mot · H9024163 · 2021-10-05 00:00:00 — För att uppnå detta krävs att alla skolor möter lika villkor och krav samt att föräldrar och elever kan göra informerade val baserade på korrekt information om skolornas inriktning, resultat och kvalitet samt på deras förmåga att utveckla elevernas kunskap . Därför ska statistik över alla skolors resultat redovisas öppet. Lättillgänglig och neutral information om exempelvis elevantal, betyg, personaltäthet, gruppstorlekar, andel behöriga lärare samt resultat på de nationella proven ska också finnas för att skolorna ska kunna granskas på ett bra sätt. Det är viktigt för myndigheter och kommuner men också för allmänheten. Här kan fungera som förebild, där motsvarigheten till Skolinspektionen betygsätter skolorna på en skala, som visas tillsammans med en kort rapport om elevprestationer, säkerhet och undervisningskvalitet. står upp för elevers och föräldrars rätt att välja skola – oavsett om de väljer en fristående, eller konfessionell skola. Det gör i bl.a. utifrån skydd av föräldrars och barns rätt att tillförsäkras undervisning i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. I går en procent av eleverna i konfessionell skola. Detta kan jämföras med , där av eleverna går i konfessionella skolor, i , i och av eleverna i . Vi anser att friskolor som följer skollag, läroplan och skolans värdegrund och som dessutom presterar goda kunskapsresultat innebär en vinst för och för eleverna. Skolor som inte följer skollagen och läroplanen ska däremot bemötas med inspektion, åtgärdsplan, uppföljning och indraget tillstånd. Det väsentliga är kvaliteten i verksamheten och hur de olika skolorna bidrar till att ge eleverna en bra utbildning och en trygg och positiv skolgång. Lika villkor för alla skolor menar att friskolor är en naturlig del av skolväsendet och med friskolereformens genomförande kom valfrihet och mångfald. En återgång till en skola där man blev placerad utan möjlighet till inflytande vore inte önskvärd. går av alla grundskolebarn och av alla gymnasieelever i friskolor. Fristående verksamheter finns i alla landets kommuner, det finns fristående grundskolor i 184 kommuner och fristående gymnasieskolor i 96 kommuner. vill betona vikten av att även de mindre huvudmännen, såsom de idéburna företagen ska verka på samma villkor. Alla elever, oavsett vilken skola de valt eller vilken huvudman som driver skolan, ska erbjudas så likvärdiga villkor som möjligt. Det gäller också skyldigheten att ta emot elever oavsett om eleven behöver särskilt stöd. Likabehandlingsprincipen, att fristående och kommunala skolor ska ha lika villkor för att bedriva sin verksamhet, är viktig. Det är skolans kvalitet, inte driftsformen eller vem som är huvudman, som ska avgöra skolans vara eller icke vara. Enligt vår mening är en bra skola med god kvalitet en skola som hjälper varje elev att nå upp till kunskapskraven, men också att utvecklas så långt som möjligt utifrån elevens egna förutsättningar. Eftersom elever är olika och har olika förutsättningar kan olika skolor vara bra för olika elever. Därför behövs mångfald på skolområdet och det är viktigt att skolor behandlas lika. Bekämpa dålig kvalitet i skolan I vissa läger utmålas friskolors möjlighet att ta ut vinst som ett stort problem, men det är inte de privata friskolorna utan dålig kvalitet i skolan som ska bekämpas. Det gäller vare sig den påvisas hos kommunala eller fristående skolor. Vi vill istället betona vikten av tydliga kvalitetskriterier och bra uppföljning i form av tillsyn och kunskapsmätningar som mäter elevernas kunskapsutveckling på respektive skola. Att angripa valfriheten utan att ha tacklat kvalitetsskillnaderna innebär en stor orättvisa och ett svek gentemot landets skolbarn. Kommunalt eller statligt ansvar för skolan I Skollagen 2 kap. finns bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning inom skolväsendet. Staten är huvudman för