mot · H9024195 · 2021-10-05 00:00:00 — När effektbehovet är stort hos grannländerna blir importmöjligheterna begränsade. för fram att vid ogynnsamma villkor kan elunderskott på uppstå i elområde 3 och 4, import inkluderat. Sommaren tvingades vidta nödåtgärder med kort varsel för att klara driftsäkerheten i och tvingades upphandla naturgas för att kompensera för utebliven kärnkraft. Detta för att förbättra spänningsstabiliteten och tillhandahålla kortslutningseffekt. Annars hade allvarliga fel kunnat inträffa. Det är särskilt i som effektunderskottet är ett stort problem och detta sätter omedelbara spår i priset för hushåll och företag. Det blir allt större prisskillnader och allt mer oförutsägbarhet. Elsystemet blir allt mer känsligt, lätt storligt och svårare att kontrollera. riskerar att slitas isär och det är mycket allvarligt. När höga elpriser eller bristande effekt slår mot befintlig produktion kan det i bästa fall få rubriker. Men den tysta sotdöden är när nya investeringar eller underhållsinvesteringar uteblir. Vi vet att industrin önskar stabila elleveranser till förutsägbara och konkurrenskraftiga priser. För att ta ett exempel: har i en rapport beräknat att otillräckliga elnät orsakar en förlust på i utebliven tillväxt för vår huvudstadsregion. En enorm förlust som drabbar hela . Det är också ett miljöhot eftersom den gröna omställningen bromsar in. En mångfald av energislag vill se en mångfald av fossilfri energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. Utifrån olika rapporter som gjorts – till exempel ”Färdplan fossilfri el” från Energiföretagen respektive ”Kraftsamling elförsörjning” från – kan man dra slutsatsen att den mest kostnadseffektiva fossilfria energimixen bygger i huvudsak på vattenkraft, kärnkraft och förnybara energislag. Vattenkraften har en nyckelroll i vårt energisystem och producerar av elen och hälften av effektbehovet de kallaste vinterdagarna. Vattenkraften kan inte mer än på marginalen öka sin produktion, den uppgiften faller på andra energislag. Det är viktigt att värna vattenkraften och den småskaliga vattenkraftens roll i energisystemet även med en ny miljölagstiftning. Vattenkraftsproduktionen i uppgår ett normalår till . I finns ungefär 2000 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . Av dem är ungefär 200 större kraftverk med en effekt på 10 MW eller mer. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet eftersom vatten, till skillnad från el, enkelt kan lagras och användas för att generera energi vid behov. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Det behövs en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . har medverkat till en sänkning av fastighetsskatten på dessa anläggningar vilket kan möjliggöra nödvändiga renoveringar. Det är viktigt att föra fram de innovationer som kommit fram i kring vattenkraften, och att detta stimuleras på olika sätt även på hemmaplan, inte att det endast går på export. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt Vattenkraftcentrum, som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar, tillsammans med fyra svenska universitet. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen och är ofta till för egenförbrukning samt eventuell försäljning av överskottselen. Inte sällan har dammar och verk satt prägel på den omkringliggande bygden och rymmer en kulturhistoria värd att vårda. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraftverken har fått det allt mer kämpigt . Bakgrunden är krav om miljöanpassningar och omprövningar av tillstånd, och en oro bland vattenkraftsägare om att denna process ska leda till omfattande negativ påverkan på deras verksamheter. har agerat och tänker fortsätta agera för att så inte ska bli fallet. En sund balans mellan olika intressen, där naturvärdena har en plats, ska givetvis eftersträvas. Det kan emellertid konstateras att det som kallas miljöperspektiv ibland har en för smal utblick. Utrivningar av dammar och borttagna vattenregleringar gjorda på basis av påstådda miljöskäl har i praktiken i flera exempel fått motsatt effekt, med torrläggning av delar av vattendrag och skador på djurliv som följd. har fattat beslut om att den småskaliga vattenkraften ska vara kvar. Ändå fortsätter vattenmyndigheterna och länsstyrelserna att driva krav på utrivning av småskalig vattenkraft när man söker nya tillstånd för verksamheten. När fattade beslut avseende den småskaliga vattenkraften innebar det att myndigheterna fick i uppdrag att använda alla de undantag som finns inom