mot · H9023363 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett nytt övergripande mål i den nationella cancerstrategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patienten ska ha nationell valfrihet i fråga om slutenvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patientkontor ska stödja patientens rätt till cancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell plattform för information om kvalitet, väntetider och resultat inom cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla kömiljarden med särskild satsning på cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra de standardiserade vårdförloppen inom cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för avancerad individuell cancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en statlig satsning på nya effektivare läkemedelsbehandlingar såsom avancerade terapier i syfte att möjliggöra en mer avancerad individuell cancervård och barncancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna att ställa tidigare cancerdiagnoser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska tas fram ett långsiktigt nationellt mål om att av alla cancerdiagnoser ska ställas när patienten befinner sig i första stadiet av cancersjukdom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett metodiskt nationellt arbete för att ta fram digitala beslutsstöd i primärvården i syfte att kunna arbeta med riskprofilering av patienter som löper ökad risk att drabbas av cancersjukdom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationella kriterier gällande standardiserade vårdförlopp anpassade i syfte att förbättra primärvårdens förmåga att ställa tidiga cancerdiagnoser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande, efterlevnad och uppföljning av alla rekommenderade screeningprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande och efterlevnad av screeningprogram gällande tjock- och ändtarmscancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en särskild satsning på att utrota livmoderhalscancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det allmänna vaccinationsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet följa upp och utvärdera att alla flickor och pojkar erhåller HPV-vaccination för att förebygga cancersjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra samlade vårdkedjor för eftervård och rehabilitering i cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om genomförande och uppföljning av vårdprogrammet för cancerrehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas regelbundet uppdaterade vårdprogram med ett register för uppföljning och utvärdering av alla screeningprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i syfte att stärka stödet till patienter med kronisk cancer se till att dessa även i praktiken kan få en samlad fast vårdkontakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styra med metodisk kvalitetssäkring och uppföljning av cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en plan för etablering och ackreditering av cancercenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra en utvärdering av Regionala cancercentrum i samverkans förutsättningar, roll och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetsregistret för nya läkemedel regelbundet bör följas upp och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bred systematisk och metodisk genomlysning av bristområden gällande kompetens- och personalförsörjningen inom cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa kompetens och forskning inom strålbehandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa regelbunden uppföljning av förstudien om nationellt datautrymme för bilddiagnostik kopplat till mot cancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra den palliativa cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell barncancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och fördubbla stödet till barncancervården med ett fokus på effektivare läkemedelsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bästa förutsättningar för individuella barncancerbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa personal- och kompetensförsörjningen inom barncancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behoven av läkare till barnonkologin och samordning av utbildning av barnonkologer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell systematisk översyn av behoven av sjuksköterskor och barn-/undersköterskor till barnonkologin och samordning av utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att åstadkomma en nationell samordning av handledning, mentorskap och introduktion av vårdpersonal som arbetar på ett barncancercentrum, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och se över möjligheterna att inrätta specialistutbildning i barncancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kontaktsjuksköterskor och anhörigstödjare till alla barn med cancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa särskild barnpalliativ kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda alla barn med cancer en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla barncanceröverlevare ska ha rätt till regelbunden uppföljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa