mot · H9024195 · 2021-10-05 00:00:00 — Stamnätet är eftersatt och kräver betydande satsningar i hög takt för att kapacitetsproblem ska motverkas och systemet, som lider av inlåsningsproblem och obalanser, ska fungera bättre. Resurser behöver allokeras dit de kan få effektivast verkan. Till det ska läggas att marknaden mellan olika kraftslag snedvrids, med effekten att vi får en forcerad utbyggnad av vindkraftverk till havs som riskerar att slå undan benen för befintlig och annan ny förnybar kraft samt för planerbar fossilfri kraft. Det är ett dåligt nyttjande av resurser som kommer försena snarare än att påskynda klimatomställningen. De obalanser som alltmer pressar systemet visar snarare på behovet av planerbarhet och stabiliserande egenskaper. har tidigare redovisat att det inte finns något marknadsmisslyckande som ger skäl att rikta ett specifikt stöd till vindkraft till havs. motsätter sig riktade subventioner till havsbaserad vindkraft och anser att bör tillkännage detsamma som sin uppfattning till regeringen. Hantering av vindkraftsavfall och kvarblivna verk Kommuner saknar stöd i lagen att kräva ekonomiska säkerheter av bolag vid vindkraftsetablering och löper därmed risk att behöva stå för hantering av skrotning, nedmontering och marksanering om bolaget av något skäl faller bort. har, för de fall miljötillståndsprövning görs, viss möjlighet att ställa krav. Vindkraft är fortfarande en relativt ny företeelse och erfarenhet av avställda verk är liten. Verkens livslängd uppgår till 20–och med tanke på att vindkraften har växt kraftigt inte minst kommer frågan bli alltmer aktuell. Ansvarsfrågan behöver tydliggöras med ett starkare skydd för kommunerna. Ett alternativ för att möjliggöra ett långsiktigt ansvarstagande ekonomiskt och miljömässigt från branschen skulle vara att bolagen fonderar pengar baserat på löpande produktion. Ordningen skulle då i likhet med kärnkraftens betalningar till kärnavfallsfonden regleras i lag och via fonden skulle det säkerställas att medel finns att tillgå när så behövs. Regeringen bör återkomma med förslag i den riktningen. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa och vid slutet av fanns det ca 65 800 nätanslutna solcellsanläggningar i , vilket är en ökning med nästan 21 800 nya solcellsanläggningar sedan föregående år. Detta innebar att den totala effekten utav solceller i ökade med . Än så länge utgör solenergin en mycket liten del av den samlade produktionen men den kommer att kunna växa och vara en viktig pusselbit i en fossilfri energimix Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. strategi för solenergi i kom . Målbilden för solel visar på tre utbyggnadsfaser för solelproduktion. I målbilden finns inlagt som nedslagsår i närtid, baserat på att det är ett lämpligt antal år framåt i tiden från det att strategin beslutats. Dessutom finns inlagt som nedslagsår, vilket överensstämmer med målåret för energiöverenskommelsen. De tre olika utbyggnadsfaserna är etablering, expandering och fortsatt kommersiell utbyggnad. Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av till exempel solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. införde tillsammans med övriga allianspartier skattereduktionen för mikroproduktion. Momsplikten slopades för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott, . Detta ger incitament att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. kan den som installerar solscellsystem erhålla investeringsstöd. Stödet uppgick innevarande år till av investeringskostnaden. Kostnaden för solceller har reducerats och marknaden har mognat och växt sig allt starkare. Stödet har kritiserats av bland annat som pekat på bristande kostnadseffektivitet. har signalerat att en utfasning av stödet är lämplig givet stödets brister. För privatpersoner ersätts stödet med ett grönt skatteavdrag . Avdraget kan göras för tjänstekostnader men även för material, till exempel inköp av solceller eller laddningspunkter till fordon. tillstyrker övergången till ett avdrag, men vill betona vikten av återkommande och tidig uppföljning då marknadsutvecklingen kan motivera ändringar. Målet ska vara att branschen står på egna ben. För de som inte har ett eget tak – till exempel att man bor i ett flerbostadshus – eller saknar förutsättningar att själv investera i egenproducerad el skulle det behövas ekonomiska incitament för kooperativa energilösningar. Det