förskoleklassen och fritidshemmet vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Kommunerna, i vissa fall regioner och enskilda, kan vara huvudmän för övriga skolformer förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Frågan om huvudmannaskapet för skolan har debatterats . Kommunaliseringens effekter är inte fullt ut utvärderade. bedömer dock inte att den har medfört de positiva effekter för skolan som ursprungligen motiverade själva förändringen. Tvärtom finns mycket som talar för att kommunaliseringen och andra förändringar bidragit till de kvalitetsproblem som präglar skolan. Att genomföra ett återförstatligande är dock inte en enkel åtgärd som snabbt löser skolans problem. En så stor förändring som ändrat huvudmannaskap bör inte genomföras utan grundliga analyser och begrundanden. ska ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Regeringen tillsatte en utredare för att ta fram detta underlag och som ska redovisas . välkomnar den utredning som kan klargöra för- och nackdelar med ett förstatligande av skolan. Vi är särskilt intresserade av att en sådan utredning ser över möjligheten till ökad statlig styrning eller en statlig finansiering av skolan, som en medelväg, för att skapa mer jämlika villkor. vill exempelvis utreda möjligheten till en ökad statlig styrning av kommunernas beräkning av skolpengen – dvs, av hur skolpengen ska vara konstruerad. En sådan styrning skulle syfta till att bättre vägleda kommunerna mot en mer jämlik och bättre skola. skiljer det sig alltför mycket hur skolpengen beräknas och skolpengens storlek varierar kraftigt. En skola som rustar elever för framtiden En stor utmaning är att skapa förutsättningar för att tillgodose både privata och offentliga arbetsgivares behov av personal med rätt utbildning och kompetens. För att säkra kompetensförsörjningen är det väsentligt att samverkan mellan skolan och näringslivet ökar. Mycket skulle vinnas genom att ge barn och ungdomar en bredare och mer mångfasetterad bild av den bredd av yrkesinriktningar som arbetslivet erbjuder. Det är därför bra att många skolor redan på lågstadiet, exempelvis bjuder in föräldrar att berätta om sitt jobb. Återkommande presentationer av företrädare för olika yrken kombinerad med den nu återinförda PRAO:n är också viktigt. Det bör kompletteras med fler möten med studie- och yrkesvägledare i grupp och enskilt. Skolans samverkan med det lokala näringslivet måste också förbättras. En ökad samverkan gynnar såväl företagen som skolan. Det är viktigt att eleverna blir inspirerade av näringslivet och de möjligheter som finns i företagande. Näringslivet kan vara en viktig resurs i klassrummet genom att företagsamma människor bjuds in till skolan för att berätta sin historia i skolan eller genom att låta elever och studenter jobba med uppdrag i företagen. Detta gäller i lika hög utsträckning för arbetsgivare inom offentlig sektor. Det skulle ge barn och ungdomar en bättre helhetsbild av arbetsmarknaden och olika valmöjligheter. På så sätt skulle fler elever kunna undvika felval till gymnasium och högre utbildning och snabbare komma ut i arbetslivet. Studie- och yrkesvägledarnas uppdrag behöver förändras. uppfattas det till stor del gå ut på att ge eleven vägledning fram till drömyrket, oavsett elevens personliga förutsättningar eller arbetsmarknadens behov. Vägledningen behöver i högre utsträckning utifrån elevens/studentens intresse och fallenhet rikta in sig mot lämpliga studier eller yrkesutbildning kopplat till arbetsmarknadens behov. Informationen behöver starkare kopplas till inom vilka sektorer och yrkesområden det finns möjligheter att få jobb. I det livslånga lärandet har studie- och yrkesvägledningen stor betydelse även inom vuxenutbildningen. står inför en stor kompetensbrist inom i stort sett alla yrken, inte minst inom industri och hantverk. Inom dessa områden finns många arbetstillfällen. Tyvärr är det allt för få