ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021056 · 2021-09-29 00:00:00 — Utveckla vård och behandling för ungdomar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla vård och behandling för ungdomar med allvarliga psykosociala problem och ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård, och detta tillkännager för regeringen. SiS, , är en statlig myndighet som ansvarar för individuellt anpassad tvångsvård för ungdomar upp till med allvarliga psykosociala problem och ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård. Myndigheten har 23 särskilda ungdomshem med drygt 700 platser. Vården bedrivs främst i låst form. Samhället har ett ansvar för att barn och ungdomar under sin uppväxt får det stöd och skydd de behöver. När det finns en allvarlig oro kring barn och ungdomar men samtycke till föreslagna insatser saknas, kan tvångsvård i vissa fall bli aktuellt. De ungdomar som placeras på SiS ungdomshem beskrivs ofta som samhällets mest utsatta och problemtyngda ungdomar. De ungdomar som kommer till behandling befinner sig i en mycket svår situation. Det är svårt att behandla ungdomar som utvecklat ett gravt missbruk och befinner sig i kriminella miljöer. De behandlingar som ändå visar positiva effekter är sådana som omfattar ungdomarnas föräldrar på olika sätt, social färdighetsträning och olika former av undervisning är mer framgångsrika. har det uppdagats flera utmaningar men också missförhållanden i SiS verksamhet. Flera rymningar och fritagningar från olika SiS-hem . Brist på platser och behov av utvecklade former av behandling. Berättelser om grovt våld, kränkningar, hot och sexuella övergrepp av vårdare. Ungefär sju av tio återfaller i brott. Regeringen meddelade att förutsättningarna för (SiS) att bedriva vård av barn och unga enligt LVU-lagen på särskilda ungdomshem ska analyseras. Särskilt fokus ska läggas på vården av flickor. Mot bakgrund av de uppgifter om missförhållanden som förekommit på de särskilda ungdomshemmen är det ett viktigt beslut. Statskontoret ska också granska hur samverkan med och hälso- och sjukvården fungerar i ärenden rörande placerade ungdomar. Vid behov ska Statskontoret lämna förslag för en mer ändamålsenlig vård. De ungdomar som vårdas på ungdomshem har rätt till ett bra bemötande, adekvat behandling och en trygg miljö. Men det är också tydligt att en utökad och förbättrad tvångsvård för ungdomar behövs för att förhindra att de hamnar i kriminalitet och svåra psykosociala problem . Det är avgörande för att skapa trygghet för dessa ungdomar och ökad trygghet i vårt samhälle.
mot · H9021057 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att stärka medarbetarskyddet och tillkännager detta för regeringen. Hoten mot myndigheter ökar enligt en kartläggning som fackförbundet har gjort. Rapporter kommer från och om grova hot mot socialsekreterare. Vi nås av andra berättelser från ambulans- och brandpersonal vid utryckningar, sjukvårdspersonal då skadade kriminella kommer till sjukvården och handläggare i olika funktioner i kommunerna. Vi kan och får aldrig acceptera detta. De som drabbas behöver skydd och stöd. Det är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället. Samhället måste se till att skyddet för dessa yrkesgrupper är starkt. Det förekommer att personal ansökt om skyddade personuppgifter eller sekretessmarkering i folkbokföringen, men fått nej från . Andra har lyft problem med att kriminella lätt kommer åt personliga uppgifter som kan användas som hot mot deras person och familj. Poliser framför önskan om att deras personliga uppgifter behöver starkare skydd. Vi måste göra allt vi kan för att skydda hotade, som dessutom bara gör sitt jobb för oss och för ett bättre samhälle. Det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet trädde i kraft . Det handlar om att angrepp mot polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård måste straffas. En sådan gärning drabbar både den som utsätts för angreppet eller hoten, men kan också innebära att insatser för samhället hindras eller försvåras. Den som gör sig skyldig till det här brottet kan få upp till livstids fängelse. Det är viktiga och tydliga signaler från samhället. Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan se ut. Därutöver har regeringen genomfört flera lagstiftningsåtgärder som innebär skärpta straff mot våld, hot och trakasserier samt för att skydda den personliga integriteten. Vid myndighetsutövning är utgångspunkten att den enskilde ska veta vem som fattar besluten. Men för att skydda anställda från hot och hat måste vissa uppgifter kunna skyddas. Det kan handla om skyddade uppgifter för anställdas privata uppgifter. Hotade och förföljda personer kan också under vissa förhållanden få sina uppgifter skyddade i folkbokföringen. Offentliganställda har i stor utsträckning tjänstekort. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att de vanligast förekommande tjänstekorten inte längre behöver innehålla uppgift om innehavarens fullständiga namn eller personnummer. Men möjligheten att få sina uppgifter skyddade är trots allt inte tillräcklig utan behöver stärkas. Vi behöver göra ytterligare insatser för att stärka skyddet för de som hotas på sin arbetsplats. Medarbetarskyddet behöver utsträckas även till socialtjänstarbetare och andra yrkesgrupper som arbetar med kriminella miljöer och brottsförebyggande arbete.