genomförande och efterlevnad av det nationella vårdprogrammet för långtidsuppföljning efter barncancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behoven av fler nationella vårdprogram inom barnonkologi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra samordningen vid övergången från barncancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och säkerställa forskning gällande barncancer och tillkännager detta för regeringen. måste få bukt med de långa köerna och de stora regionala skillnaderna inom cancervården. Några alarmerande tendenser är att ungefär hälften av patienter med bröstcancer, lungcancer och prostatacancer inte får sin vård inom utlovade ledtider. De regionala skillnaderna mellan regionerna när det gäller vårdkvalitet och ledtider för att få sin cancerbehandling utförd är i storleksordningen , ibland ännu mer omfattande. För att ta tillvara på all banbrytande forskning och utveckling inom läkemedel och medicinteknik som sker inom cancerområdet måste den nationella cancerstrategin förnyas. En ny uppdaterad nationell cancerstrategi har möjligheter att foga samman en tydlig offensiv agenda som binder ihop cancervården och attraktiva forskningsmiljöer med förutsättningar att utnyttja alla nya möjligheter med precisionsmedicin, avancerade terapier, gensekvensering, biobanker och mer avancerad medicinteknik. behöver en ny uppdaterad samlad nationell cancerstrategi som kan vägleda arbetet . Det finns områden inom cancervården där behoven av nationell samordning är omfattande för att kunna säkerställa jämlik vård för patienten. Nedan redogör vi för några av prioriterade reformer inom svensk cancervård: Ta fram ett nytt övergripande mål i den nationella cancerstrategin – öka andelen femårsöverlevande i ett första steg till . Inför en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter. Till denna vårdgaranti ska knytas specifika resurser inom ramen för kömiljarden. Väntetiderna måste kortas. Patienten ska ha nationell valfrihet inom slutenvården. Att fritt kunna söka vård i hela landet oberoende av regiongränser. Öka patientens egenmakt. Ta fram en oberoende nationell plattform för information om kvalitet, väntetider och resultat inom cancervården. Förbättra förutsättningarna för avancerad individuell cancervård. Vi föreslår att det genomförs en statlig satsning på nya effektivare läkemedelsbehandlingar så som immun-, cell- och genterapier. Vilka har potential att bota tidigare obotligt sjuka människor. Förbättra möjligheterna att kunna ställa tidigare cancerdiagnoser. Vi föreslår att det tas fram digitala beslutsstöd i primärvården och använd riskprofilering. Ta fram ett långsiktigt nationellt mål om att av alla cancerdiagnoser ska kunna ställas medan patienten befinner sig i stadie ett av cancersjukdom. Stärk preventionen gällande cancersjukdomar. Vi föreslår införande, efterlevnad och uppföljning av alla rekommenderade screeningprogram. Genomför en särskild satsning i syfte att utrota livmoderhalscancer. Ta fram och genomför en nationell barncancerstrategi. Prioritera och fördubbla stödet till barncancervården – med ett särskilt fokus på effektivare läkemedelsbehandlingar. får en människa i det omvälvande beskedet att de har cancer. drabbades cirka 63 000 människor i av cancer. Prognoser visar att denna utveckling kommer accelerera de kommande decennierna så att ungefär 100 000 personer kommer få ett cancerbesked . [1] Bara den som själv har fått cancer kan nog fullt ut relatera till de starka känslor av oro och ångest, hopp och tvivel som infinner sig. visar prognoser visar på en utveckling i där antalet människor som lever med en cancerdiagnos kommer att ha fördubblats . Antalet människor som lever med kronisk cancer ökar därmed stadigt och det hänger samman med förbättrade medicinska möjligheter att hjälpa fler patienter att överleva svåra cancersjukdomar. Den borgerliga regeringen tillsatte en utredning om en nationell cancerstrategi som skulle ha fokus på framtida behov och utmaningar. Utredningens förslag lades fram i betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden. Utredningen delade in strategin i tre delar; cancer ur ett medborgarperspektiv, cancer ur ett patientperspektiv, samt kunskaps- och kompetensförsörjning. Mot bakgrund av utredningens förslag vidtog den borgerliga regeringen en rad åtgärder. Den kanske allra mest långsiktiga och strategiska åtgärden handlade om att etablera sex Regionala cancercentrum (RCC) – ett i varje sjukvårdsregion. Inriktningen på deras arbete definierades med hjälp av tio kriterier. Nationell samverkan mellan dessa sex olika RCC slogs fast är en av förutsättningarna för att kunna nå en likvärdig vård i hela landet. Den nationella cancerstrategin har spelat en avgörande roll för att stärka den svenska cancervården. Men för att ta tillvara på banbrytande forskning och utveckling som skett inom cancerområdet måste strategin förnyas. En uppdaterad cancerstrategi behöver inkorporera allt från ny diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer, till ökade möjligheter till mer individuell cancerbehandling, exempelvis inom immunterapier och cell- och genterapier. Därtill är svensk cancervård fortfarande ojämlik och präglas