system för ägarskiften. En utredning bör därför se över hur ägarskiften av detta slag bäst kan främjas i en svensk kontext. Vi vill också öppna ett antal ägarskifteskontor över landet som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser – både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. För att skapa ett gott företagsklimat vill vi säkerställa att företag har råd och möjlighet att anställa. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb vill sänka skatten på arbete, förenkla reglerna kring att starta och driva företag samt skapa möjlighet för företag att finnas och verka i hela landet. Vi fortsätter att efterlysa resultat av näringsministerns förenklingsresa. En särskild uppmärksamhet måste riktas mot basindustrin, som t.ex. gruvnäringen, där regeringens tvehågsna engagemang hotar arbetstillfällen, välfärdsfinansiering och nödvändig klimatomställning. Regeringen har inte gjort tillräckligt för att hjälpa företag att överleva den ekonomiska kris som följer i pandemins spår. De stödåtgärder som regeringen satt in har alltmer kommit att präglas av sena besked, krångliga regler och utdragna handläggningstider. De förstärkningar och förlängningar som gjorts av stöden har ofta skett för någon eller några månader i taget, vilket ytterligare bidragit till ett lapptäcke av olika regler och krav för företagen att leva upp till och för de handläggande myndigheterna att planera för. Många i grunden livskraftiga företag är i sämre skick än då krisen först drabbade för ett drygt år sen. Givet att vaccineringshastigheten inte är tillfredsställande och att det uppkommer nya hot om försenade vaccinleveranser kan vi redan nu veta att företagen behöver stöd ytterligare tid framöver. har därför i drivit fram mer tydliga och långsiktiga besked. Handläggningstiderna måste också kortas rejält, för att inte företag och jobb ska gå förlorade i onödan. Företagsstöden behöver också uppdateras och bli mer träffsäkra. har lyft ett antal förslag på åtgärder i motioner och förslag till utskottsinitiativ, för att åstadkomma detta: Mer flexibilitet bör införas i korttidsstödet för företag som inte har kollektivavtal – vilket är majoriteten av de mindre företagen, så att personal kan permitteras i olika grad. Kravet på att säga upp visstidsanställda, provanställda och vikarier för att få del av korttidsstödet måste tas bort eller pausas. Det är stötande att företag mitt i krisen tvingas säga upp personal för att få stöd. Det försvårar ytterligare för personer som har en svagare position på arbetsmarknaden och det går emot internationell kriserfarenhet. Företagen måste få bättre stöd för lönekostnader. Alla de företag som drabbats, och fortsätter att drabbas, av partiell nedstängning i form av serveringsförbud och -restriktioner, förkortade öppettider, eller begränsningar i antal kunder som tillåts i verksamhetens lokaler har fortfarande inte möjlighet att få rimlig ersättning för sina lönekostnader. har därför förespråkat att kontaktnära branscher bör få riktat stöd i form av nedsatta arbetsgivaravgifter. Det skulle minska lönekostnaderna väsentligt. Tyvärr har inget annat parti velat stödja detta. Möjligheterna för nystartade företag att få del av stöden bör förbättras. begränsas de av att jämförelseperioden för t.ex. omsättningstapp ligger . En avgörande förutsättning för konkurrenskraft är en väl fungerande och underhållen infrastruktur. Samtliga trafikslag – allt ifrån cykeln till flyget – är på olika sätt nödvändiga för att främja fungerande transporter och en hållbar tillväxt, bl.a. mot bakgrund av behovet av större arbetsmarknadsregioner vill se ökade satsningar på infrastruktur. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra god kommunikation i hela landet. Vi står inför ett nödvändigt skifte att elektrifiera transportsektorn i alla dess delar. Detta kommer att kräva många kloka beslut . Elförsörjningen är en grundläggande pusselbit i vårt lands infrastruktur och måste ges ökad prioritet. Det krävs förutsägbar och stabil fossilfri energi och överföringskapacitet. Många nyanlända och unga får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Rutavdragen som alliansregeringen införde har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. har dessa avdrag gjort att såväl barnfamiljer som äldre har haft råd och möjlighet att få avlastning med vardagssysslorna. har varit med och drivit igenom en höjning av taket och framöver vill vi även bredda möjligheterna att