ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902999 · 2021-09-29 00:00:00 — Bevara och levandegör språket älvdalska ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och erkänna språket älvdalska som ett minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. I talas ännu språket älvdalska. Det är ett urgammalt språk som skiljer sig på ett avgörande sätt från det moderna svenska språket och har anor från järnåldern. En icke obetydlig del av befolkning talar älvdalska och bland yngre människor i växer intresset för språket. Det är alltså ett levande språk. Eftersom älvdalskan enligt språkforskare, samt och ministerråd, är ett eget språk och ingen dialekt borde frågan om älvdalskans status som språk en gång för alla vara avgjord. Även den amerikanska lingvistorganisationen klassade älvdalskan som ett eget språk 2016. Eftersom det är ett eget språk, som både talas och har urgamla anor, borde besluta om att stadfästa älvdalskan som ett landsdels- eller minoritetsspråk för att säkra språkets fortlevnad inför kommande generationer. Att bevara vårt kulturarv måste få kosta förhållandevis små summor, detta då ett ovärderligt och levande kulturarv annars riskerar att gå förlorat. Vidare borde åtgärder vidtagas för att bevara och främja språket som en viktig del av vårt kulturarv. Staten och skall skjuta till medel så att alla skolbarn som vill läsa älvdalska också skall få möjlighet att göra detta. Även läroböcker skall tas fram i språket. Vårt kulturarv är viktigt och älvdalskan är något alldeles speciellt som aktivt borde bevaras och levandegöras.
mot · H9021793 · 2021-10-01 00:00:00 — Motion till 2021/22:1793
mot · H9021795 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över utökade möjligheter till studier med bibehållen a-kassa och tillkännager detta för regeringen. Vid arbetslöshet är det viktigt att tiden används på ett meningsfullt sätt för att individen ska komma i arbete igen. A‑kassan är en omställningsförsäkring och för att ställa om mellan jobb krävs det allt oftare utbildning. Regeringen har genom totalt tillsatt över 100 000 utbildningsplatser inom komvux, , universitet och högskolor samt folkhögskolan. Dessa platser skapar en möjlighet för fler att utbilda sig för att ta de jobb som finns och växer fram. som vi vet att utbildning är den säkraste vägen till jobb kan man inte studera med bibehållen a‑kassa . Kring detta råder ett stelbent regelverk som hindrar många från att gå in i en utbildning som skulle ge goda utsikter till ett nytt jobb. Vi bör ge större frihet och möjligheter att göra sig anställningsbar under sin omställningsperiod. Regeringen bör därför se över reglerna för studier med bibehållen a‑kassa.
mot · H9021796 · 2021-10-01 00:00:00 — Enskilda vägar, en del av vår krisberedskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för hur enskilda vägar kan pekas ut som en del av vår krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. Det finns riktlinjer för när statsbidrag till enskilda vägar ska utgå. Det bygger bl.a. på mätning av trafikmängd per dag och boende längs vägsträckan. Med dagens klimatutmaningar (översvämningar och stora bränder) och de utmaningar som man står inför på landsbygden när det gäller långa avstånd för den så kallade blåljusverksamheten (ambulans, räddningstjänst, polis) anser jag att bidrag till enskilda vägar också borde kunna prövas och utgå utifrån verksamhetens behov. För att polisen snabbt ska kunna verkställa utrymningar av boende och kunna anvisa alternativa vägar vid olyckor bör alternativ till riksvägar kunna utpekas och de bör då ha möjlighet att uppbära någon form av statsbidrag.