mot · H9021058 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra att kan använda sig av mellantvång och tillkännager detta för regeringen. Barnets bästa måste alltid sättas främst. Barns rätt till trygghet, en bra utbildning och förutsättningar att kunna utveckla sina förmågor. har ett stort och viktigt uppdrag att stödja och hjälpa barn och ungdomar som inte har fått de förutsättningarna. Det kan handla om föräldrars oförmåga att se och tillgodose sina barns behov. Det kan också handla om unga som dragits in i destruktiva och kriminella miljöer. har verktyg för att ge frivilligt stöd. När det finns en allvarlig oro kring barn och ungdomar men samtycke till föreslagna insatser saknas, kan tvångsvård i vissa fall bli aktuellt. Men steget mellan frivillighet och tvångsvård är alltför långt. kan behöva ökade befogenheter för att ingripa tidigare genom så kallat mellantvång. Det handlar om en starkare socialtjänst som kan gå in tidigare med tvingande åtgärder – så att familjers eventuella nej till insatser inte förhindrar möjligheten till förändring. I vissa fall vill den unge få stöd, men föräldrarna motsätter sig av olika skäl. När det gäller unga som dragits in i kriminella miljöer kan svårigheterna vara stora att tacka ja till en insats även om viljan finns, särskilt om familjemedlemmar finns med i dessa miljöer. Att införa möjligheten att använda mellantvång ska ses som en väg att sätta barnets bästa främst – för att kunna få ett gott liv samt förhindra att fler unga dras in i kriminalitet.
mot · H9021059 · 2021-09-29 00:00:00 — Stärkande av det förebyggande arbetet i socialtjänstlagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på samverkan och förebyggande arbete i socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Att förhindra kriminalitet och förebygga brott är en avgörande fråga för framtiden. Den som begår brott ska straffas och måste vi satsa offensivt på det förebyggande arbetet. För att knäcka gängen behöver vi göra både och. För att bygga långsiktig trygghet måste vi lägga mycket kraft, energi och resurser på att se till att unga inte hamnar i kriminalitet. Det spelar ingen roll hur många kriminella vi burar in och hur länge, om det ständigt står nya unga på kö för att ta över. En stark välfärd är helt avgörande för att vända utvecklingen. Skolan och måste ha de resurser som krävs för att göra sitt jobb på bästa sätt. presenterades utredningen socialtjänst. Utredningen innehåller bland annat förslag om att det i socialtjänstlagen anges att ska ha ett förebyggande perspektiv. Det är bra, men behöver förtydligas och bli verklighet möjligt. När ska besluta om en ny socialtjänst måste därför det förebyggande perspektivet i socialtjänstlagen och kravet på samverkan förstärkas. Det handlar om övergripande insatser på kommunnivå såväl som på grupp- och individnivå för att förhindra att barn och unga utvecklar en kriminell livsstil. är här en avgörande och viktig aktör både genom att delta i samhällsplanering och också den självklara delen att stödja och ingripa när en ungdom riskerar att hamna i svårigheter eller kriminalitet. För att det förebyggande arbetet ska lyckas bör krav på samverkan också skrivas in i socialtjänstlagen. Att har ansvar för samverkan och samordning av insatserna för de förebyggande insatserna när det gäller unga som är eller riskerar att bli kriminella.