EU-direktivet för att skydda den småskaliga vattenkraften trots det ser vi att när omprövningarna nu sker på flera håll i , så är det myndigheterna som är drivande i kravet på utrivning vilket inte är i enlighet med de beslut som har tagit. Vid sidan av att myndigheterna inte följer intentionerna i riksdagsbeslutet finns det flera skäl som talar för att vi behöver införa ett moratorium avseende beslut om enskilda småskaliga vattenkraftverk. Havs- och vattenmyndigheten utreder på uppdrag av regeringen vilka lokala och regionala nyttor som den småskaliga vattenkraften faktiskt står för. Resultatet av utredningen är inte presenterat. Det är dock viktigt att påpeka att vattendirektivet inte i första hand handlar om fisk vilket i praktiken har blivit den fråga som diskuteras i utan direktivets huvudsakliga uppgift är att garantera tillgång till rent dricksvatten. En annan fråga som ännu inte är på plats är vattenmyndigheternas åtgärdsprogram. Många kommuner liksom Havs- och vattenmyndigheten, HaV, har begärt överprövning. Regeringen har låtit vattenmyndigheterna yttra sig, och vill man ha in kommunernas och HaVs yttrande över vattenmyndigheternas yttrande. Ett beslut väntas komma . En tredje fråga som inte är på plats är HaVs arbete med nya vägledningar vilket också är en allvarlig brist för ett genomtänkt beslutsfattande. Med tanke på att dessa tre frågor inte är färdiga är det märkligt att länsstyrelserna fortsätter att genomföra omprövningar av enskilda anläggningar utifrån den nationella planen. Vi kan också konstatera att bedömningarna är mycket olika i olika delar av landet. Detta leder till rättsosäkerhet vid omprövningar av tidigare tillstånd. Vi kan också konstatera att det inte är säkert att vare sig den biologiska mångfalden eller den lokala miljön blir bättre av att man tar bort ett dämme. Att den vandrande fisken föredrar strömmande vatten är ett faktum men på samma sätt finns det andra arter som föredrar de lugna vatten som skapas uppströms ett dämme. Det är också viktigt att minnas varför man etablerade ett dämme. På en del platser handlade det om att skydda tillgången på vatten till människor och djur. man ur dessa dämmen kommer man att förändra landskapet samt skada förutsättningarna för ett fungerande jordbruk. Det går således inte att hävda att det alltid är det bästa för miljön att man tar bort ett dämme. Tvärtom kan det vara så att det är själva dämmet som har skapat de förutsättningar som krävs för fisk, musslor, kräfta, insekter, fåglar med mera. Mot denna bakgrund bör det därför fattas ett beslut om moratorium för all omprövning för den småskaliga vattenkraften oavsett om det är vattenkraft, mekanisk kraftöverföring eller dämmen. I nästa steg bör regeringen tillsätta en utredning som överväger ytterligare åtgärder för att skydda småskalig vattenkraft mot produktionsminskningar och nedläggningar. Utredningen bör exempelvis se över möjligheten att göra tillägg i vattenförvaltningsförordningen som preciserar de förutsättningar under vilka Kraftigt Modifierat Vatten (KMV) och Mindre Stränga Kvalitetskrav (MSK) kan användas enligt . Syftet är att säkerställa att möjligheterna används fullt ut också i praktiken. har ett uppdrag att nyttja undantagen som medger fullt ut, kan konstateras att andelen vattendrag som KMV-klassats fortsatt befinner sig på låga nivåer i . Att skriva in kriterierna i förordningen skulle kunna medföra en positiv förändring. Detta skulle kunna ske genom att ändra i vattenförvaltningsförordningen så att 4 kap 3 och 10 § preciseras med några meningar så att KMV och MSK kan användas precis som möjliggör och som redan efterlyst. Ett sätt att ytterligare förtydliga uppfattning avseende att alla tillgängliga undantag inom vattendirektivet skall användas för att värna den småskaliga vattenkraften är att överväga möjligheten att göra riksintresse av denna energikälla. Genomförs alla de omställningar som är på gång inom infrastruktursektorn och industrin kommer vi att behöva all energi som går att producera inklusive den småskaliga vattenkraftens bidrag. Förändrad struktur för vattenrelaterade myndigheter bildades Havs- och vattenmyndigheten som har säte i . Myndigheten övertog vid skapandet uppgifter från det tidigare och och ansvarar för hushållning av fiskeriresurser och miljömål för hav, sjö och vattendrag. Under myndighetens korta levnad har initiativ tagits som starkt bör ifrågasättas. anser att myndigheten bör avvecklas. Ett flertal verksamheter på Havs- och vattenmyndigheten lämpar sig väl på