mot · H9021797 · 2021-10-01 00:00:00 — Statistik för den kulturella och den kreativa sektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga förutsättningarna för att ta fram kontinuerliga bransch- och näringsområdesspecifika rapporter för den kulturella och kreativa sektorn och tillkännager detta för regeringen. gjorde en uppmärksammad satsning på att förbättra statistiken för och kring kulturella och kreativa sektor. fick uppdraget som därefter kunde presentera verktyget Kreametern. Ambitionen var och är mycket god, dock når Kreametern ännu inte sin fulla potential, ytterligare insatser behövs. Några av de statistikutmaningar som den kulturella och kreativa sektorn tampas med är standardkoder för näringsgrensindelningen, att tjänsteexport eller digital export inte kan mätas samt att indirekta värden i värdekedjorna är oklara. För det första och angående SNI som är en standard för svensk näringsgrensindelning: Det finns verksamheter inom kulturella och kreativa sektorer som är registrerade på SNI-koder som inte kan härledas till en specifik bransch, så kallade delade koder. Det går därför till exempel inte att säga om företag som är verksamma med reproduktion huvudsakligen verkar inom film- och tv-branschen eller inom musikbranschen. För det andra och angående tjänsteexport från de kulturella och kreativa sektorerna, eller den digitala exporten, så kan detta inte mätas tillfredsställande. Detta trots ett läge där det mycket sannolikt har skett en ännu större ökning av båda dessa kategorier inom exporten, än skett av varuexporten. Samt den tredje aspekten där de indirekta värdena är oklara. Kreativa näringars indirekta påverkan på , Sverigebilden, attraktionen för turister, företagsetableringar med mera är av stort intresse. har en lång tradition av att föra officiell statistik med mycket hög klass. Parallellt med detta har även några av världens mest framgångsrika sektorer inom just de kulturella och kreativa näringarna. är ett av tre länder i hela världen som är nettoexportörer av musik, det vill säga får in mer ersättning för musik som spelas utomlands än vad som betalas till utlandet. Ur ett näringspolitiskt perspektiv tenderar de kulturella och kreativa näringarna generellt att få mindre uppmärksamhet jämfört med till exempel svensk basindustri, där bristande statistik kan vara en orsak till detta. Ett uppdrag från regeringen skulle exempelvis kunna gå till för att ta fram kontinuerliga bransch- och näringsområdesspecifika rapporter för den kulturella och kreativa sektorn. Löpande mätningar och inkommande statistik av den kulturella och kreativa sektorn ger ledtrådar för att kunna utveckla branscher och hela ekonomi.
mot · H9021799 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för och tillkännager detta för regeringen. Bolagets ekonomi har under alla år varit ansträngd, inte minst sedan nyttotrafiken upphörde, och bolagsstyrelsen har ständigt jagat samhällsbidrag och olika former av stöd till kanalens drift och underhåll. Utan driftsbidragen från delägarkommunerna skulle säkerheten för farleden inte kunna garanteras och därmed inte heller kanaltrafiken upprätthållas. Genom ett tidigare stöd från gavs kanalbolaget under bättre förutsättningar att förvalta det industrihistoriska arvet, dels genom kunskapsutveckling, dels genom nya infrastrukturella aktiviteter, som ett komplement till den ordinarie verksamheten. Sedan EU-stödet upphörde har emellertid kanalbolagets arbete med att upprätthålla säkerhet och kvalitet, kanalanläggningens status och de omgivande industri- och kulturhistoriska miljöerna, som intresserar många besökare samt även är en tillgång i skolundervisningen, försvårats ytterligare. Det är därför av största vikt att fler aktörer görs delaktiga i kanalens och kanalbolagets utvecklingsarbete och framtid. Inte minst finns det en stor potential att utveckla besöksnäringen runt kanalen. Upplevelsen att ta sig fram längs en så naturskön kanal, med många industrihistoriska minnen längs vägen, är något som mycket väl kan locka många fler. Men då krävs att fler intressenter är med och bär ansvaret samt att samverkan mellan näringslivet och det övriga samhället ökar. borde ha ett lika stort riksintresse som övriga kanaler i landet. Kanalens betydelse liksom upplevelsevärdet är stort, och det industrihistoriska arvet förpliktigar. Det är inte rimligt att fyra små kommuner, med ansträngd ekonomi och andra stora investeringar och utmaningar framför sig, ska bära ett så dominerande ansvar för ett byggnadsminne och en attraktion som torde ha ett nationellt intresse. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H9021800 · 2021-10-01 00:00:00 — Snabbare avskrivning av studielån i glesbygdskommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskriva CSN-skulder i samband med flytt eller arbete i en glesbygdskommun som kategoriseras som avlägsen eller mycket avlägsen och tillkännager detta för regeringen. Det är ett 60-tal kommuner i som har särskilda utmaningar när det gäller kompetensförsörjning, står det i . Yrkena är både inom den offentliga och privata sektorn, såsom lärare och sjuksköterskor, men också ledningsfunktioner och IT-kompetens för kommunerna. Genom att locka med hjälp att betala av studieskulder hoppas man att fler väljer att bo, studera och slutligen arbeta i landsbygdskommunerna som anses vara avlägsna eller mycket avlägsna. Förslaget på 10 procents avskrivning gäller för högskoleutbildning, men man öppnar även upp för att andra yrkesverksamma ska omfattas. ”En möjlighet till nedskrivning av studieskulder som även omfattar den privata sektorn kan dessutom bidra att underlätta rekryteringen av en eventuell medföljandepartner”, står det i utredningen. Enligt är den genomsnittliga studieskulden till CSN . En flytt skulle kunna leda till en nedskrivning . samt högst per person och år. Metoden har aldrig använts i , men i till exempel ges möjligheten till nedskrivning av studielånen för dem med akademisk utbildning som bosätter sig i vissa delar av landet. Det framgår också i utredningen att det har bidragit till att de unga som avslutat sina utbildningar i större utsträckning bor kvar och arbetar på mindre orter i landsbygderna.