behöver göras en närmare utredning kring vilka effekter som skulle kunna uppnås om följande förslag läggs fram: sänkt eller till och med slopad energiskatt för medlemmar som köper förnyelsebar el från kooperativa föreningar, vidare att tillåta investeraravdrag för privatpersoner i kooperativa föreningar, samt att kooperativa föreningar som säljer till självkostnadspris inte ska uttagsbeskattas. Det är dock den storskaliga solkraften som är mest intressant ur ett nationellt perspektiv. Till skillnad från vindkraften är solkraften inte laddad med lika mycket konfliktyta när det gäller t ex visuellt intrång, buller eller risker för djur. Sett ur ett livscykelperspektiv är solkraften billigare än t ex vindkraften och den behöver inga subventioner för att kunna växa. En annan fördel är att det är korta ledtider för att bygga en storskalig solkraftspark. När nödvändiga tillstånd givits tar det bara från ax till limpa. En invändning man kan göra mot storskaliga solcellsparker är att de tar mycket yta i anspråk. Man räknar med att en installerad MW kräver en hektar yta i effektiv yta. I praktiken blir ytan dock mycket större än så eftersom panelerna står med visst mellanrum. är till ytan stort och det bör kunna finnas många platser där solcellsparker kan etableras utan konflikt med annan pågående användning men det kan också finnas exempel där jordbruksmark kan vara intressant. Det handlar dock om en delikat avvägning där olika intressen måste mötas och hanteras. Det som kan vara lockande med en solcellspark på jordbruksmark är att mellanrummen mellan panelerna möjliggör att parken kan användas för ett mer lågintensivt jordbruk. Generellt räknar man med ett bortfall på vid odling av vallväxter mellan solpanelerna om marken samutnyttjas för elproduktion. Ser man i ett internationellt perspektiv har tappat en del position och det är olyckligt. Vi borde som land växla upp våra ambitioner att kunna få fler storskaliga solkraftsparker på plats så att de kan vara med och bidra till en hållbar utveckling med fossilfri elproduktion. För att detta ska förverkligas krävs dock en mer smidig tillståndsprocess. Mot den bakgrunden bör den 10-gradiga bördighetsskalan på jordbruksmark uppdateras för att bättre spegla dagens verklighet. bör förtydligas så att det under vissa förutsättningar kan göras enklare att använda lågavkastande jordbruksmark för anläggning av solkraftsparker. Det kan aldrig komma ifråga att etablera en solcellspark på den bästa och mest bördiga jordbruksmarken men med en klok och varsam avdömning bör det vara möjligt att med bibehållen respekt för jordbrukets viktiga livsmedelsproduktion kunna hitta synergivinster med etablerandet av solcellsparker. En viktig faktor är att en storskalig solcellspark inte är irreversibel på samma sätt som till exempel bebyggelse eller asfalterade vägar utan är tillfällig användning av jordbruksmark. Det går att återfå jordbruksmarken om man skulle vilja det. Ytterligare en viktig aspekt är att det krävs kortare handläggningstider för såväl elnätsbolagens utredningar såväl som länsstyrelsernas beslut för att vi ska kunna nyttja solkraftens potential fullt ut. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en ledning från . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Naturgasen har potential att reducera miljöfarliga utsläpp inom sjöfarten. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. Cirka två tredjedelar av naturgasen i används i industrin och resterande kraft- och fjärrvärme, övriga näringar och bostäder. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. Den olycksaliga investeringen i Nord Stream går tvärs emot vad strävar efter. Naturgas är fossilgas och vi vill se en bortre parentes för detta energislag. När nu projektet är på väg att slutföras efter många förseningar vill vi att man redan nu påbörjar en färdplan för hur naturgasanvändningen i bland annat ska kunna avvecklas. Att nu är på väg att öka sitt naturgasberonde är mycket olyckligt och går helt på tvärs mot uttalade ambitioner att uppfylla . bör därför använda sin kraft till att verka för att en avvecklingsplan i för deras naturgasanvändning inklusive infrastrukturen kopplad till Nord Stream 1 och 2 upprättas. bör sträva efter att öka exporten av fossilfri el till vårt södra grannland. Biogas är en förnybar energikälla som vid användning inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid till atmosfären. Biogas produceras på många olika sätt, till exempel i rötningsanläggningar, deponier, förgasningsanläggningar eller genom ”power to gas” (vindkraft och biogas). facklas tyvärr en tiondel av biogasen bort, vilket är ett slöseri för alla dem som tror på användningen av biogas och som investerat i biogasanläggningar för produktion av konkurrenskraftig och hållbar energi. För att också biogasen ska kunna utvecklas, krävs en infrastruktur för lagring och distribution. såldes det 1 491 GWh fordonsgas, varav 75 GWh flytande fordonsgas. Andelen biogas ökar stadigt och står numera för av försäljningen av komprimerad fordonsgas. Försäljningen av flytande fordonsgas till långväga tunga transporter ökar i snabb takt. Även här är biogasandelen hög, . Flygindustrin tittar mycket på utvecklingen av användande av biogas som ett förnybart bränslealternativ. Till detta krävs dock många producenter och substrat för biogasproduktion, som olika typer av avfall såsom avloppsslam, gödsel, källsorterat matavfall och avfall från slakteri- och livsmedelsindustrin. Energigrödor utgör en mycket liten del av den totala substratsammansättningen. Biogas, inte minst i flytande form, är på många sätt ett bättre alternativ, både ur klimat- och hälsosynpunkt, än de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar. Biogas kan framställas genom rötning eller termokemisk konvertering, som också kallas pyrolys och nått stor utbredning i till exempel . För att få in biogasen på allvar behöver produktionen stimuleras, liksom utbyggnaden av tankstationer, inte bara i utan i hela . För att säkra tillgången på organiskt avfall till rötningen krävs också en effektivare källsortering i kommunerna. har länge efterlyst att en övergripande utredning tillsätts som bereder frågan hur prissättning och produktionsmetoder för biogas och andra biodrivmedel kan utformas så att utvecklingen mot fossilfria drivmedel påskyndas. (2019:63) som presenterades föreslår en kraftig subventionering av enbart rötad gas, en hållning som blir väldigt teknikspecifik och därför verkar negativt gentemot ny förgasningsteknik. Vätgas har setts som en efterlängtad problemlösare men åren har gått utan att det stora genombrottet kommit. Förhoppningsvis kan vi snart se stora förändringar ske i verkligheten. Det pågår flera försök med att använda vätgas som drivmedel inom fordonsflottan. Den är också en pusselbit vid tillverkning av fossilfritt stål. Fördelen med vätgas är att den kan produceras av exempelvis solenergi eller vattenkraft för att lagras i form av vätgas som sedan används för transporter. Det pågår också ett intressant utvecklingsarbete med SMR som skulle kunna användas för vätgas. En stor fördel med vätgas är att det minskar trycket på elnätet och kan vara ett bra alternativ till investeringar i detta. En uppenbar nackdel är att vätgasen kräver en rad sällsynta och dyrbara metaller. Flera av dessa utvinns endast i liten utsträckning. Det pågår redan en debatt om batterier och de miljömässiga och etiska utmaningar som finns kring produktionen av dessa. Samma debatt skulle kunna föras kring vätgasen. Detta ska naturligtvis inte hindra oss från att använda oss av vätgasen som ett verktyg men vi måste inse att vi står inför stora utmaningar för att de positiva förväntningarna ska kunna realiseras. Grön vätgas kräver stora mängder el för att tillverkas och i den totala bilden kan man peka på flera viktiga omställningsmineraler som kommer att vara nödvändiga: Nickel, iridium, zirkonium, lantan, , yttrium och platina. Detta är ännu ett skäl till varför måste vässa sin position som gruvnation. Vätgas kan bli ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen men också som en inriktning för nya industrisatsningar för att skapa innovationer, jobb och exportprodukter. Fossilfritt vätgasstrategi beräknar att de redan planerade vätgasrelaterade projekten i har potential att minska koldioxidutsläppen med i direkta utsläpp till 2045 vilket motsvarar av nationella utsläpp. Räknar man in kundledet handlar det om . Därutöver kan export av klimatförbättrade produkter minska utsläppen i andra länder. Vätgasen pekas ut av i sin vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . bör i likhet med ha en uttalad strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Kraftvärme är teknik för att producera el och fjärrvärme. Fjärrvärmen har hög verkningsgrad och