ungdomar som väljer ett yrkesinriktat program i gymnasiet. Många unga har en felaktig bild av vad det innebär att jobba på en verkstad eller en industri. Därför är studiebesök och prao viktiga tillfällen att ge en mer nyanserad bild. Det behöver i informationen till ungdomarna framgå att en yrkesutbildning ofta ger garanterat jobb efter utbildningen, ofta även sommarjobb . vill att det ska gå att validera och komplettera sina betyg efter yrkeshögskola för vidare högskole- eller universitetsstudier. Vi vill också att huvudregeln ska vara att gymnasiala yrkesprogram utökas till sitt innehåll för att också kunna ge högskolebehörighet. En elev ska dock fortsatt kunna välja bort högskolebehörighet om man vill. På detta sätt gör vi de höga förväntningarna till norm, och vi gör det enklare för fler som vill ha en högskolebehörighet att även kunna välja ett yrkesprogram. Som lärling får man samma kunskaper och yrkesexamen som de elever som läser yrkesprogrammet i skolan men man lär sig på ett annat sätt genom att man deltar i det riktiga arbetet på en arbetsplats. Halva tiden tillbringas i skolan för att tillgodogöra sig de gymnasiegemensamma ämnena. Fördelen med lärlingsprogram är att man under sin utbildning får både erfarenheter och kontakter i arbetslivet, något som kan göra det lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Som lärling får man lära sig att ta ansvar, lära sig vad som gäller på en arbetsplats och ha skolan som stöttar vid behov. Av nästan 1200 före detta gymnasiala lärlingselever som svarat på en enkätundersökning om vad de gör efter sin utbildning svarar att de har ett arbete efter utbildningen. Av dem har fått jobb i den bransch de utbildat sig inom. De flesta har fast jobb[29]. Av lärlingseleverna i undersökningen har uppnått yrkesexamen och var fjärde elev blir också behörig att studera vidare på högskolan. Dock är det endast en procent som valt att studera vidare efter lärlingsutbildningen[30]. anser att det är viktigt att ge lärlingsutbildningarna tydligare marknadsföring och betona hur viktiga de är för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Människor är olika. Vi ser olika ut, har olika talanger och utvecklas olika. En del mognar snabbt, tar till sig skolundervisningen direkt och har tidigt ett utstakat mål för vad man vill ägna sig åt resten av livet. Andra är intresserade av allt och har svårt att bestämma sig för vilket yrke man ska satsa på och kanske byter karriär under livet. Somliga behöver och mycket stöd för att kämpa sig igenom och klarar ändå inte gymnasiebehörighet, men kan längre fram i livet få motivation att ta igen det man missat. Ytterligare andra behöver byta yrkesbana på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller arbetslöshet, men saknar behörighet. Ingen ungdom eller vuxen ska behöva hamna i en återvändsgränd när det gäller möjligheten att få en grundläggande behörighet och komma vidare i studier och yrkesutbildning. har kommit långt i synen på det livslånga lärandet. Det ska vara möjligt att återgå till studier för att bygga på sin kompetens när det behövs. Med Komvux, folkhögskolor och lärcenter utspridda i snart sagt hela landet kan i stort sett vem som helst återuppta sina studier. Många kan ha tidigare upplevelser av misslyckande med i bagaget. För dem kan den specifika vuxenpedagogik som utvecklats på folkhögskolor och i Komvux bidra till att bygga upp självbilden och tilltron till sin egen förmåga att studera. Det finns dock några återvändsgränder som behöver byggas bort. Varje människa är unik och har unika förmågor. vill stödja människors rätt att få utveckla sina förmågor så att vi alla kommer till vår rätt i samhället. Därför vill vi öppna möjligheterna att göra nya val och byta karriär. En person med ofullständiga grundskolebetyg gå in på en lärlingsutbildning och senare i livet komplettera sin behörighet och gå vidare. En person med yrkesinriktat