mot · H902106 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta initiativ till en industripolitisk plan för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den industripolitiska planen ska följa samma rytm som den nationella planen för infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. I ett gemensamt budskap från företrädare från flera av stora industriföretag (ex , , och ) efterlystes en nationell industripolitisk strategi. I andra länder är staten aktiv när man utvecklar industrier och man går in med olika former av stöd via exempelvis utbildningssystemet, pensionsfonder, miljöprojekt, strategisk infrastruktur, skatter och avgifter. Frånvaron av en industripolitisk strategi gör att tappar industrikapacitet och konkurrenskraft, då de internationella koncernerna tittar på hur de olika länderna agerar för att utveckla industrin i det enskilda landet. I är stöden förhållandevis få och skatter samt avgifter försvårar nyetablering och utveckling av nya företag. agerar staten emellanåt via särskilda lösningar, exempelvis för Amazon. För företagen upplevs den här sortens initiativ som godtyckliga i frånvaron av en långsiktigt medveten strategi. Exempel på åtgärder som företag lyfter fram för ett bättre industriklimat i inkluderar: ─ Enklare beslutsprocesser vid byggnationer ─ Enklare beslutsprocesser vid öppnande av nya gruvor ─ Ökat stöd till forskning där universiteten samverkar med näringslivet ─ Tydligt uppdrag till pensionsfonderna att investera i ett långsiktigt ägande av svenska industriföretag ─ Tydligt uppdrag till pensionsfonderna att bistå med kapital till nya satsningar via fonder med något högre risk ─ Underlätta för internationella studenter ─ Underlätta för arbetskraftsinvandring ─ En tydlig infrastrukturstrategi som underlättar för industrin att utnyttja vägar, järnvägar och sjöfart. Det finns således ett stort antal frågor där industrin önskar en mer aktiv politik i syfte att stärka ”AB ”. Jag anser därför att regeringen skall ta fram en långsiktig industriplanering och återkomma med den till . Denna industriplan skall bygga på en 12-årig utblick med ett 4‑årigt fokus, liknande den som finns inom transportsektorn (nationella planen). Det skulle också göra att den nationella infrastrukturplanen och industriplanen kunde samverka med varandra. är ett avlångt land som ligger i ”utkanten” av . Vi måste därför vara lite bättre än alla andra om vi skall lyckas med att konkurrera i en allt hårdare internationell konkurrens.
mot · H9021060 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av offentlighets- och sekretesslagen och tillkännager detta för regeringen. Inom gäller sekretess för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden. En uppgift om den enskilde kan enbart röjas, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Bestämmelserna är till för att skydda individens integritet och begränsar vilka som får ta del av personliga förhållanden och uppgifter. Det är viktigt. finns det ett behov av nära samverkan mellan olika instanser för människor med stora och sammansatta behov. För att , hälso- och sjukvården och andra berörda myndigheter ska kunna ge en god vård av hög kvalitet finns behov av att öka samverkan och då kunna dela uppgifter för den enskildes bästa. När det gäller utsatta barn kan ibland omsorgen om barnets bästa förhindras på grund av att hänsyn tagits till att närstående kan lida men, och begreppet men har som flera instanser visat på en mycket vidsträckt innebörd. Det kan handla om att ge stöd till ett barn som är utsatt för grova övergrepp i hemmet men där föräldrarna vägrar insatser och flyttar mellan kommuner för att försvåra insyn. Eller där olika instanser är oroliga för en ungdom i en utsatt situation men har begränsade kunskaper om den unges situation och där en samlad bild kan innebära att rätt stöd ges för att förhindra att den unge hamnar i kriminalitet. I dessa fall kan offentlighets- och sekretesslagen i vissa situationer försvåra för ett samarbete i vården och omsorgen om en person. Sekretessen kan också vara ett hinder för myndigheter att samverka för att upptäcka fusk och bedrägerier. Om myndigheterna skulle kunna få ökade möjligheter att samverka skulle fler välfärdsbrott kunna förhindras. Sekretess bör vara en självklarhet för alla som arbetar med känsliga uppgifter som rör människors personliga förhållanden. Det finns olika syn på huruvida sekretesslagen är ett hinder eller ej, men det finns en osäkerhet som förhindrar samverkan på viktiga områden. Sekretess kan inte få stå i vägen för att upptäcka och bekämpa välfärdsbrott och fusk eller för att barn och utsatta personer ska få den bästa och samordnade hjälpen.
mot · H9021061 · 2021-09-29 00:00:00 — Godkännande av utländska investeringar av strategisk betydelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar och köp av strategisk infrastruktur ska godkännas av regeringen och tillkännager detta för regeringen. Under har en rad uppmärksammade köp gjorts av utländska intressen eller utländska företag hemmahörande utanför EU, främst och . Det har rört sig om strategiskt viktiga hamnar och liknande infrastruktur. har det rört sig om faciliteter som en gång tillhört Försvarsmakten, men som sålts ut till privata intressen under den nedrustningsperiod var inne i . Det har i vissa fall rört sig om direktinvesteringar i civil infrastruktur av utomeuropeiska intressen, men med en förmodad stor strategisk betydelse . Vid alla sådana köp som Försvarsmakten eller regeringen bedömer som strategiskt centrala objekt skall regeringen först ge sitt godkännande för investering eller köp. Bedöms rikets säkerhet äventyras vid investering eller köp skall regeringen neka till affären. Denna lag skall stå över det kommunala självstyret självklart.
