mot · H8024032 · 2021-04-30 00:00:00 — En tredje betydande andel av kömiljarderna ska riktas specifikt till att korta köerna, väntetiderna och ledtiderna inom cancervården. 7.2.2 Cancervård utan köer – med en ny uppdaterad nationell cancerstrategi Den nationella cancerstrategin behöver uppdateras i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna och ledtiderna. Den behöver också uppdateras och förnyas på grund av den snabba utveckling som sker inom ny diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer samt vad gäller ökade möjligheter till individuell cancerbehandling med precisionsmedicin så som immunterapier samt cell- och genterapier. vill att det införs en vårdgaranti för cancerpatienter. Den lagstadgade vårdgarantins nuvarande 90-dagars tidsgräns för första besök respektive behandling inom specialistvården räcker inte till. Vårdgarantin ska därför knytas till standardiserade vårdförlopp som tagits fram och kontinuerligt utvecklas inom cancervården. Till vårdgarantin knyts specifika resurser inom ramen för de kömiljarder som vi föreslår ska ingå i helheten att korta vårdköerna i . Om cancervård inte kan ges inom uppsatta tidsgränser ska patienten ha rätt att vända sig till en annan vårdgivare och bli ersatt för de merkostnader detta innebär. Detta som ett tydligt redskap att alla som drabbats av cancer ska få rätt vård i rätt tid. De standardiserade vårdförloppen behöver utvecklas. Rehabilitering och återbesök ska ingå. vill att en samlad nationell barncancerstrategi utgör en central del av en uppdaterad nationell cancerstrategi. Barncancerstrategin ska bl.a. innehålla fördubblade satsningar på barncancervården och säkerställa att alla barncancerpatienter och deras nära anhöriga ska erbjudas en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd. 7.2.3 Stärk den medicinska kompetensen i äldreomsorgen har visat på stora brister vad gäller den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen. Exempelvis har många äldre på särskilda boenden som drabbats av covid-19 inte fått individuella medicinska bedömningar av läkare och sjuksköterskor. bedömer att detta är helt oacceptabelt och skriver att sjuksköterskekompetens som huvudregel bör finnas på plats på ett särskilt boende dygnet runt under alla veckans dagar. Ett sådant krav skulle bättre tillgodose omsorgsmottagarnas vårdbehov på flera sätt – både genom sjuksköterskans egna vårdinsatser, men också genom att en sjuksköterska skulle kunna leda och handleda den övriga omsorgspersonalen och utveckla deras kompetens. Bristen på medicinsk kompetens inom äldreomsorgen har dock skapat problem redan före pandemin. Äldreomsorg handlar inte enbart om omsorg, utan ofta handlar det även om krävande äldresjukvård. Majoriteten av personer i särskilda boenden och de med hemsjukvård har en omfattande och komplicerad sjukdomsbild. Flertalet av de som bor på särskilt boende har demenssymtom. Utvecklingen med fler äldre och därmed ett ökat vårdbehov har inte följts åt av förstärkt medicinsk kompetens. Enligt statistik har antalet sjuksköterskor i äldreomsorgen sjunkit och ligger på ca 14 000, varav knappt hälften jobbar på särskilda boenden. Även specialistläkarna i geriatrik har minskat per antalet äldre. Det är viktigt att en långsiktig plan för hur tillgången till behandlande läkare i äldreomsorgen kan stärkas och för hur dygnetruntbemanning av sjuksköterskor som huvudregel ska uppnås på särskilda boenden tas fram skyndsamt. initiativ tillsammans med och innebär att arbetet med att stärka den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen nu kan påbörjas, se kapitel 3. 7.3 En skola som fungerar för alla borde ha världens bästa skola, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare i världsklass. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en bra utbildning. Den svenska skolan står inför flera utmaningar med brist på utbildade lärare och sjunkande elevresultat som pandemin ytterligare förvärrar situationen. lämnade en av sex elever högstadiet utan att vara behörig till gymnasieskolan, det motsvarar nästan 800 skolklasser. Var fjärde elev i årskurs sex har F i minst ett ämne. Den utvecklingen måste vändas. vill lyfta svensk skola så att varje elev går ut nian med fullständiga betyg. När skolan fungerar för alla – i hela – så stärks sammanhållningen. 