den samtida produktionen gör den resurseffektiv. När avfall uppstår efter produktion och konsumtion är det ur ett cirkulärt perspektiv effektivt att använda resurserna. Både materialåtervinning och energiåtervinning är viktiga redskap för att minska mängden deponerat avfall. Kraftvärmeproduktionen är möjlig att planera, och är således en del av vår baskraft och ett viktigt komplement till väderberoende kraftslag. Den kan balansera utbud och efterfrågan i elnäten och är viktig i krislägen då den kan anpassas till ö-drift. står kraftvärmen för av elproduktion. En väl spridd lokal produktion är gynnsam för tryggheten i försörjningen över landet. Den säkrar lokal tillgång till el när till exempel effektingången är begränsad till staden i fråga. fanns det tillfällen under både då elkonsumtion var högre än den effekt som kom via stamnätet. Konsumenterna märkte dock inte detta tack vare den lokala elproduktionen. I motsvarar fjärrvärmen från kraftvärmen ungefär samma effekt som två kärnkraftsreaktorer eller 7000 stora vindkraftverk. menar att kraftvärmen har potential att utvecklas ytterligare och anser därför att sektorn behöver konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. Vi vill att en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen tas fram. införde regeringen och dess stödpartier en skatt på avfallsförbränning. Denna skatt är olycklig och har försämrat kraftvärmens konkurrenskraft. Regeringspartierna har i olika sammanhang framhållit kraft- och fjärrvärmesektorns betydelse för energiförsörjningen. I praktisk handling har man i stället lagt hinder för den. har ingen annan uppfattning än regeringen när det kommer till målet om en god avfallshantering med försvarbar miljöpåverkan. Problemet är att regeringens politik är verkningslös och symbolisk. Den utredning som lämnades innan skattens införande avvisade förslaget. Utredningen konstaterade att skatten kommer att vara fiskal, det vill säga rendera intäkter till staten men varken bidra till en bättre miljö eller ett hållbart klimat. Ändå är det som miljösatsning regeringen har motiverat skatten. Insatser måste ske tidigare i avfallskedjan för att få relevans. Avfallsförbränningsskatten begränsar investeringsutrymmet i anläggningarna. Dessutom har den kantats av tillämpningsproblem. Hälften av hushållsavfallet energiåtervinns och ger el, värme och kyla. importerar därtill avfall från andra länder där den annars hade gått till miljöbelastande deponi. Den värmeproduktion som avfallsförbränningen omfattar motsvarar värme till ungefär en miljon hushåll och har fördelen av att vara tillförlitlig året om. anser att skatten måste sänkas och bli mer pricksäker genom att söka efter en differentiering så att effektiv sortering gynnas. Det är viktigt att slutbehandlingen av restavfall ska ske med minimal klimatpåverkan genom effektiv sortering, återvinning, av plaster och i slutändan CCS. Det måste leda till tydliga och styrande incitament som gör att återvunnen plast används före jungfrulig råvara. Den som ger upphov till fossilt avfall borde bära klimatbördan för slutbehandling, inte som den som tar emot avfallet för att producera energi. sänker avfallsskatten med och avvisar helt regeringens indexering av densamma. förbereddes att skattebefrielsen för grödobaserade biobränslen för värmeproduktion skulle tas bort från och med det senaste årsskiftet. Detta som en konsekvens av statstödregler i EU. har hävdat vikten av att får förlängt undantag eftersom grödobaserade biooljor är miljövänligare än fossila oljor. Biooljor används istället för fossil olja framför allt i reserv- och spetslastpannor inom fjärrvärmeproduktionen. kom besked från kommissionen att skattebefrielsen för grödobaserade biodrivmedel skulle förlängas och gälla även . vill upprepa vikten av att skattebefrielsen ska finnas kvar även efter nästa årsskifte och hemställer om att regeringen bör verka för ett fortsatt undantag. En ofta förbisedd energikälla är torven. Den har i första hand sitt värde inom jordbruks- och skogsnäringen, men är även en viktig komponent i den svenska energimixen då den används vid produktion i kraftvärmeverken. Torven har något av en mellanställning när det gäller om den ska klassas som fossilt eller förnybart bränsle. för energiändamål omfattas både av elcertifikat i likhet med andra förnybara energislag och regelverket för handel med utsläppsrätter. IPCC klassificerar