mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — En viktig del i hantering av finanskrisen effekter på arbetsmarknaden var stora satsningar på praktikplatser för arbetslösa. En praktikplats kan vara en bra väg in på arbetsmarknaden för personer som varit arbetslösa . Det kan också vara ett sätt att överbrygga arbetsgivarens osäkerhet kring en persons kompetenser. Två av tre långtidsarbetslösa som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen saknar helt aktivitet. Det är ett stort misslyckande för regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. Ett större utbud av praktikplatser skulle bidra till att bryta passiviteten. Särskilt bör praktikplatser för unga och för personer som står långt från arbetsmarknaden prioriteras, där äldre är överrepresenterade. Många personer som före pandemin hade ett arbete men som är i långtidsarbetslöshet kan behöva möjligheter till omställning och utbildning för att återgå till arbete. Ett brett utbud av utbildningar i sådan kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden är därför centralt. Det är också viktigt är att fler långtidsarbetslösa söker och går de utbildningar som finns. Arbetsförmedlingen och andra matchningsaktörer har en viktig uppgift att matcha arbetssökande till rätt utbildningar. Andelen personer bland de långtidsarbetslösa har ökat . Den här gruppen har tidigare också konstaterats löpa större risk att fastna i långvarig arbetslöshet och lämna arbetsmarknaden permanent än yngre arbetslösa. Trots det finns inga särskilda insatser för denna grupp. har också konstaterat att såväl regeringen som Arbetsförmedlingen prioriterat andra utsatta grupper framför äldre arbetstagare. Ålder har alltför sällan vägts in i bedömningen av vilket stöd den arbetssökande behöver. anser att äldre personers situation på arbetsmarknaden när de blir arbetslösa måste synliggöras på ett bättre sätt jämfört med med insatser som är bättre anpassade efter deras behov. Digitala bedömningsstöd måste användas i högre utsträckning. För att arbetslösa med längre arbetslivserfarenhet ska kunna upprätthålla och utveckla sin kompetens bör det även finnas större möjligheter till och ställas krav på praktisk kompetensutveckling på en arbetsplats. Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland behöver tillväxtförutsättningarna stärkas. Problemet med en stigande arbetslöshet fanns i redan under högkonjunkturen, före coronakrisen, och kommer att finnas kvar även efter. Det är alltså ett strukturellt problem – som det krävs strukturella reformer för att lösa. För är det därför tydligt att såväl en stor skattereform som en bidragsreform behöver genomföras . är på många sätt ett bra land för företagare. Men att driva företag i behöver bli enklare. Villkor och skatter för landets företagare ska utformas för att inte lägga orimliga bördor på företagare. Lagar och regler ska utformas så att de är enkla att tillämpa. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska undvikas i största möjligaste mån. Som beskrivits behöver det också löna sig bättre att arbeta, genom framför allt sänkt skatt på lägre inkomster och införandet av ett bidragstak. Tillväxten byggs av politiken på en mängd andra områden som beskrivs i andra delar av denna budgetmotion: hur mycket barnen lär sig i skolan, hur mycket vi investerar i infrastruktur och forskning, hur brottslighet påverkar företagsklimatet och hur bostadsmarknaden utvecklas, för att nämna några exempel. Bättre villkor för investeringar och sparande Att företag väljer att etablera sig i och att de företag som är etablerade här har tillgång till kapital och kompetens är avgörande för vårt välstånd. Villkoren för att starta, växa och expandera behöver vara goda för att fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Bolagsskatter och kapitalskatter behöver vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . vill att skattesystemet ska bli enklare och därmed bör undantagen vara få. Det finns dock skäl för att helt nystartade