7.3.1 Mer undervisningstid och obligatorisk läxhjälp Undervisningstiden behöver utökas med start i lågstadiet och de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever i årskurs 6 till årskurs 9 som inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp från årskurs 4 och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. 7.3.2 Stäng dåliga skolor Staten ska ta ett tydligare ansvar för att skolorna når målen. De skolor och förskolor som behöver stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas, av Skolinspektionen. För att identifiera de skolor som år underpresterar vill vi att får i uppdrag att ta fram ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling. Detta kvalitetsmått tillsammans nationella proven, som får ett nytt syfte att mäta kunskaper med jämförbara resultat, blir viktiga verktyg för Skolinspektionens arbete. Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom föreslår vi att svenska språkets roll stärks i läroplanen och kompetensutveckling för förskollärare, men även fler utbildningsplatser. 7.3.4 Ändrad lag för ordning och trygghet i skolan anser att skollagen behöver tydliggöra och ge lärare och rektor större mandat att ingripa. Det ska vara lugn och samt god arbetsmiljö på alla skolor. Komvux är en viktig del i ett livslångt lärande och ett fönster att öppna för den som önskar växla bana under livet. Vi vill sänka åldersgränsen för komvuxstudier till . Utöka platserna på komvux och göra komvux mer lättillgängligt, särskilt nu med tanke på pandemin och alla ungdomar som inte fått en fullgod gymnasieutbildning. 7.3.6 Handlingsplan för barn och unga under pandemin och Liberalerna har tagit de första stegen för att hjälpa barn och ungdomar under pandemin genom att presentera en handlingsplan och söka stöd för dessa förslag i . Planen omfattar tre områden: Den kunskapsskuld som byggt upp ska mötas med lovskola, helgskola och extra läxhjälp, samt att förstärka rektorns och lärarens möjligheter att avgöra om en elev ska gå om en årskurs. Alla skolor ska ha de resurser som krävs för att jobba bort kunskapsskulden. Utökat komvux: Ingen gymnasieelev ska möta stängda dörrar på grund av pandemin. Den coronageneration som drabbats av distansundervisning efter fullgjord gymnasieexamen ska erbjudas kompensatoriska åtgärder i aktuella kurser. Använd alla lärarkrafter: Alla lärares möjligheter att hjälpa till ska tillvaratas. I första hand ska pensionerade lärare rekryteras för att klara och i andra hand lärarstudenter. Ordinarie lärare ska ha god kompensation . Det bör göras en översyn i syfte att underlätta skolans prioritering av kunskapsuppdraget. Stödlinje öppen dygnet runt: driver nationella stödlinje för barn och för att de ska kunna möta den ökade efterfrågan på stöd under pandemin måste den nationella politiken säkerställa att stödlinjerna kan ha öppet dygnet runt. Nationell strategi mot självmord: En utredning ska tillsättas för att ta fram en nationell strategi mot självmord med särskilt fokus på barn och unga, där psykisk ohälsa och suicidprevention ska utgöra viktiga delar. Förstärkt vårdgaranti: Den förstärkta vårdgarantin för barn och unga med psykisk ohälsa ska återinföras. Tillgängligheten måste bli bättre, både vad gäller första linjens insatser och inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Vålds- och hedersutsatta barn Stärkt stöd för vid barn- och familjeutredningar: Orosanmälningar ökar som många barn- och familjeutredningar har betydande brister, t.ex. att det inte genomförs dokumenterade riskbedömningar när föräldrar som dömts för våldsbrott inom familjen tilldelas vårdnad om barn. Nationella riktlinjer ska tas fram som stärker utsatta barns trygghet och rättssäkerhet vid barn- och familjeutredningar. Barn ska på egen hand, utan vårdnadshavares uttryckliga medgivande, kunna initiera stödåtgärder från . Motverka hedersvåld och förtryck: Under pandemin har det larmats om en ökning av barn som sökt hjälp för hedersvåld och förtryck. Det behöver säkerställas att de lagskärpningar som kommit på plats också används och fungerar i praktiken, bl.a. genom att ta till vara erfarenheter från det arbete som genomförts under . Stärkt försvar och bättre krisberedskap måste ha ett starkt försvar som kan hävda det svenska territoriet och värna svenska intressen. Det kräver att satsningar på såväl det militära försvaret som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bredden. Hotbilden mot är flerdimensionell och inkluderar såväl traditionella militära hot som hybridhot, vilka inkluderar