använda rutavdraget till fler tjänster. Reformer för fler bostäder har gått från en bostadsbrist till en bostadskris. Vi ser hur den faktiska nybyggnationen av bostäder vida understiger det behov som beräknat. är regeringens reformagenda för bostadssituationen helt otillräcklig. Deras huvudsakliga svar på bostadskrisen är investeringsstödet för byggandet av billiga hyresrätter. Dessa byggsubventioner har dömts ut av bl.a. som menar att denna typ av investeringsstöd till hyresrätter tidigare inte har visat sig fungera. har regeringen under den föregående mandatperioden godkänt nya kreditrestriktioner, vilket har höjt trösklarna in på den ägda bostadsmarknaden och gjort situationen särskilt besvärlig för hushåll med lägre men stabila inkomster. har drivit, och en riksdagsmajoritet antagit, ett tillkännagivande (en uppmaning) till regeringen om att utvärdera kreditrestriktionerna i syfte att föreslå åtgärder som möjliggör för fler att komma in på den ägda bostadsmarknaden. Vi vill förenkla och snabba på byggandet, öka tillgången till byggbar mark och öka rörligheten i – och nyttjandet av – det befintliga bostadsbeståndet, exempelvis genom förändrade flyttskatter. Under pandemiåret har efterfrågan på villor ökat ytterligare, vilket fått priserna att stiga kraftigt. Detta har blottlagt den låga tillgången till villor, som är ett resultat av att kommunerna inte planerar för villaområden eller släpper till byggbar mark. har länge påpekat detta och föreslagit bl.a. att Länsstyrelserna ska ges i uppdrag att identifiera byggbar mark samt att det bör införas en ”planeringsstimulans” för att kommunerna ska få ökade incitament att utöka planeringskapaciteten. fortsätter att efterfråga regelförenklingar. Till exempel har vi föreslagit generösare bullerregler, undantag för tillgänglighetshinder, strandskyddsreformer, en enklare planprocess samt minskningar av hur samma ärende kan överklagas. En bromskloss på bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. Alltför många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av de s.k. flyttskatternas utformning. Regeringen har tagit bort räntan på uppskov. hade dock helst sett en helt ny modell där taket för uppskov på reavinstskatten tas bort permanent om man köper en ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet skulle då kunna skjutas vid köp av en ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljning fram till beskattning om man köper en ny bostad, utan både reavinstskatt och uppskovsränta betalas när personen inte längre gör något uppskov. Ökade krav vid bostadsköp och kraftigt stigande bostadspriser har ökat behoven av en stor kontantinsats. Tillsammans med ett bristande utbud av hyresrätter, riskerar allt fler att stå utan ett eget boende. vill därför utreda och införa ett förmånligt bosparande som förval för alla unga mellan med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår där personen tjänar eller mer . Systemet fungerar som så att av lönen efter skatt avsätts till ett bosparande och staten kompenserar med ett skatteavdrag på , vilket gör att den disponibla inkomsten kompenseras. Att en modell med förval används gör att fler som inte annars skulle ha sparat kommer att göra det, vilket något bidrar till att något motverka ojämlikheter. Det krävs reformer för att dämpa drivkrafter att låna och därmed minska hushållens – och ekonomins – sårbarhet framöver. Vi har föreslagit att amorteringskraven riktas mot bankernas samlade bolånestock för att gynna amortering samt ändrade regler så att bundna bolån blir mer attraktiva. Vi eftersträvar även en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning av ränteavdragen, växlat mot sänkta inkomstskatter. För att stötta hushåll som har svårt med kapitalinsatsen bör även ett startlån där staten garanterar en del av kapitalinsatsen utredas och införas, något regeringen nu tillsatt en utredning för, framtvingad av tillkännagivande Ett sådant stöd förutsätter att hushållet klarar bankens krav på bottenlån och ska gå till förstagångsköpare, som t.ex. unga hushåll. Således krävs en strikt kreditprövning och att lånet ska återbetalas med ränta så att stödet inte bidrar till riskuppbyggnad eller stimulerar osunt låntagande. En skola för kunskap och bildning arbetar för en skola där ingen hålls tillbaka, och ingen lämnas efter. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, stimulera elevernas intellektuella utveckling och förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan ska erbjuda den kunskap som behövs för att klara av arbetslivet, men också kunskap för att klara livet som ansvarsfull samhällsmedborgare. Skolan har ett bildningsuppdrag. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag får både barnen och stora problem . De bristande studieresultaten måste tas på största allvar. Nyckeln för en framgångsrik skola är bra rektorer och lärare som förmår att leda, inspirera och förmedla den kunskap som krävs för att eleverna själva ska kunna forma sin framtid och förverkliga sina drömmar. Lärarna behöver också kunna hålla ordning i klassrummet, så att eleverna behandlar varandra med respekt och kunskapen kan stå i fokus. Vi vill satsa på vidareutbildning för lärare, exempelvis utbildning i ledarskap och konflikthantering. Vi vill också ha stärkt rätt till fortbildning för legitimerade lärare och vi har välkomnat att arbetet med att ett professionsprogram kommer på plats fortskrider. Vi vill även höja behörighetskraven till lärarutbildningen och höja kvaliteten på lärarutbildningen. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska har minskat och är även lägre än genomsnittet i de europeiska länderna. vill ge elever mer lärarledd undervisningstid och lärarna behöver få fokusera mer på undervisningen genom minskad administrativ börda och avlastning. Skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. För att nå detta mål krävs att de elever som har de största behoven får hjälp och stöd av de lärare som har den bästa kompetensen. Vi vill öka tillgången på specialpedagoger och speciallärare och anslog medel för detta i vår statsbudget . Det behövs också tidiga kunskapskontroller. Alla elever ska exempelvis screenas för läs- och skrivsvårigheter och skolorna behöver arbeta systematiskt för att ge tidiga stödinsatser. saknas tusentals lärare, och bristen beräknas öka. Det behövs fler vägar in i läraryrket genom kompletterande pedagogisk utbildning för personer som har examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap. Vi vill ha fler karriärtjänster, dvs. att skickliga lärare ska kunna bli förstelärare eller lektorer. var med och beslutade att förstelärare i utanförskapsområden ska få dubbelt lönepåslag och vårt mål är att det ska finnas lektorstjänster vid alla gymnasier. Vi vill också göra mer för att ge nyanlända elever goda förutsättningar att lära sig svenska språket och komma in i den svenska skolan. För att nyanlända ska nå kunskapsmålen vill vi se en kompetenssatsning för att utbilda fler lärare i svenska som andraspråk. Vidare anser vi att det behövs fler karriärlärartjänster, något som är viktigt också för skolor i utanförskapsområden. Elevernas hälsa och trygghet i skolan är en förutsättning för att de ska kunna ta till sig ny kunskap. Vi ser med stor oro på den psykiska ohälsan bland barn och unga. vill stärka elevhälsan och införa en elevhälsogaranti. Varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan och regionerna bör ges ansvaret för den medicinska och psykosociala elevhälsan. Vi vill även utöka skolidrotten från dagens 600 i för att alla barn ska röra mer på sig, då motion har betydelse för såväl hälsan som skolresultaten. vill ha en skola med ordning där eleverna är trygga, känner gemenskap och ansvar för skolan och behandlas med respekt. Det behöver därför finnas ett tydligt ledarskap på varje skola där rektors och lärarnas befogenhet att upprätthålla ordning och främja respekt är klar och tydlig. Det ska råda nolltolerans mot mobbning och kränkningar samt klotter och skadegörelse. Vi vill stärka föräldraansvaret så att det finns tydliga förväntningar på såväl elev som föräldrar och vad föräldrar kan göra konkret för att stötta sitt barn och höja kunskapsresultaten. Vi vill också skapa förutsättningar för fler vuxna i skolan, som exempelvis särskilt anställda mentorer eller en klassmorfar. Tryggare ekonomi för äldre föreslår kraftfulla reformer för att förbättra pensionärers ekonomi och äldres möjligheter att stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi är positiva till att fler väljer att arbeta längre än till . Det är resursslöseri att inte ta vara på äldres erfarenhet och kompetens som arbete bidrar till känslan av samhörighet och tillhörighet. Att förlänga arbetslivet förbättrar både privatekonomin för pensionären och stärker pensionssystemet då inbetalningarna blir större. Då svenskarna lever ett allt längre och friskare liv är det naturligt att