mot · H9024259 · 2021-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i avslår proposition 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i . I regeringens proposition föreslås att ger sitt medgivande till ett svenskt deltagande i den franska militära insatsen Task Force Takuba i om högst 250 personer. är ett av världens fattigaste och mest biståndsberoende länder, och nära tre av fyra malier lever på . är säkerhetsläget mycket instabilt. Landet är drabbat av återkommande terrorattentat, och situationen i fråga om mänskliga rättigheter är alarmerande. Därtill råder en utbredd straffrihet. , , var en relativt stabil demokrati. När ett inbördeskrig bröt ut och en militärkupp genomfördes riktades världens blickar mot . Utvecklingen har varit dramatisk men bottnar i grundläggande problem i som går långt tillbaka. Centralregeringen har alltid varit svag. har befolkningen i norra , huvudsakligen tuareger, upplevt att de diskriminerats av regeringen och vid en rad tillfällen revolterat. Dessa stora utmaningar har förvärrats av klimatförändringen, ökande livsmedelspriser, en växande människo-, vapen- och narkotikahandel genom och väpnade konflikter i grannländerna. Omfattande folkliga protester 1991 banade väg för politiska reformer och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Under de två kommande decennierna genomförde en rad i grunden demokratiska val, men den politiska ledningen i lyckades inte hantera landets grundläggande utmaningar. Efter Gaddafis fall skedde ett starkt inflöde av vapen från , och turbulensen i regionen underblåste det redan starka folkliga missnöje som brett ut sig, inte minst i de norra delarna av landet. Denna utveckling i kombination med att flera militanta islamistiska grupper etablerat sig i landet utgjorde grundorsakerna till att inbördeskriget blossade upp 2012. Trots flera förhandlingar och att ett fredsavtal ingicks 2015 har striderna fortsatt, och läget är alltjämt instabilt. Flera terrorattacker har genomförts, bl.a. mot Minusma, den internationella FN-insats som övervakar säkerheten i landet och som deltar i. Civila offer som dödats på grund av konflikterna i landet var jämt fördelat mellan terrorgrupper, beväpnade grupper i lokalsamhällen och militären. I de norra delarna av landet har den humanitära situationen varit svår, då hjälpinsatser hindrats av den våldsamma situationen, och 2015 varnade FN för en svältkatastrof. Därutöver genomfördes militärkupper och . Behovet av humanitärt stöd är mycket stort och har förvärrats dramatiskt i och med en eskalerande våldsspiral. bedriver utvecklingssamarbete med . I samband med kuppen avbröts det bilaterala stödet och det svenska biståndet kanaliserades i stället via FN-organ och frivilligorganisationer. återupptogs det bilaterala biståndet. har också varit en stor givare av humanitärt bistånd till . anser att det är av stor vikt att bedriver ett långsiktigt utvecklingssamarbete med och välkomnade att regeringen beslutade att öppna en svensk ambassad i . Task Force Takuba är en del av den franska insatsen Barkhane. Den skiljer sig från FN:s fredsbevarande insats Minusma genom att vara en offensiv insats som är inriktad på bekämpning av beväpnade terroristgrupper, och det är därmed en insats som innebär mycket större risker för den utsända personalen. I propositionen beskrivs den folkrättsliga grunden för ett svenskt deltagande i Task Force Takuba. För är det en förutsättning att det finns en tydlig folkrättslig grund för att delta i internationella insatser. Alla beslut om militärt våld som en sista utväg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna ska ske på FN:s uppdrag eller annan folkrättslig grund. är det viktigt att göra en enskild bedömning i varje enskilt fall. FN är den viktigaste internationella organisationen för frågor som rör konflikter, säkerhet och nedrustning, även om FN också har brister som måste åtgärdas. Genom folkrätten har FN en särställning som det organ som kan ge mandat till internationella militära insatser med folkrättslig grund. önskan är att FN ska ha kapacitet och förmåga att genomföra alla internationella insatser själva. Så är dock inte fallet. har FN delegerat genomförandet av ett stort antal internationella insatser till andra organisationer. anser inte att internationella militära insatser bör ledas av enskilda länder utan anser att internationell säkerhet är ett gemensamt ansvar för världssamfundet. Erfarenheterna från har visat på svårigheten för medborgarna att se skillnad på olika internationella insatser, mål och syften. Mot denna bakgrund är det svårt att förstå varför som land bör delta i en parallell insats i landet, utöver den som styrs av FN. I propositionen nämns också hur deltagande i Task Force Takuba även har till målsättning att bygga operativ förmåga hos nationella förband och staber samt bidra till stärkta försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med och andra länder som deltar i insatsen. anser att det vid internationella insatser alltid är behovet i de krisdrabbade områdena som ska styra och aldrig svenska intressen. bör avslå regeringens proposition 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i . Detta bör besluta.