bl.a. cyberattacker, desinformation och ekonomisk påverkan. Den pågående coronakrisen ställer krisberedskap inför stora utmaningar och bidrar till att ytterligare öka den pågående polariseringen i samhället. Allt detta sammantaget kräver att försvar och krisberedskap stärks. truppsammandragningar och offensiva agerande vid den ukrainska gränsen understryker en fortsatt osäkerhet i närområde. Utvecklingen är oroande och har lett till ökade spänningar i området och det finns en risk att det militära våldet i kommer att öka. ägnar sig dessutom åt cyberattacker, påverkanskampanjer, spionage och direkta attentat mot meningsmotståndare i andra länder. blir stormaktskonflikten mellan och allt mer definierande för det säkerhetspolitiska läget globalt. Ett ökat säkerhetspolitiskt, ekonomiskt och teknologiskt hot från kräver allt större uppmärksamhet från . Det gör att måste ta ett större ansvar för sin egen säkerhet. 7.4.1 Höj försvarsanslagen och inför Natooption Beslut måste tas om en långsiktig finansiering av försvarsbeslutet som garanterar att helheten i försvarsberedningens förslag kan genomföras. vill se en nivåhöjning av försvarsanslaget med 5 miljarder och ytterligare 5 miljarder . ska ha ett försvarsanslag som uppgår till motsvarande av BNP. ska bli medlem av Nato för att ytterligare stärka säkerhet. Som medlem i Nato skulle vi dela solidariska försvarsgarantier med 30 andra länder och kunna ha en gemensam försvarsplanering som möjliggör ett snabbt agerande vi en konflikt. Regeringen bör skyndsamt införa en Natooption som håller möjligheten till ett svenskt Natomedlemskap öppen. 7.4.2 Stärkt krisberedskap och förbättrad cybersäkerhet Krisledningen måste stärkas. vill därför inrätta ett nationellt säkerhetsråd direkt under statministern. En nationell säkerhetsrådgivare som ska leda det dagliga operativa arbetet. Försörjningssäkerheten när det gäller viktiga varor som läkemedel, livsmedel och drivmedel måste stärkas. Krislagstiftningen ska förändras så att den inte bara fungerar vid höjd beredskap, utan även ger regeringen relevanta verktyg vid större kriser. Hybridhoten mot måste mötas med en bred palett av åtgärder. Det handlar bland om att skärpa lagstiftningen och klassa fler aktiviteter som hybridhot, ge det nationella cybersäkerhetscentrumet mer resurser och ett tydligt mandat, inrätta en särskild beredskapspolis och få ett starkt granskningssystem för utländska direktinvesteringar på plats. 7.5 Ett minskat och mera effektivt bistånd Det är inte bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomi, äganderätt och en fri handel utgör grunden för utveckling och för att skapa hållbart välstånd för människor. Vad gäller traditionella biståndspolitik måste fokuset därför alltid vara att gå från bistånd till handel (from aid to trade). Det traditionella utvecklingsbiståndet ska präglas av en vision att kunna upphöra. är svensk biståndspolitik en del av svensk utrikespolitik och måste därför ligga i linje med svenska intressen. Vad gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen måste vara mycket god – inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus, korruptionsbekämpning och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. ska vara med och ta ansvar i en svår värld, men att som lägga nästan dubbelt så mycket på internationellt bistånd som på är en felaktig prioritering. statsbudget är inte oändlig och vi måste säkerställa att biståndet leder till resultat. Därför prioriterar annorlunda och sänker biståndsramen. Biståndet bör även villkoras i större utsträckning. Länder som genom sitt agerande bidrar till att skapa problem i , exempelvis genom att inte ta emot egna medborgare som blivit utvisade från , bör inte motta svenskt bistånd. bör strategiskt fokusera det multilaterala biståndet, också kallat kärnstöd, till ett fåtal organisationer utifrån svenska prioriteringar där har god kontroll och inflytande. 7.5.1 Mer långsiktighet, kontroll och fokusering Svenskt bistånd ska leda till resultat. vill därför i högre grad fokusera biståndet till ett färre antal organisationer, länder och tematiska områden. ska vara med och finansiera utvecklingsbistånd där vi kan bidra med ett tydligt mervärde. Dagens modell med ett utbetalningsmål om av BNI för biståndet har inneburit att utgifterna har ökat snabbare än på nästan alla andra områden och att utgifterna inte vägts mot andra viktiga statliga uppgifter. vill därför lämna enprocentsmålet och i stället se en fyraårig budgetram på . Inriktningen och anslaget bör föreslås till i en biståndsproposition likt infrastruktur- eller forskningspropositionen. Det skapar en långsiktighet som det frigörs resurser för satsningar på bl.a. välfärd och trygghet i . 