mot · H9021062 · 2021-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:221 Statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot sjukdomen covid-19 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa lagförslagets ersättningstak när det gäller barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga utlandsstationerade med familj som vaccinerats ska omfattas av ersättningsskyddet oavsett om arbetsgivaren har träffat en särskild överenskommelse med Kammarkollegiet eller inte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig positiva till förslaget om att staten ska ersätta personskador som orsakats av vaccin mot sjukdomen covid-19 och som inte ersätts av läkemedelsförsäkringen. Vi anser dock att vissa förslag är problematiska. I lagförslaget föreslås att ersättningen per individ inte får överstiga inklusive det som har betalats av läkemedelsförsäkringen. Som skäl för detta ersättningstak hänvisas i första hand till den ersättning som utbetalas vid skador som uppstår i samband med hälso- och sjukvård. Vi anser att ett ersättningstak kan vara befogat när det gäller den allmänna hälso- och sjukvården. I det fall staten uppmanar friska personer att vaccinera sig bör dock frågan om ersättningstak hanteras annorlunda. En normal livsinkomst är långt , snarare det dubbla. Om ett barn eller en ungdom skadas av vaccinet på ett sådant sätt att personen aldrig kommer ut i förvärvslivet räcker i de allra flesta fall inte till för att ersätta inkomstförlusten. Vi anser därför att det inte är rimligt att barn och ungdomar som drabbas av svåra skador som orsakats av covid-19-vaccin inte får full ersättning och kompensation för sitt faktiska inkomstbortfall. Att säkerställa fullgod ersättning vid eventuella skador som orsakats av vaccin mot covid-19 kan bidra till att stärka vaccinationsviljan, vilket vi menar är mycket viktigt för en fortsatt framgångsrik vaccinationskampanj. Regeringen har bedömt att frågan om utlandsstationerade som får erbjudande om vaccin mot covid-19 utomlands inte omfattas av den föreslagna lagen. Regeringen har i stället, , gett ett uppdrag till Kammarkollegiet att med berörda myndigheter träffa överenskommelser om skadereglering och ersättning för läkemedelsskador som omfattar vaccinering mot sjukdomen covid-19 för utlandsstationerade anställda. Det innebär att den som är anställd vid en statlig myndighet kan få ersättning för skador orsakade av covid-19-vaccinering utomlands om arbetsgivaren har träffat en särskild överenskommelse med Kammarkollegiet. Vi menar att denna ersättning ska utbetalas oavsett om arbetsgivaren har träffat en särskild överenskommelse eller inte. På så sätt garanterar vi att samtliga utlandsstationerade omfattas av skyddet. Även medföljande vuxna familjemedlemmar och medföljande familjemedlemmar under bör omfattas av överenskommelsen, om de ingår i den rekommendation som lämnat för vaccination mot covid-19. Per Ramhorn (SD)
mot · H9021063 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör initiera en utredning med uppdrag att formulera en tydlig lagtext som kriminaliserar oskuldsoperationer och oskuldsintyg och tillkännager detta för regeringen. Föreställningar om kvinnors oskuld och kyskhet är kärnan i en hederskultur som det svenska samhället måste bekämpa. Enligt hederskulturens förlegade patriarkala föreställningar måste en flicka som gifts bort vara oskuld, vilket anses kunna bevisas av att hon börjar blöda vid samlag under bröllopsnatten. Hederskulturen ger på detta sätt upphov till en marknad av ”oskuldsintyg” och ”oskuldsoperationer”, det vill säga kirurgiska ingrepp som åstadkommer blödning vid samlag. Tidningen och Ekot har tidigare avslöjat att det finns flera privata kliniker som utför sådana operationer. I Ottars reportage beskrivs hur Nab-kliniken varit särskilt aktiv i marknadsföringen av dessa operationer och att kostnaden för ett ingrepp ska ha uppgått till . Vi ledamöter i tvärpolitiska nätverk mot diskriminering och våld i hederns namn har på olika sätt uppmärksammat denna fråga. I flera interpellationsdebatter har olika statsråd fått svara på frågor om regeringen är beredd att kriminalisera oskuldsoperationer och utfärdande av oskuldsintyg. Beskedet har varit att man inte ser något behov av ny lagstiftning, bland annat eftersom , i ett särskilt meddelandeblad uttalat att oskuldsoperationer och oskuldsintyg redan är olagliga. Hur en sådan informationstext från en myndighet skulle stå sig som rättskälla i en domstol kan inte regeringen med säkerhet veta. Varken eller Inspektionen för vård och omsorg () har prövat något sådant ärende. Ingen har kunnat lagföras och ingen läkare har fått sin legitimation indragen. Det omtalade meddelandebladet adresserade inte heller privatpraktiserande kirurger utan vände sig