bolag bör vara undantagna från bolagsskatt . Nystartade bolag bidrar med ny teknik och nya affärsmodeller, som det är svårare för nystartade bolag att ta in kapital. Det kommer att vara en prioriterade fråga att genomföra när vi har vunnit valet. En stor del av forskningen som är betydelsefull för konkurrenskraft sker i företagen. Forskningsavdraget infördes och kan nyttjas av företag som bedriver systematiskt och kvalificerat forsknings- och/eller utvecklingsarbete i kommersiellt syfte. Det innebär att företag som anställer personer som arbetar med forskning och utveckling betalar en lägre arbetsgivaravgift upp till ett tak. Avdraget har förstärkts i flera delar. För att ytterligare stödja de större företag som står för majoriteten av den kommersiella forskningen bör taket i forskningsavdraget höjas ytterligare, till . Ett viktigt verktyg för små, snabbväxande företag att rekrytera personal är personaloptioner. För mindre företag finns särskilda regler som gör det mer fördelaktigt att använda sådana optioner. föreslår i denna motion att fler företag, upp till 250 anställda och 350 miljoner i omsättning, ska kunna använda sig av reglerna för personaloptioner. Ett ökat privat sparande har många goda effekter. Det ger människor större frihet att bestämma över sina liv, att spara till pensionen, att bygga upp en buffert och att skaffa sig en bostad. Eget sparande är också den främsta finansieringskällan för nystartade företag och en viktig källa för kapital för etablerade företag som växer. Att sparande uppmuntras genom en låg beskattning är därför också viktigt för tillväxten. Att alliansregeringen införde investeringssparkontot har varit viktigt för att hålla uppe sparandet. Skatten har dock höjts , och bör nu sänkas. Att driva företag i ska vara enkelt. Villkor och skatter för landets företagare ska utformas för att inte lägga orimliga bördor på företagare. Lagar och regler ska utformas så att de är enkla att tillämpa. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska undvikas i största möjligaste mån. är på många sätt ett bra land för företagare. Det är viktigt att de saker som fungerar väl värnas. Ett exempel är förenklingar, ofta digitala lösningar, som och gjort för företagens redovisning. finns uppenbara problem som måste lösas. Internationella utvärderingar av återkommer till vissa kritikpunkter. Regelkrångel är ett sådant. Skattekrångel, en rigid arbetsmarknad och långa tider för bland annat miljötillstånd är problem som måste lösas. Det gäller även regulatoriska osäkerheter och inkonsekvens vid myndighetsutövning i landets kommuner. Här är företagare tydliga. Hälften av alla företagare i har mycket lågt eller lågt förtroende för regeringens företagar- och näringslivspolitik, enligt en undersökning från . Under nuvarande regering har det varit betydligt fler företag som rapporterat ökat krångel än som upplevt förenklingar. Det ökade krånglet toppade när av företagen tyckte att det hade blivit krångligare att följa de statliga reglerna . Landets småföretagare skulle gynnas av tillträdandet av en borgerlig regering som på allvar och målmedvetet minskar regelbördorna. Handläggningen av ansökningar från företag är ett stort problem vid svenska myndigheter. Ett tydligt exempel är hur handläggningstiderna är långa vid olika typer av miljötillstånd. Att en del ansökningar kan ta både sex, åtta och är inte rimligt. Det är inte heller rimligt att utgången av processerna är oklara och emellanåt oförutsägbara. vill att handläggningstiderna hos svenska myndigheter kortas. Berörda myndigheter bör därför ges i uppdrag att identifiera processer där det förekommer kostsamma och långa handläggningstider samt att sätta upp mål och strategier i syfte att lösa problemen. Fler myndigheter måste också ges regelförenklingsuppdrag. har få myndigheter ett uttalat uppdrag att arbeta med regelförenkling. vill att fler myndigheter får det uppdraget. Ett annat problem som företagare stöter på är att kommuner fakturerar företag för tillsynsavgifter men sedan inte genomför själva tillsynen. En genomförd tillsyn kan vara en kvalitetsstämpel på verksamheten om utfallet är bra. Därför upplever många företag det som orimligt om tillsynen inte utförs. Går det inte att i dialog med kommunerna få till stånd en ändring är beredda att se över möjligheterna för lagstiftning som inte tillåter att ta ut avgifter för tillsyn som inte utförs. 