7.5.2 Öka det humanitära biståndets andel av det totala biståndet Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som mål att inte längre behövas. Men det humanitära biståndet, eller katastrofbistånd som det även kallas, är biståndets kärna och kommer alltid att behövas då det syftar till att hindra och lindrar nöd och når de mest utsatta människorna. anser att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd behöver öka. med regering är det tydligt att några av de mest grundläggande funktionerna i samhället inte fungerar som de ska. Företag hindras att expandera på grund av elbrist. Klimatomställningen går inte tillräckligt fort och underlättas inte heller av det faktum att eldar med olja och importerar kolkraft när det är kallt och inte blåser. Ungdomar hindras från att flytta hemifrån på grund av en dysfunktionell bostadsmarknad. Och infrastrukturen är eftersatt på många ställen som regeringen i stället för att rusta upp befintliga vägar och järnvägar fokuserar på att lägga ned flygplatser och bygga höghastighetståg. 8.1 ska klara klimatomställningen Klimatomställningen är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. Men alltför länge har den politiska debatten präglats av skam, nolltillväxt och skuldbeläggande. står för ett omtag i den politiska debatten. Ska vi kunna klara omställningen behövs optimism och tilltro till människans skaparkraft och teknikens möjligheter. Det behövs effektiva åtgärder som minskar utsläppen och gör skillnad på riktigt. menar att elektrifiering spelar en nyckelroll i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Majoriteten av utsläpp kommer från industri- och transportsektorn. Många svenska företag har gjort minskade utsläpp till sin prioritet och valt att investera miljarder för att kunna fasa ut fossila produktionsprocesser. Likaså ser vi med glädje hur flera nya företag väljer att etablera sig i norra just på grund av tillgången till ren el. Omställningen och nyetableringen av dessa industriföretag är något positivt som bör välkomnas, men det ställer också krav på politiken att säkerställa långsiktig leverans av en stabil elproduktion. Transportsektorn ska minska utsläppen . står transportsektorn för en tredjedel av utsläpp. Det är inte transporterna som sådana som ska minska, utan utsläppen som de ger upphov till. Därför satsar på laddinfrastruktur för personbilar och tunga transporter men också på att utveckla gröna bränslen. vill också ha ett nytt energipolitiskt mål om fossilfri el 2040. Målet utgår från användning av kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. Vi vill också se ett program för att utveckla små och medelstora kärnkraftsreaktorer samt en utbyggnad av elnäten. Elanvändningen väntas öka . Och för att producera den mängd el som krävs måste vi nyttja alla kraftslag som producerar ren el, från kärnkraft och vattenkraft till vindkraft och solkraft. är målsättning att ha ett elsystem som består av endast förnybar energi 2040. Det målet måste ändras till att innefatta all fossilfri energi. Då skulle även kärnkraften, som producerar stora mängder ren el, ges långsiktiga förutsättningar att bidra till klimatomställningen. 8.1.2 och bygg ut kärnkraften Kärnkraften klarar av att producera stora mängder el som omställningen kräver. Därför måste den värnas och byggas ut, i stället för att stängas ned. Nödvändiga livstidsförlängningar av de befintliga reaktorerna bör göras. vill också möjliggöra nästa generations kärnkraft i . utvecklas exempelvis tekniker där uttjänt bränsle kan användas på nytt. Det finns också exempel på mindre reaktorer som kan serietillverkas i fabrik. Den här utvecklingen får inte springa förbi. Därför måste ta fram en färdplan mot nästa generations kärnkraft, som bl.a. pekar ut behov av forskning och testanläggningar på området. 