och . Gröna näringsrelaterade verksamheter som fiske och handel, vattenkraft och arbete i vatten samt planering, förvaltning och samverkan är verksamhetsområden som i bättre utsträckning bör utföras på där andra relaterade gröna näringar också bearbetas av myndigheten. Vattenmyndigheterna, belägna på fem länsstyrelser på uppdrag av regeringen att genomföra EU:s vattendirektiv, bör också läggas ned och deras verksamhet kan med fördel överföra till och . I de relaterade uppdragen bör införlivas ett främjandeuppdrag gentemot de näringar som verkar inom hav och vatten. Främjandeuppdraget bör förtydliga att verksamheten inte bara ska kontrollera att regler följs, utan att de även ska göra det lättare för och stödja företagen. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och har ett normalår producerat mellan 60 och el, motsvarande av elproduktionen. Detta kommer att påverka normalårsproduktionen framöver på ett beklagansvärt sätt. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften, som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. Detta är också något som FN:s klimatpanel IPCC lyfter fram i sin rapport. Kärnkraften är en nödvändig pusselbit om klimathotet ska kunna mötas. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring , sannolikt mer. I har man börjat ge licens för reaktorer som påminner om de svenska. Det är väsentligt att samtliga motiverbara livstidförlängningar genomförs. Att livstidsförlänga kärnkraften är kostnadseffektivt och av stor vikt för hela energisystemets robusthet då kärnkraft bidrar med produktion som kan planeras samt systemtjänster som är avgörande för att elsystemet som helhet ska fungera med hög kvalitet. har allt fler larmsignaler kommit ifrån branschen om att mellanlagring och slutförvar av det radioaktiva avfallet måste få ett beslut i närtid. gav klartecken efter att ha granskat ansökan . Regeringen har ägnat sig åt ett politiskt taktikspel. Oavsett vad man tycker om kärnkraftens framtid i kan och måste man agera ansvarsfullt för att hantera det avfall som har producerats historiskt. Regeringens uteblivna beslut är ansvarslöst och riskerar att försätta i en situation som gör att både klimat och svensk ekonomi får en härdsmälta. Det givna beskedet om att regeringen vill tillåta utökad mellanlagring i är inte tillräckligt. Ett samlat beslut om mellanlagring och slutförvar måste fattas i ett sammanhang och det måste ske . Färdplan för framtidens kärnkraft och satsningar på forskning bör starta arbetet med att bygga två nya reaktorer – 5 och 6. Mot den bakgrund av kraftigt ökade elbehov är det inte realistiskt att tro att detta kan mötas enbart med hjälp av övriga fossilfria energikällor. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bland annat och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Den senaste långtidsrapporten från talar också sitt tydliga språk. Där har man räknat på ett scenario med kraftigt ökad elanvändning bland annat som en följd av elektrifierad fordonsflotta och klimatomställd tung industri. I en sådan kontext blir investeringar i kärnkraften ekonomiskt lönsamma. Men för att denna potential ska kunna infrias måste politiken peka tydligt och säga att kärnkraften inte bara är principiellt laglig utan den är välkommen även . Kärnkraften har i varit föremål för mycket diskussion och debatt. Mycket känslor har investerats. Fakta talar dock sitt tydliga språk – vi kan inte låta bli att använda kärnkraften för att klara det dubbla uppdraget att värna klimatet och möjliggöra en fortsatt välfärd. Det räcker inte med att säga att det är juridiskt möjligt att investera i kärnkraft och tillåtet att göra investeringar. Staten måste peka med hela handen och säga att det är viktigt att fortsätter planera för fortsatt kärnkraft. Goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för kunskap och kompetensförsörjning som behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer och satsningar på ny kärnkraft. Svensk kärnkraftsforskning har emellertid inte getts tillräckligt utrymme inom ramen för statens forskningsanslag . vill se en ambitionshöjning på området. Man brukar prata om fyra olika generationer när det gäller kärnkraft: Generation 1 var första forskningsreaktorerna . Generation 2 är de äldsta kommersiella reaktorerna, till exempel de svenska kärnkraftverken. Generation 3 är modernare anläggningar med bättre säkerhet, exempelvis inbyggd redundans, med generation 3+ som en uppgraderad variant. De modernaste reaktorerna har passiva säkerhetssystem och