4.2 Prioriterade reformer för ökad självförsörjning förslag: Ett bidragstak ska införas och en utredning bör tillsättas för att utforma regelverket och lagstiftningen för ett bidragstak. För detta tillförs resurser. För hushåll med försörjningsstöd som består av sammanboende med barn är lönsamheten av arbete särskilt låg. I många fall påverkas inte den disponibla inkomsten alls om en av föräldrarna börjar jobba. För att fler personer ska arbeta behöver arbetsinkomst bli mer lönsamt i förhållande till bidrag. Därför vill införa ett bidragstak för personer som lever på försörjningsstöd. Bidragstaket ska utgöra en maxnivå för den samlade ersättningen från offentliga bidragssystem som mottagare av försörjningsstöd kan få. Nivån kommer att bero på hur personens hushåll ser ut samt om denne har försörjningsansvar för barn. Utgångspunkten är att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla samlade bidrag som uppgår till högst av den disponibla inkomst som hushållet skulle haft vid ett arbete till lägstalön. Bidragstaket ska i första hand uppnås genom att konstruktioner och bidragsnivåer görs om, så att det inte är möjligt att stapla bidrag på varandra i den utsträckning att arbete inte lönar sig. Till följd av komplexiteten i det svenska bidragssystemet behöver en utredning tillsättas för att närmare utforma regelverket för ett bidragstak. En förutsättning för ett effektivt bidragstak bör vara ett gemensamt statligt utbetalningssystem för bidrag. Utredningen ska därför ta fram förslag på hur ett sådant system ska organiseras. I uppdraget till utredningen ska ingå att utreda hur bidragstaket ska implementeras på ett effektivt sätt. Utredningen ska också delredovisa förslag på utformning av ett regelverk, som innebär att bostadsbidraget minskas i det fall den samlande ersättningen överstiger av lönen från ett jobb, och som kan gälla fram till dess att hela reformen är implementerad. förslag: En förstärkning av jobbskatteavdraget med som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, med fokus på låga och medelstora inkomster. Alla som jobbar får sänkt skatt och alla som jobbar heltid får sänkt skatt med . För att delfinansiera förstärkningen av jobbskatteavdraget säger nej till förstärkningen av regeringens förvärvsavdrag som föreslås i budgetpropositionen då det inte leder till fler jobb. Alla som jobbar får dock större skattesänkningar än med regeringens förslag. Lönsamheten att gå från bidrag till arbete beror på bidragsnivåerna, men också på hur mycket den som arbetar får behålla av lönen. Utöver skärpningen av bidragssystemen som uppmuntrar till arbete vill därför sänka skatten för dem som arbetar. Det ska göras genom att jobbskatteavdraget förstärks. Till skillnad från exempelvis ett förvärvsavdrag, som regeringen infört, innebär ett förstärkt jobbskatteavdrag lägre skatt på arbetsinkomster men inte på bidragsinkomster. Därmed förbättras utbytet av att gå från exempelvis a-kassa eller aktivitetsstöd till jobb. Jobbskatteavdraget infördes och har utvidgats fem gånger, senast i M/KD-budgeten . Totalt sett ger jobbskatteavdraget en extra månadslön för den med låg inkomst. Liknande avdrag finns i ett stort antal länder och har visat sig vara en effektiv åtgärd för att få fler, inte minst kvinnor, att gå från bidrag till egen försörjning. Så vitt känt har inget land rullat tillbaka ett sådant avdrag, inte heller i . I länder som och har avdraget istället utvidgats och förstärkts gradvis på grund av de positiva effekterna. Givet de stora integrationsproblemen i och att det inte lönar sig tillräckligt att arbeta, bör