torv i en egen klass, ” torv” mellan förnybart och fossilt. Anledningen att den ändå finns med i utsläppshandeln, trots att IPCC inte klassificerar torv som fossilt, är att IPCC anser att växthusgasbalansen vid förbränning liknar den som för fossila bränslen. borde klassa torv som ett additiv i samförbränning med biobränslen. Svavel är klassat som ett additiv och är undantaget från beskattning och är billigare att använda än torv. Om kraft- och fjärrvärmeverken beslutar sig för att sluta elda torv ersätts den inhemska torven med svavelgranulat som måste importeras. Det går att ifrågasätta om importerat svavelgranulat är ett bättre alternativ än inhemsk torv sett ut ett miljöperspektiv. Man måste ha ett helhetsperspektiv på frågan och att plocka bort torven helt vore ett exempel på när boten blir värre än soten. Vi måste också väga in aspekten av sårbarhet vid kriser. Covid-19-pandemin har förhoppningsvis lärt oss vikten av att ha en god nationell beredskap. Att kunna ha en stabil energiproduktion även vid kriser är en av samhällets mest basala uppgifter som måste värnas högt. Här är torven en viktig pusselbit. Ytterligare en aspekt som är intressant är att torvtäkter som är slutskördade och ska gå in i fasen av efterbehandling skulle kunna vara intressanta att använda som yta för storskaliga solkraftsparker. De stora ytorna och den ofta förekommande närheten till elnätsanslutningar är faktorer som påverkar positivt i denna fråga. Men som på så många andra områden är det tillståndsprocessernas oförutsägbarhet som är ett stort problem. Aktörer inom branschen får ofta erfara att okunskap eller till och med fördomar bromsar processen på ett olyckligt sätt. Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen och levererar ca förnybar energi i . I har geotermi utnyttjats i begränsad omfattning. I har haft ett system i gång och försörjs fjärrvärmenätet till en fjärdedel med geotermisk energi. Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. Enligt SGU, geologiska undersökning, bidrar inte förnybar geoenergi och geotermi till elproduktionen i , eftersom systemen är så kallade lågtemperaturssystem. Men för att uppnå klimatmålen krävs ett ökat användande av fossilfria energislag. Här bedömer SGU att geoenergin kan utgöra en viktig del, men en fortsatt utbyggnad måste ske på ett hållbart sätt, framför allt rörande samspelet med andra samhällsintressen som till exempel undermarksbyggnationer och grundvattenanvändning. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av behovet, vilket gör förnybar geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Det finns ett stort antal förnybara geoenergisystem i . Uppgifter om mellan 500 000 och 800 000 befintliga småskaliga anläggningar nämns i olika sammanhang. Genom borrhål kan energin utvinnas, antingen för uppvärmning eller för elproduktion. Den gratisenergi som är förnybar och finns inlagrad i berggrunden under fastigheter, gör att det drastiskt går att minska inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. I finns första djupgeotermiska anläggning som ska leverera värme direkt till fjärrvärmenätet. Det är ett projekt som fortfarande befinner sig i ett teststadium. För att nå den geotermiska värmen i behövs det två stycken hål. Man har som målsättning att kunna värma upp stora delar av med utsläppsfri värme. Projektet bekostas av olika aktörer och har fått stöd av bland annat . Detta anser vara väl använda medel för att främja utvecklingen av ny fossilfri teknik som förhoppningsvis kan visa sig vara livskraftig och stå på egna ben utan stöd eller subventioner. För att öka takten i utvecklingen av denna energikälla tillförs inom anslaget 1:4 Energiforskning. vill föra fram geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Om djupgeotermin skulle leva upp till den potential som många hoppas på skulle vi ha en energikälla av enorm kapacitet. Det finns dock ett fortsatt behov av forskning och utveckling innan vi kan räkna hem detta. I sammanhanget kan man lyfta fram de nedlagda kärnkraftsreaktorerna i som intressanta platser. Mycket av den infrastruktur som djupgeotermin behöver finns redan på plats och detta förtjänar att utredas närmare. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Det har funnits i och 2017 slöt ett förnyat avtal med om ett mål för elcertifikaten att förlängas till 2030 och utökas med . ser det ut som målet om kommer att uppnås .