mot · H9024173 · 2021-10-05 00:00:00 — En folkhälsopolitik att lita på ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella informationskampanjer för främjandet av folkhälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sprida evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att barns närmiljö utformas så att den främjar rörelse och fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fritidskort för alla barn mellan årskurs 2 och 9 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan mot barnfetma utifrån projektet barnfetma och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att bistå projektet barnfetma med relevant datainhämtning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka det civila samhällets aktiviteter som främjar fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ett bredare ekonomiskt incitament för träning än friskvårdsbidraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra fysisk aktivitet på recept (FaR) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FaR bör inkluderas i högkostnadsskyddet för läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi som inkluderar psykisk ohälsa och suicidprevention och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ny nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tandhälsan för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge kvinnor som lever med hiv och föder barn merkostnadsersättning för modersmjölksersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt nationell kontroll och reglering av kosttillskott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska hälsosamtal för asylsökande och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se det civila samhället som en bärande aktör i folkhälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. En god hälsa är någonting alla behöver. Att må bra inifrån och ut, kunna känna välbefinnande. folkhälsoarbete ska bidra till att bygga upp en god hälsa hos hela befolkningen genom förebyggande hälsoarbete. Folkhälsan i utvecklas positivt och medellivslängden fortsätter öka. Ändrade levnadsvanor mot ett hälsosammare liv gör att fler kan hålla sig friska längre. Kunskapen om betydelsen av kost, motion och en sund livsstil finns hos de allra flesta. Många är mer engagerade i sin hälsa än . är hälsan ojämlikt fördelad; hos vissa grupper ökar stress, psykisk påfrestning, rökning, alkoholriskbruk, övervikt och andra hälsoproblem. För att ytterligare förbättra folkhälsan på det generella planet behöver särskilt fokus läggas på att förbättra hälsan hos dem som har sämst hälsa. Effektiva preventiva insatser för att minska ohälsa och sjukdom är en av de mest lönsamma investeringar ett samhälle kan göra för sina medborgare. En kristdemokratisk folkhälsopolitik syftar till att öka förutsättningarna och stödja den enskilde att göra hälsosamma val. Folkhälsan har också hamnat i fokus i och med corona-pandemin. Inte minst eftersom vissa folkhälsorelaterade faktorer visat sig bidra till ökad risk för att drabbas av ett svårare sjukdomsförlopp av covid-19. Det handlar exempelvis om övervikt, fetma, högt blodtryck, diabetes typ 2 och rökning. är det viktigt att ta vara på de positiva folkhälsoeffekterna som har uppmärksammats under pandemin. Många vittnar om en ökad motivation till att sluta röka eller till att vara mer fysiskt aktiv. Det är dock inte alltid så enkelt att ändra på invanda levnadsmönster. behövs professionell hjälp för att bryta mönster och upprätthålla goda vanor. Att minska riskfaktorer och stärka människors fysiska, psykiska och sociala hälsa, underlätta goda levnadsvanor och kan bidra till att minska hälsoskillnader genom hela livet, från barndom till ålderdom. anser att folkhälsopolitiken ska ha ett tydligt fokus på jämlik hälsa – alla måste få möjlighet att göra hälsosamma val. Nationella mål för folkhälsopolitiken och beaktande av FN:s Agenda 2030 Det nationella målet för folkhälsopolitiken är att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. För att uppnå det finns åtta delmål: 1) Det tidiga livets villkor, 2) Kunskaper, kompetenser och utbildning, 3) Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö, 4) Inkomster och försörjningsmöjligheter, 5) Boende och närmiljö, 6) Levnadsvanor, 7) Kontroll, inflytande och delaktighet, 8) En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. är ansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa samt stödja myndigheter, regioner och kommuner i genomförande och uppföljning av folkhälsoarbetet. För att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt hållbart förebyggande folkhälsoarbete krävs det en tydlig nationell strategi, med riktlinjer och handlingsplan med konkreta delmål. Det krävs därtill uppföljning av samordnade konkreta insatser anpassade för alla inblandade nivåer för att folkhälsoarbetet ska få genomslag i hela samhället. har tidigare efterfrågat en bättre uppföljning av myndighetens folkhälsouppdrag. Vi välkomnar därför uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet, som möjliggör systematiska, samordnade insatser. Redovisningen gjordes i Rapporten väg mot en god och jämlik hälsa – Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet. Man presenterar en struktur som möjliggör systematiska samordnade insatser mellan myndigheter i syfte att nå det övergripande folkhälsopolitiska målet. kommer följa myndighetens arbete inom området. Det är också viktigt att beakta FN:s Agenda 2030 i folkhälsoarbetet då den främjar en hållbar utveckling för både hälsan och miljön. I sammanhanget bedömer att FN:s globala mål för en hållbar utveckling, där mål 2 ”Ingen hunger”, mål 3 ”God hälsa och välbefinnande” samt mål 12 ”Hållbar konsumtion och produktion” är av särskild vikt. Även mål 10 ”Minskad ojämlikhet” är viktigt för folkhälsan. Det handlar bland annat om att möjliggöra och verka för att alla människor ska bli inkluderade i det sociala, ekonomiska och politiska livet. Genom att känna sig delaktig, bli inkluderad och ha inflytande över sitt eget liv, ökar känslan av egen kontroll över välbefinnandet. Riskfaktorer och förebyggande insatser Det finns stora hälsovinster med att investera i ett förebyggande folkhälsoarbete. Beräkningar visar exempelvis att minst en tredjedel av hjärt-kärlsjukdomarna skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Enligt drabbas 66 000 personer av cancer i och minst en tredjedel av dessa har ett samband med ohälsosamma levnadsvanor. Rökning, överdrivet solande och riskbruk av alkohol är några faktorer. Ohälsosam kost och brist på fysisk aktivitet kan leda till övervikt och fetma som är väl kända riskfaktorer för utveckling av cancer. Kopplingen mellan alkohol och cancer finns också där. Förutom lidande för den drabbade och dennes anhöriga påverkas samhällsekonomin av varje cancerfall. Direkta vårdkostnader, läkemedel, strålbehandling och kirurgi är några kostnader vid sidan av sjukfrånvaro. Det är otvetydigt så att ett aktivt folkhälsoarbete ger stora vinster för den enskilda människan och för samhället i stort. Det finns goda exempel på regioner som erbjuder hälsosamtal och därmed ger människor bättre förutsättningar att känna delaktighet och motivation när hälsan kräver ändrade levnadsvanor. Nationella insatser är också viktiga. Detta belyses inte minst av den goda följsamhet till rekommendationer som vi har sett bland befolkningen under covid-19-pandemin. Informationskampanjer kring rutiner för en bättre handhygien har bidragit inte bara till att minska spridningen av det nya coronaviruset utan också minskat risken för att drabbas av andra infektioner. Detta är ett exempel på hur strukturerade och målgruppsanpassade informationskampanjer kan ge positiva effekter på folkhälsan på befolkningsnivå. Det är därför angeläget att identifierar andra områden inom folkhälsan där nationella informationskampanjer kan främja goda levnadsvanor. Evidensbaserade metoder för folkhälsofrämjande aktiviteter För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra verksamma preventiva folkhälsometoder behöver kommuner och regioner centralt stöd och utbildning, något som saknas. Mycket av det utvecklingsarbete som genomförs i hälso- och sjukvården, och folkhälsoförebyggande insatser sker genom utvecklingsprojekt. När projekten är avlutade saknas alltför ofta resurser för spridning och implementering av validerade och effektiva metoder. Det finns exempelvis flera förebyggande metoder inom området för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel om pengar (ANDTS) som utvecklats och visats vara framgångsrika. Dessa och andra evidensbaserade metoder måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Vikten av detta belyses av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys[1], anser att de projekt som har evidensbaserade goda förebyggande effekter måste aktivt förvaltas och implementeras. Allt annat är slöseri med våra gemensamma skattemedel och går ut över enskilda människor Kost och fysisk aktivitet Fysisk aktivitet är viktig, inte bara för det direkta välbefinnandet, utan det påverkar även livslängd och livskvalitet och minskar risk för både fysisk och