pensionsåldern justeras uppåt så som pensionsgruppen föreslagit. vill även stärka incitamenten och möjligheterna för äldre att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. får den som har fyllt – men fortfarande arbetar – ett förstärkt jobbskatteavdrag, något som har varit med och infört. För att ytterligare förstärka äldres ekonomi vill vi även ge dem som är eller äldre, och som fortsätter att arbeta ytterligare en skattelättnad, utöver det redan förhöjda jobbskatteavdraget. ambition är att hela skillnaden i beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst ska slopas. Genom och gemensamma budget 2019 genomfördes även en skattesänkning som kom alla pensionärer till del, vilket inte hade varit fallet om regeringens budgetförslag gått igenom. har regeringen ökat skillnaden i beskattning mellan arbetstagare och pensionärer ytterligare. Pensionerna för de med lägst intjänad livsinkomst är för låg. Många, företrädesvis kvinnor, behöver därför ges extra utrymme i pensionssystemet. Pensionsgruppen kom överens om att införa ett inkomstpensionstillägg, vilket införts . Tillskottet sker dock vid sidan om pensionssystemet, och eftersom förespråkar ett långsiktigt hållbart pensionssystem vill vi att pensionerna framgent stärks på annat sätt. har också drivit på reformer för att förbättra ekonomin för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna; inte minst var vi drivande i Pensionsgruppen för en höjning av garantipensionen (+200 kronor) för nästan 700 000 pensionärer och den stora höjningen av taket i bostadstillägget (till ). Sammantaget ger detta en betydande förstärkning för ekonomiskt utsatta pensionärer. Vi hade dock velat gå ännu längre. Vi vill att hyrestaket i bostadstillägget höjs till för ensamstående och till per person för sammanboende. vill även se reformer som minskar skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner. För att kompensera kvinnors lägre pensioner – som är ett resultat av ojämlikhet i lönestrukturen, ett högre uttag av föräldraledighet och färre arbetade timmar när barnen är små – vill vi se en utökning av antalet barnrättsår från fyra till fem samt automatiskt delad premiepension för makar med gemensamma barn . Vi vill även införa en omställningspension för de som är . Förutom att det stärker den enskildes ekonomi signalerar det att det är en viktig samhällsinsats att vårda sina barn. Goda kommunikationer i hela landet Bra kommunikationer är en förutsättning för tillväxt, välstånd och sysselsättning i vårt land. Vår utgångspunkt är att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Transportpolitiken ska därför säkerställa en effektiv, långsiktig och miljömässigt hållbar transportförsörjning i hela . anser att måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och för effektivare transporter. vill främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. vill se ökade satsningar på infrastruktur. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra god kommunikation i hela landet och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. bedömer att det inte är hållbart att investera i nya stambanor för höghastighetståg såsom Sverigeförhandlingen har föreslagit; i stället bör vi fortsätta att satsa på att rusta upp befintliga vägar och järnvägar samt bygga ut nya sträckor som behövs för att öka kapaciteten och funktionaliteten i det svenska järnvägsnätet. För att ta hänsyn till den varierande miljöbelastning som morgondagens fordonsflotta utgör bör en ny beskattningsmodell baserad på digital trafikövervakning utredas. Den nya beskattningsmodellen ska verka gynnande för landsbygden och initialt prövas för den tunga trafiken. Det finns många infrastrukturprojekt som är samhällsekonomiskt lönsamma men som av olika skäl aldrig kommer med i de regionala och nationella trafikplanerna då dessa inte berör tillräckligt många för att bli politiskt intressanta att arbeta vidare med. Vi föreslår att lagstiftningen ändras så att kommuner i samverkan med kan ta beslut om ”bompeng”, dvs. avgifter som tas ut av trafikanterna för att finansiera enskilda trafikprojekt. Därigenom ger vi kommunerna bättre förutsättningar att vara med och medfinansiera enskilda projekt som annars riskerar att förhalas trots att dessa projekt kan vara av stor betydelse för den enskilda kommunens näringslivs- och bostadsutveckling. vill att sjöfartens skatter och regler ska ge förutsättningar för goda konkurrensvillkor. Vi vill också se till att polisen