mot · H9021801 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av förändring i skollagen gällande utbildningskostnader för barn med skyddad identitet och tillkännager detta för regeringen. Kommuner som har barn med skyddad identitet placerade från andra kommuner får inte ersättning för utbildningskostnader. Det finns kommuner som har ett stort antal barn med skyddad identitet placerade på större boenden i kommunen. Elever med skyddade identiteter kräver ofta extra anpassningar, studiehandledning och detta är svårt att tillgodose utan ersättning. Det finns inte någon reglerad skyldighet för en kommun att ersätta en annan kommun för kostnader som den andra kommunen kan få för elever med skyddad identitet. Regeringen bör överväga om det finns behov av förändring på området.
mot · H9021802 · 2021-10-01 00:00:00 — Nordiskt register inom hälso- och sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ett nordiskt register över alla som har legitimation för yrken inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. finns i ett register över alla som har legitimation för yrken inom hälso- och sjukvården, det så kallade . Registret tillhandahåller aktuella uppgifter om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Uppgifterna används för upplysning om personalens behörighet till apotek, arbetsgivare och allmänhet. I registret finns uppgifter om de 21 yrkesgrupper som omfattas av legitimationsbestämmelser, samt uppgifter om specialistbevis för läkare och tandläkare. Syftet med registret är att föra en aktuell förteckning över all legitimerad hälso- och sjukvårdspersonals behörighet. Registret används för legitimationskontroll, framställning av statistik, prognoser och för tillsyn i verksamheterna. De nordiska länderna är nära geografiskt och i arbetssätt och det är därför vanligt att hälso- och sjukvårdspersonal arbetar i ett annat nordiskt land. Frågan har därför tagits upp i att införa ett gemensamt nordiskt elektroniskt register. Syftet är att öka säkerheten och tryggheten inom samt göra det möjligt att upptäcka om en person blivit av med sin legitimation i ett grannland.
mot · H9021803 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om resursfördelning till skolor med tuffast förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Grunden för vårt starka samhälle och våra barns framtid läggs i skolan. När vi investerar i skolan så investerar vi i vår gemensamma framtid. ska bli tryggare, med en bättre och mer jämlik kunskapsskola. Alla barn har samma rätt till en god utbildning. Men ojämlikheten är påtaglig i den svenska skolan. Det behövs en kraftsamling och ett flertal åtgärder för att öka jämlikheten. Under föregående mandatperiod påbörjades ett viktigt arbete med att utjämna klyftorna, jämna ut förutsättningarna och höja resultaten i skolan, men det är ett arbete som måste fortsätta och växlas upp. Det krävs för att alla barn och unga ska få lika möjligheter att klara kunskapsmålen i skolan. Viktiga ingredienser är att rikta mer av resurserna till de skolor som har tuffast förutsättningar och att elever med de svåraste förutsättningarna får möta de skickligaste lärarna. Därför bör nya modeller för såväl den statliga som den kommunala styrningen av skolan övervägas.