8.1.3 Bygg ut elnäten Dagens elnät räcker inte till för att ställa om hela fordonsflottan. Ska vi klara att ställa om transporter och industrier till att använda el måste elen finnas när och där den behövs. Investeringar i elnäten är enligt många forskare den mest kritiska punkten om vi ska klara av att bygga upp ett nätverk av exempelvis laddstolpar och elvägar. Den effekt som når fram till vägnätet kommer inte att vara tillräcklig för att klara perioder av hög belastning. Belastningen är dessutom ojämn. Många laddar sina fordon samma tider , vilket kommer att leda till stora toppar och dalar i belastning. Det krävs också en omfattande utbyggnad för att minska utsläppen inom industrin. Ett tydligt exempel är , där den fossilfria stålproduktionen kräver såväl en stor mängd el som ett kraftigt utbyggt elnät. Det krävs därför åtgärder inom flera områden. Tillståndsprocesserna för att bygga nya elnät förenklas betydligt och det behövs en ny elnätsreglering för att möjliggöra omställningen av transporter och industrier. Vi vill genomföra en stor satsning på koldioxidlagring (CCS och bio-CCS), samt inkludera det i EU:s system för handel med utsläppsrätter när systemet ses över. Vi vill även bygga vidare på och utöka Industriklivet, som stöder företag att utveckla nya tekniker för att minska utsläppen, samt korta miljötillståndsprocesserna så att företag kan göra nödvändiga investeringar för att utveckla sina verksamheter. 8.1.5 Gröna bränslen och ett aktivt skogsbruk För att minska beroendet av fossila bränslen är övergången till biobränslen och vätgas eller el viktig. Med en skogsindustri och ett jordbruk i framkant och stor tillgång till fossilfri el har goda förutsättningar att tillverka mer biobränslen och vätgas. importerar nästan alla biodrivmedel och den inhemska produktionen av vätgas är liten. vill skapa förutsättningar för att få igång en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas samt forskning och utveckling av elteknik för exempelvis flyget. För att möjliggöra utvecklingen av biodrivmedel samt ny el- och vätgasteknik vill satsa på ett grönt bränslestöd. Stödet ska kunna användas för forskning, investeringar, demonstrationsprojekt och produktion för företag som vill utveckla hållbara biobränslen och ny el- och vätgasteknik till vägtransporter, flyg, elflyg och industrin. Skogen är central för klimatomställningen. vill ha ett aktivt och hållbart skogsbruk, där skogens produkter bidrar till att tränga ut fossila motsvarigheter. Vi vill inte att mer skog, arealmässigt, ska tas ur produktion. 8.1.6 Elektrifiering av fordonsflottan vill satsa på publikt tillgänglig laddinfrastruktur för både lätta och tunga fordon i hela landet. Det ska vara lika lätt att äga en elbil som en fossilbil. väntas 2,5 miljoner elbilar rulla på våra vägar. Men är mindre än var tionde bil som säljs i en ren elbil och på många håll är det långt mellan laddstationerna. mål är att bygga ett nätverk av laddstationer i hela . En sådan utbyggnad måste fokusera på s.k. vita sträckor, där det helt saknas möjlighet till laddning. 8.1.7 Internationellt klimatarbete och ren natur Klimatfrågan är global. Klimatbistånd och internationella klimatinvesteringar är effektiva verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har en möjlighet att hjälpa fler länder att kunna prioritera klimatomställningen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinsatser och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. Vi vill ta krafttag för att ska komma i bättre skick genom både nationella och internationella åtgärder för att minska övergödning, miljögifter och nedskräpning. Vi vill även vidta åtgärder mot nedskräpning i natur- och stadsmiljö genom att införa böter för nedskräpning. 8.2 En bättre fungerande bostadsmarknad vill bygga ett tryggt samhälle där individen har möjlighet att forma sitt eget liv. Då är en fungerande bostadsmarknad en förutsättning. En fungerande bostadsmarknad gör det möjligt för ungdomar att påbörja vuxenlivet, för föräldrar att köpa ett småhus för att ge barnen var sitt rum och för den som vill lämna födelseorten för att studera eller prova på ett nytt jobb att flytta. är det dock ingen självklarhet. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell. I stället för att erbjuda möjligheter hämmar den såväl individer som samhällsekonomin i stort. Företag får svårare att anställa och tillväxten hålls tillbaka som trångboddheten och de sociala problemen ökar. Den svenska bostadsmarknaden präglas för lite av marknad och i stället av långa köer till hyresrätter, höga krav för att få köpa en bostad och krångliga regler för att få bygga. vill skapa en bostadsmarknad där möjligheterna står i centrum. Att äga sin bostad är förenat med stor frihet kring utformning och låga kostnader.