av bristande tillgänglighet. Övergripande mål för den nationella cancerstrategin är att:[4] minska antalet som insjuknar i cancer minska dödligheten i cancer förlänga överlevnadstiden efter en cancerdiagnos och förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med cancer utifrån ett tydligt patientperspektiv. Cancer är samlingsnamnet på de ungefär 200 sjukdomar som kännetecknas av en okontrollerad celltillväxt. Cancer är den absolut vanligaste allvarliga sjukdomen i . Över en halv miljon svenskar är just nu drabbade av cancer. Det är den näst vanligaste dödsorsaken i . De former av cancersjukdomar som tar flest liv i är lungcancer, prostatacancer, tjocktarmscancer, bukspottkörtelcancer och bröstcancer. De allra vanligaste cancersjukdomarna är prostatacancer, bröstcancer, hudcancer, tjocktarmscancer, lungcancer, malignt melanom i huden samt cancer i urinblåsan. De sju mest förekommande cancersjukdomarna drabbar över sex av tio människor som får cancer. beräknas över 600 000 personer i leva med cancer. Antalet människor som lever med kronisk cancer ökar därmed stadigt och det beror på förbättrade medicinska möjligheter att hjälpa fler patienter att överleva cancersjukdomar. Prognoser visar på en utveckling där antalet människor som lever med en cancerdiagnos kommer att ha fördubblats . är ett land där hälso- och sjukvården länge har varit, och är, av mycket hög medicinsk kvalitet internationellt sett. Läkare, sjuksköterskor, undersköterskor, biomedicinska analytiker och alla andra kategorier av medarbetare i vården gör ovärderliga insatser under dygnets alla timmar. vill att det även fortsättningsvis ska vara så. Då behövs nya reformer som utgår från den tid som är . En digital era där medicinsk och teknisk utveckling avseende nya behandlingsformer och läkemedel ger stora möjligheter att utveckla vårdens kvalitet. Cancervården ska vara tillgänglig. Cancervården ska vara jämlik och komma alla till del när man behöver den. Därför behövs även reformer som stärker vårdens- och omsorgens medarbetare. Det behövs reformer som hjälper vårdens- och omsorgens medarbetare i deras dagliga arbete. Reformer som underlättar, förenklar och förbättrar. Det är väsentlig grund för en mer jämlik och tillgänglig cancervård som kommer alla till del. Den vårdskuld som snabbt byggts upp under covid-19-pandemin måste skyndsamt betalas av. [7] Att ta bort de långa köerna, korta ledtiderna och minska väntetiderna inom cancervården ska vara högt prioriterat. Långa väntetider och stora regionala skillnader inom cancervården har vårdköerna generellt i mer än fördubblats,[8] och köernas längd skiljer sig stort beroende på vilken region du befinner dig i. Enligt Regionala cancercentrum i samverkans sammanställning får till exempel många oroliga prostatacancerpatienter vänta alldeles för länge på operation inom den maximala tidsgräns som satt upp. Vårdskulden som var mycket omfattande före pandemin, som den växer i skuggan av covid-19-pandemin, sätter alltjämt ett starkt tryck på hälso- och sjukvården att kunna beta av de långa vårdköerna. gav, före pandemins utbrott, i uppdrag att ta fram ett underlag som visar utvecklingen av väntetiderna inom svensk cancervård avseende de sju mest frekventa cancerdiagnoserna. [9] Det handlar om bröstcancer, prostatacancer, hudcancer, lungcancer, tjocktarmscancer, urinblåsecancer samt njurcancer. Generellt visar utredningstjänstens rapport att väntetiderna för behandling inom cancervården är alldeles för långa och att det existerar stora variationer avseende väntetider och ledtider för cancerpatienter mellan olika regioner. Några direkt alarmerande utvecklingstendenser gällande vårdköer och väntetider i cancervården är följande:[10] Färre än hälften av alla kvinnor med bröstcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp Färre än hälften av alla män med prostatacancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp Färre än fyra av tio kvinnor och män med lungcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp Hälften av alla kvinnor och män med tjocktarmscancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp Hälften av alla kvinnor och män med urinblåsecancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp Färre än tre av tio kvinnor och män med njurcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp Färre än sju av tio kvinnor och män med hudcancer får vård , enligt standardiserade vårdförlopp. Inom det specifika standardiserade vårdförloppet (SVF) exempelvis avseende lungcancer anges väntetiden som tiden mellan välgrundad misstanke och start av behandling. betonar att regionerna har svårigheter att rapportera datum för beslut om välgrundad misstanke om cancer till väntetidsdatabasen , när detta beslut görs av primärvården. [11] Det finns uppenbara risker att man istället använder en mätpunkt från slutenvården som start. Detta är givetvis ett problem vid jämförelser mellan olika regioner i syfte att granska hur jämlikheten utvecklas avseende cancervårdens väntetider och kvalitet. Förutom att det indikerar alltför täta skott mellan primärvården och slutenvården, vilket leder till bristande förutsättningar att korta ledtider och väntetider för cancerpatienten. När det gäller beskrivningen att svensk