mot · H9021804 · 2021-10-01 00:00:00 — Mer samordnad jakt på dovhjort och vildsvin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelser och viltförvaltningsdelegationerna bör få i uppdrag att verka för en ökad samordnad jakt på vildsvin och dovhjort, och detta tillkännager för regeringen. Viltskadorna har ökat markant. så hade viltskadorna på spannmål mer än fördubblats. De största skadorna på nästan alla lantbruksgrödor orsakas av vildsvin, men dovhjorten står också för en stor andel av skadorna. Lagstiftningen kring framför allt vildsvinsjakt har ändrats för att underlätta jakt, vilket är mycket välkommet. Men avskjutningen är inte tillräcklig då vildsvin förökar sig snabbt, är svårjagade, intelligenta och skygga. Även dovhjorten har ökat kraftigt i antal då jakten på vissa håll är allt för begränsad. Samordning av jakt mellan markägare skulle kunna vara en väg att underlätta jakten. Men markägaren är suveräna på sin egen mark och detta skapar konflikter mellan olika intressen. Det förekommer också att vissa markägare underlättar för vildsvinen och lockar dem till sin mark genom utfodring för jakt. Att ställa större krav på samordnad jakt på statlig och mark är dock ett första steg. Därför bör länsstyrelser och viltförvaltningsdelegationerna få i uppdrag att verka för en ökad samordnad jakt av vildsvin och dovhjort.
mot · H9021805 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa och reglera etableringsrätten och avskaffa lagen om valfrihetssystem inom de områden där missbruket är som störst och tillkännager detta för regeringen. Lagen om valfrihetssystem (LOV) trädde i kraft . LOV reglerar vad som ska gälla när upphandlande myndigheter konkurrensutsätter delar av sin verksamhet genom att överlåta till brukaren att välja utförare bland leverantörer i ett valfrihetssystem. Men lagstiftningen har inneburit en hel del svårigheter dels med etableringar på landsbygden men framförallt med dåliga arbetsvillkor och utnyttjande av systemet. har larmat om att lagen har inneburit att företag har konkurrerat med dåliga arbetsvillkor. Några kommuner som har infört strängare kontroller av verksamheter inom LOV har funnit ett omfattande missbruk av systemet. Den fria etableringsrätten möjliggör organiserad brottslighet. Så kan vi inte ha det. Vi behöver se över reglerna för den fria etableringsrätten och i ett första steg avskaffa lagen om valfrihetssystem inom de verksamhetsområden där risken för fusk är störst. Förutom att detta skulle innebära bättre styrning av verksamheterna och besparingar av kostnader som inte kommer den enskilde till godo i form av ökad kvalitet, handlar det om viktiga värderingar att slå vakt om. För att värna välfärden och för att resurserna inom välfärden ska fördelas efter behov och därmed mer rättvist, behöver vi se över all styrning och alla system. Vi kan inte försvara system som utnyttjas och där välfärdsbrottsligheten får frodas.
mot · H9021806 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att verka för att tydliggöra nomenklatur, mätetal och riktning kring begreppet kommersialisering kring innovation och tillkännager detta för regeringen. Inom ramen för samspelet mellan näringsliv såsom forsknings- och innovationspolitik har ett brett och framgångsrikt arbete kring innovation. Innovation, framtida uppfinningar, nya företag och nya affärsmöjligheter är avgörande för framtida ekonomi och finansiering av vår gemensamma välfärd. Världsledande svenska företag har nått sin position genom kunskap, forskning, utveckling och medarbetare med rätt utbildning. Den pågående klimatomställningen såsom digitaliseringen, behovet av fler gröna jobb och grön teknik accentuerar detta än mer. Regeringen har genomfört många insatser för utbildning, forskning, företagande och näringsliv. har till exempel regeringen gjort satsningar för att , och ska öka nyttiggörandet och kommersialiseringen av forskning och innovation. Statens satsningar på svensk forskning har även ökat med mångmiljardbelopp. Statliga myndigheten stödjer även exempelvis nytänkande och innovation och främjar företagens framväxt. Vägen från idé, via potentiella produkter och tjänster, till marknaden kan dock fortfarande till sin natur ofta vara komplicerad. är ett innovativt land och toppar i regel rankinglistor där länders innovationsförmåga utvärderas. Dock tenderar att hamna lägre i rankning kring begreppet kommersialisering