gymnasieprogram kan gå vidare till yrkeshögskola, men är vägen stängd att därifrån gå vidare. vill att det ska gå att validera och komplettera sina betyg efter yrkeshögskola för vidare högskole- eller universitetsstudier. Det har inte heller varit möjligt för någon med gymnasieexamen att via Komvux läsa in ett annat, exempelvis att efter ett teoretiskt gymnasieprogram kunna läsa in ett yrkesinriktat eller vice versa. Omval kan göras , men inte efter. Det är inte samhällsekonomiskt försvarbart att en person staplar olika utbildningar på varandra, men det är inte heller försvarbart att driva en person in i en återvändsgränd av arbetslöshet på grund av ett system där man som femtonåring gjort ett felval till gymnasiet. Det är exempelvis stor brist på arbetskraft inom de gröna näringarna. För att gå en utbildning inom gröna näringar på ska du ha gått ett naturbruksgymnasium. Att jobba inom gröna näringar är något man ofta kommer på senare i livet, men har man då redan en annan gymnasieutbildning i bagaget kan man inte komma in på program. Detta understryker vikten av betoning av en studie- och yrkesvägledning som tydligare kopplas till personens intresse och fallenhet vägt mot arbetsmarknadens behov. Särskilt fokus kan där behöva läggas vid elever som gått särskola, och vad de möter för särskilda hinder att komma ut i arbetslivet. anser att det bör utredas om det inom en termins studier behövs en kontrollstation vid vuxenutbildningen. Ett samtal bör hållas för att utvärdera den enskildes förutsättningar att tillgodogöra sig studierna. Om en elev uppvisar en låg närvaro eller bristande motivation så skulle utbildningsplatsen istället kunna erbjudas en annan elev. Kostnaden för eleven kvarstår i sådana fall under terminen, men därefter skulle någon annan erbjudas platsen. En kontrollstation skulle därmed kunna stödja eleverna i deras kunskapsinhämtning, men också ge en mer effektiv vuxenutbildning Valfrihet och kvalitet inom vuxenutbildning Det är viktigt att säkerställa den kommunala vuxenutbildningens kvalitet och likvärdighet. Av denna anledning vill vi att Skolinspektionen ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av vuxenutbildningen på både huvudmannanivå och enhetsnivå. sker endast en systematiserad tillsyn av vuxenutbildningen på huvudmannanivå och inte på enhetsnivå, vilket leder till många problem. Då kommuner har olika system för att erbjuda vuxenutbildning där vissa erbjuder den i egen regi och andra genom upphandling resulterar det i att alla verksamheter inte granskas då majoriteten av tillsynen sker på huvudmannanivå. anser att avsaknaden av en fullständig bild av vuxenutbildningen faktiskt äventyrar utbildningens kvalitet och likvärdighet. Vidare vill vi utreda möjligheten att införa ett fritt skolval inom vuxenutbildning. Detta innebär att om en viss utbildning inte tillhandahålls i den egna kommunen ska en person kunna söka en utbildningsplats i en annan del av landet utan att kunna nekas detta. Regionalt yrkesvux och sfi med yrkesutbildning Som en följd av den migrationspolitiska överenskommelsen mellan , de övriga allianspartierna och regeringen ersattes /17 yrkesvux och lärlingsvux med en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, kallad regionalt yrkesvux. Den nya modellen syftar till att i större utsträckning möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Regionalt yrkesvux är tänkt att kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Ett villkor för stats-bidraget är nämligen att minst tre kommuner samverkar och ansöker gemensamt samt att utbudet och utbildningarnas sammansättning planeras efter samråd med företrädare för både arbetslivet och Arbetsförmedlingen. Ett villkor för statsbidraget är också att de samverkande kommunerna sammantaget själva finansierar utbildning av minst samma omfattning som den utbildning som bidraget lämnas för. Enligt var det 45 000 elever som studerade inom