och tullmyndigheten har tillräckliga resurser att kontrollera efterlevnaden av svenska lagar och regler inom åkerinäringen. Miljövänliga bilar och flygets omställning ska premieras och cykelinfrastrukturen byggas ut. Regeringen tillför ett stort stöd med anledning av coronakrisen för att kompensera godstrafik på järnväg i vårändringsbudgeten, men missar att skjuta till stöd till flygnäringen och sjöfarten, som också påverkats i hög grad av pandemin. ställer sig frågande till detta och efterfrågar stöd till fler delar av godstrafiken. Tillgång till bredband med hög överföringskapacitet är avgörande för att människor ska kunna driva företag i hela landet, för att arbeta eller studera på distans, för att ta del av kulturutbudet och för att kommunicera med andra. En hållbar miljö- och klimatpolitik En viktig del av det kristdemokratiska idéarvet är förvaltarskapsprincipen. I vår politik för en hållbar miljö ställs den på sin spets. Klimatutmaningen är vår tids största miljöutmaning. har därför satt ambitiösa mål när det gäller att minska utsläppen, såväl på Sverigenivå som på EU-nivå. Utöver själva miljöfrågan som utsläppen av växthusgaser utgör, följer det etiska problemet att det främst är världens fattigaste människor som betalar det högsta priset för klimatförändringarna. Det är bråttom att snabbt få ned utsläppen av koldioxid för att undvika irreversibla skador på våra ekosystem. har möjlighet att betydligt reducera våra territoriella utsläpp genom att bejaka framåtsyftande teknik för infångande och lagring av koldioxid inom industrin. anser att en särskild del av anslagen till Industriklivet bör inrättas för infångning och lagring av koldioxid från industrin och avfallsförbränning. En av största tillgångar i kampen mot klimatutsläppen är skogen, som genom skogsbruket ökar sin kolsänka och varifrån vi utvecklar produkter som ersätter fossila. Från skogen får vi också bioenergi med allt fler användningsområden. I de målkonflikter som omger skogen måste klimatet komma först och äganderätten värnas. Vi vill utveckla bonus–malus-systemet så att dess träffsäkerhet förbättras. Vi har också flera förslag för att minska flygets klimatpåverkan och främja utvecklingen av fossilfritt flyg. Spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö ska förhindras. Detta är en viktig aspekt av det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst gäller det barns vardagsmiljöer. Vi vill t.ex. ställa större krav när det gäller barnens leksaker och nappflaskor samt mat och dryck. EU har en nyckelroll i arbetet för att öka kemikaliesäkerheten, bl.a. för att utveckla arbetet med gemensamma åtgärder mot spridning av gifter och läkemedelsrester till våra hav och vattendrag. Hoten mot den biologiska mångfalden är omfattande. Ekosystemen är beroende av denna mångfald – och vi är beroende av ekosystemen för luften vi andas och maten vi äter. I bidrar våra skogar och vår landsbygd, exempelvis våra hagmarker, till denna mångfald. havs- och kustområden innehåller också ett rikt artliv och skyddsvärda miljöer. Den främsta orsaken är övergödning från avlopp och jordbruk, och den största delen av föroreningarna i kommer via floderna. 90 miljoner människor lever inom avrinningsområde. Det är viktigt att utvecklingen av jordbruket kring sker med stor hänsyn till miljön. ser ekonomiska styrmedel som ett användbart instrument i miljöpolitiken. Vi föreslår därför att ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter för kväve och fosfor prövas i . har ökat antalet reservat. Vi måste fortsätta att verka för att inte den ekologiska balansen ska rubbas via exempelvis långväga arter som på olika sätt letar sig hit. Vi vill förbjuda oljeborrning i och på ett bättre sätt förebygga och bestraffa oljeutsläpp. Ett tydligare ansvar och prioritering behövs för att sanera gamla vrak som läcker ut olja och kemiska stridsmedel. Alla nationer runt har anledning att skyndsamt finna och komma överens om lösningar som hanterar den allvarliga situationen. Jordbruket är viktigt för vår överlevnad. Även om det endast är en liten del av befolkningen som arbetar inom jordbruket är vi alla helt beroende av dess produkter för att kunna överleva. En lönsam svensk jordbrukssektor är nödvändig om vi ska kunna ha en inhemsk livsmedelsproduktion i händelse av krig eller kris. Jordbruket har också en central betydelse för biologisk mångfald och den levande landsbygd och de öppna landskap som är en del av vårt kulturarv.