psykisk sjukdom. Tyvärr rör sig många för lite, särskilt inom socioekonomiskt svaga grupper. Bra kost och fysisk aktivitet är sammantaget grunden för en god hälsa, under hela livet. Hälsosam mat och regelbunden fysisk aktivitet främjar var för sig och tillsammans god hälsa och välbefinnande. Det kan även ha en sjukdomsförebyggande effekt då kost och fysisk aktivitet är kopplade till några av de främsta orsakerna till vissa sjukdomar och förlorade friska levnadsår i . Det gäller bland annat risken för övervikt, fetma och för att drabbas av sjukdomar som diabetes typ 2, hjärt-kärlsjukdom, stroke och olika cancerformer. Tobaksbruk är den vanligaste riskfaktorn för sjukdom men efter det kommer ohälsosamma matvanor. insjuknar ca 90 000 personer i sjukdomar kopplat till ohälsosam mat och bristande fysisk aktivitet enligt [2]. Den fysiska aktiviteten påverkas av förutsättningar i vardagen såsom den fysiska, sociala och kulturella miljön och socioekonomiska resurser. Gruppen med eftergymnasial utbildning är exempelvis mer fysiskt aktiv jämfört med dem som har gymnasial eller förgymnasial utbildning, för både kvinnor och män. Bidragande faktorer till den låga fysiska aktiviteten kan exempelvis vara mindre fysiskt aktiva yrken och färre transporter till fots och cykel, men också annan medvetenhet om riskerna med stillasittande. Bilåkandet har ökat, och minskade antalet cykelresor , särskilt i områden utanför de stora städerna. Barns skolresor på cykel minskade . Utvecklingen av förekomsten av övervikt och fetma är en tydlig indikation på att vi lever i en fysisk och social miljö som främjar viktökning. Det är uppenbart att det krävs folkhälsofrämjande insatser för att främja goda matvanor och stimulera till ökad fysisk aktivitet. Vi välkomnar därför regeringens tillsättning av en nationell samordnare för främjandet av ökad fysisk aktivitet[3]. Den nationella samordnaren har i uppdrag att genom ett utåtriktat arbete dels öka den allmänna kunskapen om de positiva effekterna som fysisk aktivitet bidrar till för den enskilde individen, dels mobilisera och engagera relevanta aktörer i samhället. kommer följa samordnarens arbete noga. Förebyggande insatser riktade till barn och familjer Endast en bråkdel av svenska barn når upp till rekommendationerna för fysisk aktivitet. Att barn rör sig allt mindre är allvarligt. En stillasittande livsstil ger många negativa effekter på barnets muskler, bentäthet, hjärta, motorik, balans, , sömnkvalitet och koncentrationsförmåga. Organisationen har i sin så kallade Pep‑Rapport poängterat vikten av att skapa förutsättningar för ökad fysisk aktivitet inom skolan för att lägga grunden för goda hälsovanor[4]. Vi har i linje med detta föreslagit att undervisningstiden i ämnet ”Idrott och hälsa” i ska utökas till 700. Målet är att det ska vara fysisk aktivitet på schemat . anser också att det är angeläget att uppmärksamma vikten av att barns närmiljö utformas så att den stimulerar till rörelse och fysisk aktivitet. De barn som lever i familjer med en god ekonomi klarar sig i regel bra. Barn som framför allt halkar efter kunskapsmässigt – och hälsomässigt – lever inte sällan i ekonomiskt och socialt utsatta sammanhang. Dessa barn har en mindre aktiv fritid med lägre deltagande i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. En förklaring till det kan vara att barns fritidsaktiviteter är dyra. Kristdemokrater vill därför införa ett ”Fritidskort” till alla barn mellan årskurs 2 och 9, laddat med öronmärkt för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i föreningslivet eller . Stödets storlek kommer variera utifrån hushållets ekonomi. De barn som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet kommer att få ett betydande stöd på . Reformen innebär att nästan en miljon barn kommer att få stöd för en aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till de ca 150 000 barn som behöver det allra mest. avsätter resurser för detta inom utgiftsområde 17. Inom insatser som riktar sig till barn och familjer är det nationella projektet ”Prevention barnfetma” (PBF) värt att uppmärksamma. har av fyraåringarna övervikt eller fetma. Fetman kan delvis förklaras av genetik, men den miljön bär ett större ansvar. För att långsiktigt minska barnfetma räcker det inte med att förändra föräldrars beteenden eller att satsa på insatser i förskolan då det finns ett större antal faktorer som också påverkar – det som kallas hälsans bestämningsfaktorer[5]. beskriver hälsans bestämningsfaktor enligt en regnbågsmodell: ”Längst in i modellen finns faktorer som