mot · H9022538 · 2021-10-01 00:00:00 — Regeringen har i sin utredning om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer, ersättning till brottsoffer (SOU 2021:64), föreslagit att förbudet mot utmätning av skadestånd från frihetsberövandelagen tas bort, när det gäller fordringar som avser skadestånd på grund av brott.Vi menar dock att allt tilldömt skadestånd ska vara föremål för utmätning, oavsett skadeståndsorsak. Ökad samverkan mellan myndigheter är möjligheten för informationsutbyte såväl inom som mellan myndigheter begränsad. Det kan inom en myndighet vara frustrerande att informationsutbytet är så begränsat, det förorsakar även stora effektivitetsförluster. bör ges befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter, exempelvis samt hos banker för att direkt upptäcka utmätningsbara intäkter. ska också kunna lägga en bevakning hos på den inbetalda arbetsgivaravgiften för någon med skuldsanering. Om denna i väsentlig grad avviker från den senast angivna inkomstuppgiften eller om andra uppgifter gäldenären lämnat visar sig vara felaktiga, så skall kunna ompröva sitt beslut om skuldsanering. Det sker viss samverkan mellan myndigheter. kan delta i insatser tillsammans med , för att i samband med insatsen kunna utmäta tillgångar hos skuldsatt person, vilka kan anses tillhöra en gäldenär. Denna typ av samverkan bör fördjupas och indrivning av liknande skulder kan bli mer effektiv. En positiv följd av detta arbete skulle även kunna vara att gängkriminella personer begränsas i sina möjligheter att visa upp lyxvaror eftersom dessa riskerar att utmätas. Därigenom kan möjligheterna till nyrekrytering av gängmedlemmar i viss mån begränsas. Skuldsanering innebär att en person som är överskuldsatt under vanligen , ska betala tillbaka så mycket personen kan, därefter blir resten av skulderna avskrivna. Ett förbehållsbelopp, tidigare kallat existensminimum, räknas ut baserat på om den skuldsatte är sammanboende eller bor själv, har barn eller inte. Det tas även hänsyn till åldern på barnen, eventuella sjukdomar och kostnader för att fullfölja ett arbete. Syftet med skuldsanering är att ge den skuldsatte möjlighet att lösa sina ekonomiska bekymmer som borgenären ska få åtminstone en del av de pengar som den skuldsatte är skyldig borgenären. En avvägning görs mellan vad en person behöver för ett drägligt liv och intresset för borgenären. Omkring 162 000 barn lever i överskuldsatta hushåll. Andelen barn i hushåll där vårdnadshavare har löneutmätning har minskat som antalet barn i hushåll med skuldsanering har ökat från omkring 13 2019 till ca 16 2020. Så långt det är möjligt ska inte barn drabbas av föräldrarnas skuldsättning. Åtgärder för att stärka barns rättigheter är därför viktigt. För den som inte har försörjningsansvar för barn bör fokus ligga på att återbetalningsgraden ska vara hög och att borgenären får så mycket tillbaka som möjligt. Därför finns inte skäl för betalningsfria månader för samtliga gäldenärer utan detta bör enbart vara förbehållet barnfamiljer. Detta för att ge barn till överskuldsatta föräldrar en drägligare tillvaro kring sommarlov och jul. Vanligen har, när en skuldsanering är avslutad, gäldenären i genomsnitt betalat tillbaka av sin skuld, resterande summa skrivs av. Varje beslut om skuldsanering innebär därför att borgenärer förlorar i genomsnitt av vad de har lagligen rätt till. Borgenärer kan vara staten, företagare eller enskilda privatpersoner, exempelvis brottsoffer som väntar på skadestånd. Skuldsanering ska därför användas restriktivt och med få lättnader. Det är helt orimligt att offer mister hela eller delar av skadestånd på grund av att gärningsmannen beviljas skuldsanering. Skulder som härrör från brottslig verksamhet ska därför inte omfattas av skuldsanering. I beviljas i regel inte skuldsanering om gäldenären agerat oansvarigt i ekonomiska frågor och exempelvis har tagit en oproportionerlig risk i förhållande till sin ekonomiska situation eller har lånat till konsumtion. En utredning bör undersöka om en liknande ordning kan införas i .