regionalt yrkesvux 2018. Det är en ökning jämfört med året innan. Hälften av eleverna var födda utomlands. välkomnar denna utbyggnad. Efterfrågan på arbetskraft är stor som vi vet att det finns betydande matchningsproblem på arbetsmarknaden, där de personer som saknar jobb i för liten utsträckning är kvalificerade för de lediga jobb som finns. har ett stort antal nyanlända personer tagit steget in i arbetskraften och fler är på väg in , i många fall med bristande språkkunskaper och en lägre utbildningsbakgrund än den avslutade gymnasieutbildning som i princip är ett krav för att kunna komma in och etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Till följd av covid-19-pandemin har efterfrågan på gymnasial yrkesutbildning för vuxna ökat. Regeringen satsade på yrkesvux för att mildra effekterna av pandemin. riktade om regeringens satsning till fördel för vår egen yrkesvuxsatsning där sfi blandas med en yrkesutbildning. när regeringens satsning ligger kvar riktar vi återigen om medlen till förmån för vår egen satsning. Många vittnar om att studier inom yrkesutbildning kombinerat med studier i svenska väsentligen ökar möjligheterna till jobb och etablering för nyanlända. vill införa individanpassad sfi med baby under föräldraledigheten. Utbildningen bör vara obligatorisk och även särskilt möjliggöra en utbildning som kan leda till jobb. Genom att få fler kvinnor i utbildning och arbete kan risken för isolering och hedersförtryck minska. De medel om 2023-2024 som regeringen avsatt för insatser för föräldralediga under utgiftsområde 13 vill vi använda för obligatorisk Sfi med baby. Det är viktigt att utbildningar möter de behov som finns exempelvis vad gäller språk så att de som skulle kunna gå utbildningar inte hindras av att de inte kan språket. När det gäller vissa typer av yrken finns det skäl att vara mer flexibel . Ett sådant exempel är yrkeskompetensbevis (YKB) som är en utbildning som krävs av alla yrkeschaufförer för att kunna arbeta i , och då YKB är lagkrav för att få arbeta som yrkeschaufför så är det inte bara en fråga för branschen. Att tillhandahålla utbildningen på fler språk skulle ge en möjlighet att snabbare komma rai arbete och få en egenförsörjning utan de språkkunskaper som krävs. Svenskkunskaperna kan tillskansas parallellt med arbetet. Vidare anser vi att det finns behov av en efterfrågestyrd vuxenutbildning, och även av . En del av det riktade statsbidraget för yrkesvux bör även kunna sökas direkt av företag/bransch tillsammans med utbildningsanordnare för att underlätta och effektivisera yrkesväxling och regional kompetensförsörjning. Komvux urvalskriterier och upphandlingssystem ser positivt på att den nya urvalsdefinitionen nu innefattar ”störst behov av utbildning”. Däremot ser vi det som oroande att stort utrymme ges för i princip oändliga tolkningar av innebörden av definitionen. Utredningen (SOU 2018:71) påpekar att den föreslagna förändringen innebär att det ges ett ökat tolkningsutrymme avseende vem som ska prioriteras och därmed en ökad risk för icke likformiga bedömningar. Vi vill understryka vikten av att det tas fram riktlinjer som förhindrar godtyckliga tolkningar av urvalskriterierna. Det är av stor vikt att studenter som inte gått klart gymnasiet, bytt program eller av andra skäl behöver komplettera sin gymnasieutbildning har möjlighet att studera på Komvux. Vi anser vidare att personer som snabbt kan etablera sig på arbetsmarknaden också bör kunna prioriteras i urvalsreglerna till vuxenutbildningen. Vidare anser vi att man bör utreda ett nytt upphandlingssystem som premierar kvalitet före kvantitet i vuxenutbildningen. Om det är så att komvux är tänkt att vara en likvärdig skolform, med kvalitet i första rummet, behövs en statlig utredning som kan utreda och ta fram ett alternativ till dagens upphandlingssystem. Vi anser att det är viktigt att alternativet tas fram och utvecklas i tät dialog med