vi inte kan påverka, som ålder, kön och arv. Ett lager handlar om sociala nätverk och stöd, som är särskilt viktiga under uppväxtåren. De övriga lagren behandlar levnadsvanor, levnads- och arbetsförhållanden och ytterst generella förhållanden i samhället. Regnbågsmodellen klargör att det finns ett samspel mellan olika lager, exempelvis påverkas levnadsvanor av sociala normer, nätverk och levnadsförhållanden, som i sin tur påverkas av socioekonomiska förhållanden. Livsvillkor påverkas även av dels individuella val, dels politiskt styrda beslut.” Målet med det tio-åriga projektet är att övervikt och fetma ska ha minskat bland barn i . Visionen är noll fetma vid skolstart . Eftersom en stor del av psykisk ohälsa, diabetes typ 2, hjärt- och kärlsjukdomar och cancer är fetma-relaterad förväntas även förekomsten av dessa sjukdomar att minska i förlängningen. Projektet startade efter initiativ från Swelife och forskningsdirektörer kopplade till universitetssjukhusen och är brett förankrat med 24 parter från individ/patientföreträdare, hälso- och sjukvård, akademi, näringsliv och myndigheter. PBF fokuserar på förebyggande hälsoinsatser och en så kallad systemtransformation ur ett Frisk-Risk-Sjuk-perspektiv med hälsans bestämningsfaktorer som utgångspunkt. Att arbeta med prevention av barnfetma ur detta systemtransformation-perspektiv är angeläget utifrån fetmans omfattning och dess dominoeffekt på barns hälsa genom livet. Inom projektet skapas så kallade data-drivna hälsokommuner, en virtuell motsvarighet till kommuner. Genom insamlande av data och användande av teknologi som artificiell intelligens (AI) och utveckling av maskiners förmåga att självständigt förstå och hantera stora mängder data (ML), möjliggör projektet kontinuerlig analys och uppföljning av en stor mängd olika insatser och underlag. Detta tillvägagångsätt genererar kunskap kring vilka förebyggande insatser som fungerar effektivt. Projektet har genomfört en kunskapssammanställning vad gäller insatser för prevention av barnfetma, gemensam datahantering, incitamentsstrukturer för systemtransformation samt en innovationstävling. anser att PBF är lovvärt och att det bör tas fram en nationell handlingsplan mot barnfetma utifrån projektet. För att projektet ska ges bästa förutsättningar för att vara framgångsrikt är det också angeläget att ges i uppdrag att bistå PBF med relevant datainhämtning. Insatser som riktar sig till personer med funktionsnedsättning Undersökningar visar att personer med funktionsnedsättning rör på sig mindre än resten av befolkningen. Det är därför viktigt med insatser som möjliggör fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning. Det är en investering inte bara för den enskildes fysiska och psykiska hälsa och välmående utan för samhället i stort då de positiva effekterna för individen minskar exempelvis sjukvårds- och rehabiliteringsrelaterade kostnader [6]. Ökad fysisk styrka ger också en större frihet i vardagen. välkomnar därför regeringens satsning för ett ökat deltagande i idrott främst för barn och unga samt för personer med funktionsnedsättning men avsätter ytterligare inom utgiftsområde 17 som ska gå till det civila samhällets aktiviteter som främjar fysisk aktivitet för personer med funktionsnedsättning. Ekonomiska incitament för ökad fysisk aktivitet Ett sätt att bidra till öka fysisk aktivitet är genom ekonomiska incitament. Forskning visar att detta kan fungera, men att subventionen behöver vara tillräckligt stor för att få effekt och att höginkomsthushåll ofta är mer välinformerade om och bättre på att utnyttja exempelvis skatterabatter än hushåll med lägre inkomster. Det finns också risk för dödviktseffekter, dvs att de som flitigast utnyttjar skattesubventionerad träning är de som redan är fysiskt aktiva. Inte minst det nuvarande friskvårdsbidraget brukar anses gynna de som redan tränar. har många arbetstagare tillgång till friskvårdsbidrag via sin arbetsgivare. Enligt en Sifo-undersökning erbjuds av arbetande i åldern 15-79 friskvårdsbidrag, och av dessa uppger att de nyttjar möjligheten. Det innebär att friskvårdsbidraget når en relativt liten del av befolkning – och framför allt kan det bara nå den som har en arbetsgivare. Ur ett folkhälso- och samhällsekonomiskt perspektiv borde det dock vara angeläget att inkludera socioekonomiskt svaga grupper, även de utan jobb, i reformer ämnade att uppmuntra en fysiskt aktiv livsstil. En alternativ utformning av ett skatteincitament för träning skulle vara att erbjuda en skattereduktion på inkomstskatten, där alla typer