utvidgningen av jobbskatteavdraget fortsätta också här. gick också till val på att sänka skatten med . Det första steget togs i M/KD-budgeten och i och med det här förslaget vill vi nu ta nästa steg för att uppnå vårt vallöfte. Regeringens förstärkning av förvärvsavdraget är en skattesänkning på men ökar inte utbytet av att arbeta, eftersom skattesänkningen är lika stor för den som lever på bidrag som för den som arbetar. Jobbeffekterna bedöms därför vara mycket begränsade i ett läge där arbetslösheten är bland de högsta i EU. Dessutom gör ett ytterligare avdrag att skattesystemet blir än mer komplicerat. ESV avstyrker förslaget av dessa anledningar och anser att syftet med förslaget hade kunnat uppnås med befintliga reduktioner. avstyrker förslaget för att det inte stärker drivkrafterna till arbete. avstyrker också förslaget. konstaterar att incitamenten att arbeta minskar för de som är i socialförsäkringssystemet (exempelvis a-kassa). Sänkta kostnader för att anställa långtidsarbetslösa förslag: föreslår att ersättningen till arbetsgivare som anställer personer med nystartsjobb tillfälligt höjs till och med . föreslår att taket för den ersättningsgrundanden bruttolönen höjs från till . Förslaget försvagar de offentliga finanserna med 2022, 2023 och 2024. För att varje persons arbetsförmåga ska tas tillvara höjer även taket för den bruttolön som arbetsgivaren får ersättning för när de anställer personer med någon av de olika formerna av lönebidrag eller skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Taket höjs från dagens till till utgången av 2023. Förslaget försvagar de offentliga finanserna med 2022, 2023 och 2024. Nystartsjobben har också visat sig vara ett effektivt verktyg under tidigare lågkonjunkturer för att få människor tillbaka på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsforskningen visar att de arbetsmarknadsinsatser som mest liknar ordinarie arbeten är de mest effektiva när det gäller att föra arbetslösa närmare arbetsmarknaden. För att färre personer ska fastna i långtidsarbetslöshet vill därför att nystartsjobben blir fler och bättre. Vårt förslag innebär att för personer som varit arbetslösa mellan 1–höjs ersättningen från 1 till 2 arbetsgivaravgifter. För personer som varit arbetslösa 2–höjs ersättningen från 2 till 2,5 arbetsgivaravgifter och för personer varit arbetslösa i mer är eller är nyanlända invandrare höjs ersättningen från 2,5 till 3 arbetsgivaravgifter. Till 2023 bedöms antalet nystartsjobb öka till nivåer i paritet med efter finanskrisen. anser att alla som vill och kan arbeta ska ha den möjligheten – varje människas arbetsförmåga ska tas tillvara. Möjligheterna på arbetsmarknaden begränsas ofta för människor som har synliga eller osynliga funktionsnedsättningar. Inte på grund av deras egen kapacitet utan på grund av stelbenta system och en förlegad syn på människors förmåga. Över 40 000 personer som har en funktionsnedsättning har varit arbetslösa i , en ökning med 5 000 personer . På grund av brister inom Arbetsförmedlingen är det dock sannolikt att fler långtidsarbetslösa har en funktionsnedsättning än vad myndighetens statistik gör gällande, något som Arbetsförmedlingen rapporterat om . har antalet personer som har arbete med lönestöd anpassat för personer med funktionsnedsättning minskat med 9 000. Grunden för lönestöden är att arbetsgivaren kompenseras genom lägre anställningskostnader i den utsträckning som arbetsförmågan hos arbetstagaren är nedsatt. Taket för den ersättningsgrundande lönen är dock lägre än många ingångslöner och bör därför höjas på samma sätt som i nystartsjobben för att fler personer med en funktionsnedsättning ska lämna arbetslöshet för arbete. förslag: De temporärt höjda taken i A-kassan under ersättningsdag 1–100 och efter dag 100, den temporärt höjda grundersättningen, den temporärt införda lägstanivån på grundersättningen och det temporärt lättade arbetsvillkoret upphör att gälla istället för som regeringen beslutat om. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2022. avvisar även regeringens förslag om färre karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen vilket stärker de offentliga finanserna med 2022 jämfört med regeringens förslag. Dessa medel används till prioriterade satsningar. bör även a-kassan kortas från att omfatta till att omfatta . Nivån på a-kassan sätts till att vara och därefter per dag. Som en uppföljning på tidsgränserna i a-kassan föreslår även en tidsgräns i aktivitetsstödet, vilket är det statliga bidragssystem som följer efter a-kassan. Dessa reformer stärker de offentliga finanserna med . Arbetslinjen ska alltid värnas i våra bidrags- och ersättningssystem som systemen måste anpassas efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. A-kassan ska vara skälig. Men bör inte ha en a-kassa som leder till en permanent högre arbetslöshet . Som en följd av pandemins effekter på arbetsmarknaden har regeringen tillfälligt, fram , höjt nivån i a-kassan och lättat på kvalificeringsvillkoren. I takt med att restriktionerna lättats förbättras nu läget på arbetsmarknaden. Inflödet till arbetslöshet är tillbaka nivåer. För är det viktigare med reformer så att fler får jobb och som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer än att a-kassan är kvar på höga nivåer även 2022. Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet – men det behöver sedan följas av en tydlig avtrappning och tidsgränser för att människor inte ska fastna i bidragsberoende. Den temporärt höjda nivån och de temporärt lättade kvalificeringsvillkoren bör återställas. Vi föreslår istället att a-kassan ska vara och därefter per dag . Sammantaget bedöms förslaget ge starkare drivkrafter till arbete jämfört regeringens nivåer. Vi föreslår också att a-kassan kortas från att omfatta till att omfatta . Erfarenheterna från de tyska reformerna i början visar på att tidsgränser har en betydande effekt för att bryta ett långvarigt bidragsberoende. Givet de strukturella problem som finns på svensk arbetsmarknad är det av avgörande betydelse att bidragssystemen, efter att ha gett ett gott skydd för den som kortvarigt drabbas av arbetslöshet, är utformade för att motverka långtidsarbetslöshet och långvarig försörjning från bidragssystemen. Som en uppföljning på tidsgränserna i a-kassan föreslår även en tidsgräns i aktivitetsstödet, vilket är det statliga bidragssystem som följer efter a-kassan. Resonemanget bygger på samma principer som tidsgränser i a-kassan, det vill säga att tidsgränser i bidragssystemen kraftigt motverkar långvarigt bidragsberoende. Stopp för nya extratjänster förslag: Medel för att öka antalet extratjänster och introduktionsjobb avvisas till förmån för att sänka anställningskostnaderna för långtidsarbetslösa samt underlätta för personer med en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga att komma in på arbetsmarknaden. Detta stärker de offentliga finanserna med 2022, 2023 och 2024. föreslår även ett stopp för nya anvisningar till extratjänster vilket innebär att insatsen fasas ut i takt med att befintliga extratjänster upphör enligt redan fattade beslut. Fler personer bedöms istället få nystartsjobb vilket är beaktat i förslag att förstärka nystartsjobben. Ett stopp för nya extratjänster minskar statens utgifter med 2022, 2023 och med 2024. En viktig del i en effektiv arbetsmarknadspolitik är att rätt individ får ta del av rätt insats. Detta både för att säkerställa att politiken ger avsedd effekt, men också för att säkerställa att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt. Extratjänsterna har uppvisat svaga resultat och föreslås därför avskaffas till förmån för en effektivare politik för att fler ska arbeta. Sänkt skatt på pension förslag: Skatten för pensionärer sänks med . Det innebär att den som har en pension på får en skattesänkning på . är partiet för den som jobbar, den som vill jobba och den som har jobbat. Den som ett helt arbetsliv varit med och byggt måste känna att det lönat sig – att pensionen räcker till. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för en högre pension än att sysselsättningen och att antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna bygger på hur ekonomin utvecklas. Det finns ett stort värde av att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop. Det är bra att det finns en politisk överenskommelse om att förstärka grundskyddet i pensionssystemet, men mer bör göras för att stärka pensionärernas ekonomi. Sänkt skatt på pension är en viktig del i detta. Mer i plånboken för landets pensionärer är således en viktigare prioritering än att lägga miljarder kronor på reformer som familjeveckan eller på skadliga reformer som försvagar arbetslinjen. Den som varit med och byggt ska känna att det lönat sig. Det snabbaste sättet att stärka ekonomin för pensionärer är att sänka skatten och därför sänker skatten för alla pensionärer i budgeten . 4.3 Prioriterade reformer för ökad tillväxt förslag: För att underlätta för fler företag göra forskningsinvesteringar i höjer taket i forskningsavdraget till från och 1/7–2022. Förslaget försvagar de offentliga finanserna med och därefter . För att stärka den svenska forskningen tillförs även och framåt. Nästan tre fjärdedelar av forskningsinvesteringarna i görs av företag. Ska kunna fortsätta vare ett högteknologiskt välfärdsland krävs stora, privata forskningsinvesteringar också . Därför vill underlätta för företag som förlägger forskningsinvesteringar i . Forskningsavdraget infördes och kan nyttjas av företag som bedriver systematiskt och kvalificerat forsknings- och/eller utvecklingsarbete i kommersiellt syfte. Det innebär att företag som anställer personer som arbetar med forskning och utveckling betalar en lägre arbetsgivaravgift upp till ett tak. Avdraget har förstärkts i flera delar. För att ytterligare stödja inte minst de större företag som står för majoriteten av den kommersiella forskningen vill i ett första steg höja taket i forskningsavdraget ytterligare till . vill se fler forskningsinvesteringar utan politisk inblandning, då är det bättre att satsa på forskningsavdrag för alla företag framför forskningsanslag där myndigheter väljer ut vem som får ta del av finansieringen. Mer generösa regler för personaloptioner förslag: För att underlätta för mindre, snabbväxande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi att fler företag ska kunna erbjuda sina anställda incitamentsprogram och delägarskap. Förslaget försvagar det offentliga finanserna med utöver det som föreslås i budgetpropositionen . Från föreslås gränserna för att berättiga de fördelaktiga reglerna avseende personaloptioner höjas till högst 150 anställda och högst i nettoomsättning samt balansomslutning. Villkoren utvidgas även till att innefatta styrelseledamöter och suppleanter som inte är anställda av företaget. ser ingen anledning till att ska ha mindre fördelaktiga regler än vad statsstödsreglerna tillåter. Reglerna för personaloptioner bör därför utvidgas i linje med de regler som gäller i , och som godkändes av innan lämnade EU. Det skulle innebära att gränsen höjs till 250 anställda och i nettoomsättning samt balansomslutning. Det bör också utredas om det är möjligt att göra systemet mer generellt. Sänkt skatt på Investeringssparkonton och kapitalförsäkringar förslag: För att uppmuntra till sparande vill sänka skatten för investeringssparkonton (ISK) och kapitalförsäkringar, från statslåneräntan plus till statslåneräntan plus . För att sänkningen ska få full effekt föreslår vi också att golvet för skatten på investeringssparkonto och kapitalförsäkring tas bort. Förslaget försvagar de offentliga finanserna med . Ett ökat privat sparande har många goda effekter. Det ger människor större frihet att bestämma över sina liv, att spara till pensionen, att bygga upp en buffert och att skaffa sig en bostad. Eget sparande är också den främsta finansieringskällan för nystartade företag och en viktig källa för kapital för etablerade företag som växer.