professionen. Syftet är att ta fram en modell som fördelar resurser genom indikatorer som premierar kvalitet, lärarledd undervisning och progression. Bättre SFI-undervisning och koppling till arbetslivet Medan arbetslösheten bland inrikes födda är på en låg nivå (4,) är mer än var femte utrikes född arbetslös. Den stora tudelningen på arbetsmarknaden är oroväckande och det behövs omfattande insatser för att dessa människor inte ska fastna i ett långvarigt utanförskap. En arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att dessa personer ska kunna komma i egenförsörjning. Utrikes födda som kommer från lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. Yrkesvux är en mycket framgångsrik utbildningsform i både att lära ut svenska och yrkeskunskaper. Språkutbildningen inom ordinarie sfi uppvisar inte samma goda resultat. Ett skäl till resultaten inom ordinarie sfi kan vara att de i huvudsak organiseras så att personen först lär sig enbart svenska och därefter kan börja på en reguljär utbildning. Det gör målet om ett arbete mer avlägset och motivationen riskerar sjunka, särskilt för den grupp nyanlända som har arbetserfarenhet men ingen längre utbildning[31]. Sfi med yrkesutbildning innehåller sfi-kurser och kurser på gymnasial nivå. En del av utbildningstiden är praktik inom de yrken som studieanordnaren erbjuder och det ger ofta goda chanser till arbete efter avklarad utbildning. Sfi-kurserna ger kunskap i det svenska språket men är också delvis anpassade för yrkesvalet och arbetsmarknadens krav, i syfte att ge en så komplett svenskkunskap som möjligt. I tidigare analyser av sfi med yrkesutbildning har det funnits farhågor om att utbildningen i svenska hamnar i skymundan när yrkesdelen tar upp tid. Skolinspektionen påpekar dock i en rapport att så inte är fallet, utan menar att de yrkesinriktade delarna kompletterar den reguljära Sfi-undervisningen[32]. Behoven är stora. Det finns hundratals bristyrken i [33]. Det är truckförare, lokalvårdare, skogsarbetare, målare, murare och golvläggare för att nämna några. har antalet elever som gått sfi vuxit , från drygt 142 000 elever till 199 000. Och inom just yrkesutbildningarna har volymerna ökat mycket[34]. För att kunna erbjuda fler denna typ av utbildning har samverkan mellan kommunerna stärkts , genom bl.a. en överenskommelse mellan allianspartierna och regeringen gällande statsbidrag till samverkan i Yrkesvux. erbjöd nästan hälften av de svarande kommunerna () i en enkät från sfi med yrkesinriktning inom yrkesvux. Nästan lika stor andel () anordnade sfi med yrkesutbildning i samverkan med Arbetsförmedlingen[35]. Samverkan, tillsammans med ekonomiskt stöd, kan möjliggöra även för mindre kommuner att erbjuda sfi med yrkesutbildning, som annars har det svårt att anordna utbildningen. beviljades statsbidrag för 4 200 årsplatser av kombinerad sfi och yrkesutbildning. har antalet som läser sfi ökat med ca 14 600 personer . Vi menar att denna typ av kombinationsutbildning stegvis bör bli huvudalternativet för de flesta som ska lära sig svenska språket och därmed erbjudas av alla kommuner, enskilt eller i regional samverkan. har tidigare satsat på en kraftig utbyggnad av antalet utbildningsplatser. Vidare försätts asylsökande i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan och av ovisshet och passivitet som följd. Vi ser därför behovet av att från dag ett redan på asylboenden förlägga sfi och undervisning i samhällsorientering för nyanlända . En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Vi vill därför införa ett asylprogram som innebär ett krav på att en asylsökande som är ska delta i 15 timmars sfi och 9 timmars samhällsorientering . har tidigare föreslagit att avklarade eller pågående sfi-studier ska vara ett krav för att nyanlända ska vara berättigade försörjningsstöd eller annan ersättning. Undantag ska ges för personer som inte bedöms kunna delta i undervisningen.