av inkomster berättigar till avdraget. Det skulle innebära att t ex pensionärer och sjuk- och aktivitetsersatta skulle få del av reformen. En sådan subvention skulle dock bli dyrare än friskvårdsbidraget, där arbetsgivaren bär en del av kostnaden. Dödviktseffekterna skulle sannolikt bli relativt stora, som de viktiga grupper som saknar beskattningsbar inkomst, t ex de som uppbär ekonomiskt bistånd, skulle exkluderas. Det viktiga engagemanget i de anställdas hälsa från arbetsgivarens sida skulle också försvagas vid en förändring från nuvarande system till en bredare skattereduktion. vill utifrån internationell erfarenhet och forskning utreda möjligheten till ett bredare ekonomiskt incitament för träning än friskvårdsbidraget, men som inte minskar arbetsgivarens engagemang i de anställdas hälsa. Fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet på recept – FaR® – är en behandlingsmetod för att främja fysisk aktivitet. Aktiviteten blir en del av behandlingen och ska anpassas till en patients egna förutsättningar och önskemål. Som grund för ordinationen används FYSS, Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling, vilken är en kunskapsbank om fysisk aktivitet och hälsa. Ett FaR kan förskrivas av läkare, sjuksköterskor, fysioterapeuter eller annan legitimerad vårdpersonal. De ger förslag på träning som är lämplig beroende på diagnos, personligt intresse och livssituation. Det viktiga är att aktiviteten höjer pulsen. Kristdemokrater anser att det är viktigt att den legitimerade vårdpersonalen inte bara förskriver FaR utan också hjälper till att hitta en aktivitet eller grupp som passar och ger stöd för ändrad livsstil. Uppföljning är viktigt för att säkerställa att de nya hälsosamma levnadsvanorna blir en del av en långsiktigt hållbar förändring. Det är de olika regionerna som har beslutsrätt gällande vilken arbetsmetod man väljer för FaR i sin region. Det gör att skillnaderna är stora över landet. anser att det är viktigt att kvalitetssäkra FaR. Vi föreslår att lämplig myndighet validerar och utvärderar effekten av de olika arbetsmetoder som används samt hur den legitimerade vårdpersonalen kan bidra till en långsiktigt hållbar livsstilsförändring. Efter denna kvalitetssäkring bör det ges ut nationella rekommendationer kopplade till FaR. bär patienten kostnaden för själva aktiviteten som förskrivs vid FaR. För att utöka användningen av FaR och förbättra möjligheten att patienten följer ordinationen anser att FaR bör inkluderas i högkostnadsskyddet, liksom de allra flesta läkemedel som skrivs ut på recept . En sådan reform skulle nå de grupper som löper särskilt stor risk att drabbas av folkhälsosjukdomar kopplade till fysisk inaktivitet med större träffsäkerhet än vad friskvårdsbidraget gör. FaR som del av högkostnadsskyddet skulle underlätta fysisk aktivitet för grupper som är i störst behov av detta. Trots att det innebär en form av bidrag, saknar det marginaleffekter och kommer därmed inte försämra den enskildes benägenhet att gå från försörjning via ersättningar och bidrag till ett jobb. Däremot kan förbättrad hälsa underlätta återgång i arbete. Den offentligfinansiella kostnaden för reformen, baserad på en förskrivning till av befolkningen, uppskattas till , fullt utbyggd. Beräkningen utgår från att patienten i snitt redan utnyttjar hälften av läkemedelsförmånen och att den genomsnittliga aktivitetskostnaden är . ser att förskrivningen av FaR skulle kunna öka ännu mer, som en effekt av att åtgärden likställs med läkemedel i läkemedelsförmånen. Effekten på förskrivningen av andra läkemedel till samma grupp personer kan också tänkas minska. Precis som med övriga läkemedel bör vårdpersonal åläggas att skriva ut den billigaste fysiska aktivitet som finns tillgänglig i närområdet och som är anpassad efter patientens individuella behov. Eftersom tillgången på aktiviteter skiljer sig mellan olika platser, bör ingen särskild myndighet få i uppdrag att exakt definiera vilka aktiviteter detta är (såsom sker för läkemedel via ), utan varje region bör ta ansvar för att kostnaderna för varje enskild förskrivning hålls nere. Utöver denna kostnad bedömer att hälso- och sjukvården behöver öka antalet rådgivande samtal med eller utan tillägg av skriftlig ordination av fysisk aktivitet till aktuell grupp med 42 000-100 000 samtal [7]. avsätter , och inom utgiftsområde 9 för att trappa in FaR i högkostnadsskyddet. Alkohol, narkotika, doping, tobak och spel om pengar (ANDTS) vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, doping och tobak eller spelmissbruk (ANDTS).