effektivare bränsleanvändning. Generation 4 utnyttjar bränslet upp till 100 gånger effektivare än dagens reaktorer, vilket minskar avfallets långlivade komponenter och därmed lagringstiden. saknar en färdplan för framtidens kärnkraft. föreslår att en sådan tas fram som inkluderar satsningar på forskning och frågan om pilotanläggningar. Det skulle skicka en oerhört viktig signal till energiföretagen så att de vet att investeringarna hinner få fullt genomslag. Så länge som mål är att enbart ha förnybara energislag bakbinds utvecklingskraften för kärnkraften. En grund för kostnadseffektivitet är att man bör inspireras av flyget och arbeta för typgodkännande av reaktorer. Detta skulle bli en kostnadsreduktion eftersom designen då blir densamma oavsett vilket land det gäller. Man kan repetera projekt och producera komponenterna industriellt och minska osäkerheten kring licensiering. Det bör finnas ett uppdrag för att följa utvecklingen och vara beredd att starta en process för att kunna bygga SMR utifrån ett typgodkännande. Detta för att ha en bra beredskap. Den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Fjärde generationens kärnkraft är både säkrare och mångfalt mer effektiv än dagens teknik, och kan återanvända lagrat kärnbränsle. startade forskningsprojektet som tar sikte på innovation inom kärnkraft, exempelvis inom den fjärde generationens tekniska lösningar. Forskare från flera svenska lärosäten är involverade med syfte att förbereda en forskningsreaktor i . Vid den ska forskningsuppdrag kunna genomföras om exempelvis bestrålning av bränsle och material och om avancerade modulära reaktorer. Den kan även fungera som en demonstrationsenhet för avancerad reaktorteknologi. har en ansökan skickats in till i syfte att skapa en prototyp av en SMR i med målet att den ska stå klar . Demoanläggningen beräknas kosta ca , där stödet från förväntas medfinansiera . Detta projekt skulle kunna ge mycket värdefull kunskap inför en fortsatt utveckling av kärnkraften. ser positivt på framsteg inom svensk kärnteknisk forskning och menar att en nationell färdplan kan stimulera utvecklingen ytterligare och bidra till långsiktiga förutsättningar. Utvecklingen av små modulära reaktorer (SMR) är ett område som väcker stor uppmärksamhet. Med dessa tekniker följer en möjlighet att uppnå serietillverkning efter typgodkännande och sänka projektkostnaderna. En annan fördel är att SMR kan bidra i fjärrvärmesystemet. Flera länder har kommit en bit på vägen; i till exempel godkändes en reaktormodell efter prövning hos deras motsvarighet till . Det innebär att modellen möter säkerhetskraven genom ett passivt säkerhetssystem som gör att kärnkraftverket stoppas och förblir säkert vid nödsituationer. föreslår en gemensam europeisk process för godkännande av EU bör, inom ramen för Euratom, påbörja samtal med medlemsländerna om hur en sådan gemensam process skulle kunna se ut rent praktiskt. Flera olika vägar framåt skulle vara möjliga. En modell skulle vara ny EU-lagstiftning som ger berörda expertmyndigheter i en eller två länder, under överinseende av Euratom, rätt att godkänna reaktortyper för hela EU. Ett annat alternativ skulle vara att EU från centralt håll – istället för nationella myndigheter – sköter tillståndsprövningen av reaktortyper, inom ramen för ett utbyggt Euratom. En tredje möjlighet vore en mer begränsad modell, där EU används som plattform för någon form för mellanstatligt samarbete vad avser reaktortypsgodkännande mellan de 13 EU-länder som har kärnkraft . En annan central fråga rör hur vi tillvaratar kärnkraftens fulla systempotential för att nå klimatmålen. Hur åstadkommer vi optimal systemintegration mellan kärnkraft och förnybara kraftslag? Tillgången på planerbar kraft och överföringskapaciteten i nätet hänger intimt samman. Värmen från kärnkraften är en outnyttjad resurs som skulle kunna användas bättre. går all spillvärme till havet, men med nya typer av reaktorer skulle värmen tillvaratas och användas för till exempel uppvärmning, industriprocesser, vätgasproduktion och framställning av syntetiska bränslen för fossilfri sjöfart och flyg. Att nyttja värmen direkt för att spjälka vatten för vätgas skulle kunna ge hög energieffektivitet och därmed bidra starkt till energieffektiviseringsmålet. Mot denna bakgrund vill tillföra energiforskningen och framåt. Av dessa medel destineras till kärnkraftsforskning och därmed till sjösättandet av en färdplan för framtidens kärnkraft. I sammanhanget ska också påminnas att delar av övriga medel