cancervård är ojämlik sammanfattar Myndigheten för vård- och omsorgsanalys läget på ett träffande sätt: ”Omotiverat olika – socioekonomiska och regionala skillnader i cancervården”. Myndigheten beskriver hur det finns stora omotiverade skillnader i vård och behandling av cancersjuka mellan regionerna. Och att dessa regionala skillnader ”vanligtvis har organisatoriska orsaker, det vill säga regionernas arbete med hur vården styrs och organiseras.” Sammantaget tenderar de regionala skillnaderna också vara större när det gäller väntetid till behandling. varierar tillgången till nya läkemedel mellan olika regioner och olika patientgrupper. Många patienter får vänta alldeles för länge på att ta del av nya behandlingar, detta trots den modell för ordnat läkemedelsinförande som arbetats fram och som alla regioner ingår i. En central utmaning är att kunna hitta en lämplig balans och avvägning mellan kostnadskontroll för staten och rimliga läkemedelskostnader för den enskilde. Ett tydligt exempel på mycket stora skillnader gällande väntetid till behandlingsstart där läkemedel är första behandling, inom maximalt . Bäst resultat har där av patienterna får sin första behandling inom den maximala väntetiden, följt av och i . Allra sämst resultat och längst väntetider har i där av patienterna får sin första behandling inom den maximala väntetiden följt av och . [13] Denna redovisade väntetidsindikator har valts ut för att alla sjukhus bör ha ungefär samma förutsättningar att faktiskt klara detta vårdförlopps maximala stipulerade tid . Ändå så är de uppmätta skillnaderna omfattande. Det är bryter långsamt ned den långsiktiga legitimiteten för befintliga system inom hälso- och sjukvården. En hoppfull utveckling inom cancervården gällande användande av nya effektivare läkemedelsbehandlingar Den utveckling som pågår inom medicinsk forskning har potential att i grunden förändra hälso- och sjukvården i och i världen och framförallt på kortare och i cancervården. Där nya metoder att ställa diagnoser i kombination med nya mer individuella behandlingar kan komma att bota tidigare obotligt sjuka människor som för bara med sin ställda diagnos varit dömda att avlida inom några få månader. Det handlar till exempel om att framtida forskning kan visa hur hälso- och sjukvården kommer kunna ta fram behandlingar som kan åtgärda genförändringar som orsakar olika cancersjukdomar. Medicinska genombrott har genom historien medfört stort genomslag på människors livskvalitet och livslängd. Det kan låta som science fiction i de flestas öron att det finns stora förhoppningar om framtida engångsbehandlingar som kan komma att bota människor med blödarsjuka. Därutöver att kunna finna metoder att upptäcka alzheimer tidigare och finna kraftfulla behandlingar att stoppa tillväxten av sjukdomen. Det sker en omvandling av hälso- och sjukvården genom ökade möjligheter till individanpassade behandlingar genom precisionsmedicin. Denna positiva utveckling medför att rådande arbetssätt inom hälso- och sjukvården utmanas, därutöver ställs det krav på förändrade budgetprioriteringar, och det medför ett starkt tryck på att anpassa organisering och struktur inom vården till dessa nya behandlingsmöjligheter. Precisionsmedicin innebär i generella termer att man kan välja behandling utifrån specifik information om en individ. Precisionsmedicin handlar därmed om att med diagnostik och utgångspunkt i individens genetiska uppsättning försöka ta fram bästa möjliga behandling. Gensekvensering innebär att sekvenser av DNA kartläggs med hjälp av modern teknik. Kartläggningen kan göras av enstaka gener, grupper av gener eller hela arvsmassan. Flytande biopsier är ett samlingsnamn för att undersöka biologiska markörer i någon form av flytande vätska, vanligen blod, saliv eller ryggmärgsvätska. Markörerna kan vara cirkulerande celler, DNA eller RNA som avsöndrats från solida tumörer. Flytande biopsier är emellertid behäftade med stora osäkerheter. En helt central del av potentiellt mycket mer effektiva läkemedelsbehandlingar handlar om avancerade terapier så kallad ATMP () som är humanläkemedel som baseras på gener, vävnader och celler, det vill säga läkemedel för genterapier, somatiska cellterapier, vävnadstekniska produkter eller kombinationsläkemedel. [15] Allt detta med precisionsmedicin, avancerade terapier, gensekvensering och flytande biopsier lägger vi in i begreppet nya mer effektiva behandlingar. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys rapport visar att det sannolikt är inom cancervården som precisionsmedicin kommer bli allt vanligare behandlingsmetoder de kommande tio åren. Myndighetens uppskattning är att mellan 300 och 400 nya immunterapier, målinriktade läkemedel och tumäragnostiska läkemedel kan komma att bli godkända det kommande decenniet. [16] I samma rapport uppskattas att användning av gensekvensering kan komma att uppgå till mellan 350 000 och 400 000 gånger i den senare delen av kommande tioårsperiod. Medicinska behandlingar ger varierande effekter för olika personer. En stor utmaning inom precisionsmedicin handlar om att kunna öka andelen patienter som får önskade effekter av en behandling, genom bättre utvecklad diagnostik och behandlingar med högre träffsäkerhet.