och skapandet av nya marknader och nya företag. Det förekommer således indikationer på att potential än mer kan tillvaratas kring den innovativa kraften och få denna ut på marknader. Trots att begreppet kommersialisering nu är spritt nationellt såsom internationellt finns dock ingen samstämmig bild kring vad begreppet kommersialisering ska inbegripa och vad som i detta mer specifikt ska rymmas. En akademisk debatt har även böljat åtminstone i ett par decennium om vad och varför kommersialisering av innovation sker. Till exempel om goda förutsättningar ska riktas på individ- och incitamentensnivå och i vilken grad statens roll är avgörande. Om begreppet kommersialisering är oklart så blir därför riktningen och färdplanen kring kommersialisering inte heller uppenbar – med samhällets olika roller kopplat till begreppet, från företagare och företag, marknader, konsumenter, till universitet, myndigheter och institut. Om enhetlig nomenklatur, indikatorer eller nyckeltal kring begreppet kommersialisering är otydlig så riskerar styrningen bli ospecifik. För att mål ska vara lätthanterliga och tydliga att styra mot bör dessa bland annat vara specifika, mätbara och realistiska. Som ett öppet och handelsinriktat kunskapsland har mycket goda förutsättningar att hantera och även förhålla sig till fenomenet med kommersialisering. Därför behöver nomenklatur, mätetal och riktning kring begreppet kommersialisering kring innovation tydliggöras.
mot · H9021807 · 2021-10-01 00:00:00 — Civilsamhället och det svenska föreningslivet i läroplanen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för att undervisning om civilsamhället ska skrivas in i kursplaner för och för gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Det är blev en demokrati med allmän och lika rösträtt. Det har bland annat firats och uppmärksammats av genom att levandegöra historien och lyfta fram olika tankar om demokrati och . En bidragande orsak till den grundlagsändring som skedde var rösträtt, en organiserad rörelse som hade över ett par hundra lokalföreningar. Denna rörelse exemplifieras av ett citat års demokratiutredning med orden: ”Det är när den enskilde individen organiserar sig med andra och formar ett gemensamt opinionsuttryck som möjligheterna att påverka politiska beslut blir reella.” finns det cirka 200 000 föreningar i som ger människor möjligheter att påverka samhället, från det lilla till det stora. Detta är något att värna och en tillgång för . Föreningar kanaliserar engagemang, vare sig det är politiskt, för fritidsaktiviteter, intressen eller miljön. Tillsammans utgör dessa föreningar civilsamhället, samhället mellan stat och näringsliv. Civilsamhället fyller även en funktion som demokratiskola vilket både forskningen och demokratiutredning tar fasta på. Såväl FN, EU samt regeringen har arbetat med att inkludera civilsamhället i beslutsfattande, med syftet att stärka den demokratiska förankringen i sina beslut. Ett rikt civilsamhälle främjar tillit och mer tillgodosedda medborgare. Trots detta ges inte kunskap om omfattande föreningsliv och civilsamhälle i eller gymnasium. I undersökningar om ungas deltagande i föreningar, från för ungdomsorganisationer och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, är inrikesfödda och socioekonomiskt starka i större utsträckning engagerade i någon förening. Att utrikesfödda och personer vars föräldrar inte har högskoleutbildning är mindre involverade kan delvis tänkas bero på ett kunskapsglapp. är kunskap om det svenska föreningslivet inte inkluderat i kursplaner varken för eller gymnasieskolan. Exempelvis har utbildningsstiftelsen , utifrån sina erfarenheter av arbete med ungdomar och föreningsliv, framhållit behovet av att ge större kunskap om föreningar och civilsamhälle till ungdomar. Detta särskilt med tanke på hur många som riskerar att inte längre få den kunskapen hemifrån. Bilden förstärks av demokratiutredning som lyfter föreningskunskap i skolan som en möjlighet att främja ungas engagemang. Med denna bakgrund bör det övervägas om och i så fall hur civilsamhällets innebörd och funktion kan inkluderas i den svenska läroplanen. Civilsamhället är en del av svensk politisk historia och kultur och är en demokratiskola. Ökade kunskaper om civilsamhället och föreningsliv kommer att uppmuntra samhällsgrupper att engagera sig själva eller i en av de många föreningar vi har i .