under anslag 1:4 Energiforskning även ska vara tillgängliga för kärnteknisk forskning i enlighet med tillkännagivande om att forskning ska bedrivas inom alla relevanta kraftslag. Forskningen är beroende av tillstånd från . Sådana föregås av ansökningar och processer som fordrar att myndighetens mottagarkapacitet är god. Myndigheten behöver vara förkovrad i avancerad kärnteknologi och dra lärdomar från länder som kommit långt på området. Parallellt med forskningsfrämjande insatser bör säkerställandet av myndighetens mottagarkapacitet vara en del av färdplanen. Vid etablering av ny kärnkraft ska prövning ske mot . Lagstiftningen är inte anpassad till teknikutvecklingen och medför begränsningar som kan försvåra tillkomsten av ny kärnkraft i . är det enbart tillåtet att anlägga nya reaktorer på tre platser i , det vill säga där kärnkraften redan finns, och det totala antalet reaktorer får inte överstiga tio. anser att svensk kärnkraftslagstiftning bör moderniseras så att nämnda begränsningar i lagstiftningen tas bort. Behovet av andra förändringar bör också analyseras, givet teknikutvecklingen. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen och även i växer den. Vindkraftens produktion nådde nytt rekord i . producerades , en ökning med jämfört med . Vindkraftens andel av elproduktionen i ökade till . Orsaken till denna ökning beror dels på att det var ett blåsigt år, dels på att det varit en fortsatt utbyggnad. Ju större andel av den totala energimixen som kommer ifrån vindkraften ju större behov av lager, flexibilitet och handel med omvärlden. Det finns drygt 4000 vindkraftverk i och det finns en berättigad oro för hur många det kan tillåtas bli. I och Nationella strategi för Vindkraftsutbyggnad hamnar 47,5 av totalt vindkraft i de sex nordligaste länen. En del påstår att denna utbyggnad av vindkraft som i princip ska ersätta befintlig kärnkraft ska kunna ske med oförändrat antal vindkraftverk i . Det är högst oklart om det verkligen går i verkligheten. Om utbyggnaden utgörs av 6MW-vindkraftverk skulle exempelvis få 359 nya verk och 476 stycken vindkraftverk. Av läns totala landyta (mer än från vatten) skulle utgöra planeringsyta för vindkraft. Detta är inte en hållbar samhällsplanering. Effektiva tillståndsprocesser ska eftersträvas men inte till priset av kringskuret inflytande för kommuner och deras medborgare. har utredningen ”En rättssäker vindkraftsprövning” (SOU 2021:53) presenterats för regeringen. Denna är ett beställningsjobb av regeringen och serverar förslag som vi menar på ett allvarligt sätt skulle kringskära den lokala demokratin och bakbinda kommunerna. Vi kristdemokrater är positiva till vindkraft, men det måste ske på lokal-befolkningens villkor. Utbyggnaden av vindkraft måste ske i samarbete och samverkan med människor som själva bor i de områden där vindkraften byggs. Utbyggnad av vindkraftverksparker möter ofta ett allt starkare lokalt motstånd. Det krävs många nya vägar genom skogsnatur, ljudmiljön påverkas för både människor och djur och den visuella miljön förändras . Titeln på utredningen till trots har frågan om den lokala demokratins betydelse inte blivit besvarad på ett tillfredsställande sätt. Det finns skäl till att känna oro för den fortsatta processen om man vill värna den lokala demokratin och medbestämmandet. bör tillkännage för regeringen att vindkraftsvetot ska bevaras och att en fortsatt utbyggnad av vindkraften ska ske på den lokala nivåns önskemål och förutsättningar. Vindkraft till havs har högre kapacitetsgrad än vindkraft till land. Potentialen för den svenska vindkraften till havs bedöms som riktigt stor. Enligt Havs- och vattenmyndighetens havsplaner kan den havsbaserade vindkraften stå för 23–/år. Men den medför också högre kostnader. Regeringen har för avsikt att rikta specifika subventioner till havsbaserad vindkraft för att på så vis öka etableringstakten. I en promemoria har regeringen föreslagit att ska stå för utbyggnaden av transmissionsnätet till havsbaserad vindkraft. Detta är ett dåligt förslag och vill hellre se en marknadsbaserad lösning. Detta innebär att man på gynnar ett kraftslag på andra kraftslags bekostnad. Låt i stället marknaden mogna och den havsbaserade vindkraften kommer att kunna etableras på egna meriter där det är lämpligt. ser att havbaserad vindkraft har en roll att spela i framtidens energiförsörjning och kan konstatera att tekniken har mognat. Subventioner till havsbaserad vindkraft skulle dock ge oönskade effekter som inte svarar mot systembehovet.