till andra vårdgivare. Regeringen har hävdat att den svenska sexualbrottslagstiftningen kan vara tillämplig för oskuldskontroller och hänvisade här till ett enskilt rättsfall. Men detta prejudikat handlar om ett övergrepp som en man utförde på sin sambo, alltså en situation som är mycket olik den när en kirurg mot betalning utför ett ingrepp på sitt operationsbord. Regeringen delar vår uppfattning att denna typ av intyg och operationer ska vara olagliga. Däremot övertygar inte deras argument om att det inte skulle behövas en tydlig kriminalisering. I behandlas just nu ett förslag från president om att kriminalisera utfärdandet av oskuldsintyg. Detta borde inspirera en svensk justitieminister i en regering som kallar sig feministisk. Vi förväntar oss att regeringen skyndsamt initierar en utredning med uppdrag att formulera en tydlig lagtext som kriminaliserar oskuldsoperationer och oskuldsintyg. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (-) Kopparklint (M) Gulan Avci (L)
mot · H9021064 · 2021-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:216 Nya regler om husrannsakan för att söka efter vapen och andra farliga föremål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att ge polisen befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen eller andra farliga föremål i enskilda lägenhetsförråd och tillkännager detta för regeringen. Att ge polisen ökade befogenheter att söka efter vapen och andra farliga föremål har stor betydelse för att stoppa gängvåldet. Regeringen föreslår i proposition 2020/21:216 att polisen ges en ny befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen eller andra farliga föremål i gemensamma utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. Det är ett välkommet förslag, men vi bedömer att det finns starka skäl för att ta ytterligare steg för att möjliggöra för polisen att i större utsträckning söka efter vapen. Det är mot den bakgrunden har föreslagit att polisen ska ges möjlighet att, efter beslut från åklagare, upprätta visitationszoner där polisen tillfälligt och i ett begränsat område ges utökade befogenheter att söka efter exempelvis vapen och handgranater på människor och i fordon. Av erfarenhet vet vi att kriminella anpassar sitt agerande efter gällande regelverk. Det är därför troligt att kriminella, när polisen ges ökade möjligheter att göra husrannsakan i gemensamma utrymmen, i stället väljer att gömma vapen på andra platser i eller i anslutning till flerfamiljshus där polisens befogenheter är svagare. Motsvarande anpassning av kriminellas agerande har exempelvis varit tydlig sedan polisen getts ökade befogenheter att genomsöka fordon i brottsförebyggande syfte. Det är känt att enskilda lägenhetsförråd används av kriminella för att gömma vapen, narkotika eller stöldgods. Det är också vanligt att andra hyresgästers förråd tas i anspråk av kriminella. Allmännytta har i sitt remissvar till promemorian föreslagit att regeringen överväger att ge polisen befogenheter att genomföra husrannsakan i enskilda lägenhetsförråd. I promemorian konstateras att det integritetsintrång som det innebär att få sitt förråd genomsökt inte torde vara större än vad det innebär att få sitt fordon genomsökt. Mot den bakgrunden bör därför regeringen utreda frågan om att ge polisen befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen eller andra farliga föremål i enskilda lägenhetsförråd.
mot · H9021066 · 2021-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:221 Statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot sjukdomen covid-19 ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyndsam översyn av ersättningsbelopp för barn och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår en ny lag om statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot sjukdomen covid-19. Syftet med lagen är att tillförsäkra den som drabbas av skada en ersättning som är likvärdig med annan ersättning för godkända skador som orsakas av läkemedel. anser att propositionen är nödvändig för att säkerställa ett rimligt skydd till befolkningen. Det krävs en lag som kompletterar den befintliga läkemedelsförsäkringen. Vi vill dock stärka det ekonomiska skyddet för barn vid en eventuell personskada till följd av vaccin mot sjukdomen covid-19. Frågan behöver också prövas i generell mening. Konsekvenserna vid en eventuell personskada för ett barn kan komma att kräva livslångt skydd. Därför bör det övervägas att införa särskilda regler avseende det ekonomiska skyddet för barn vid en eventuell personskada. Regeringen skriver i propositionen att den avser att återkomma till frågan och göra en översyn av ersättningen till barn för skador som kan uppstå av sådana vacciner. anser att detta måste göras skyndsamt och översynen bör därför starta . Acko Ankarberg (KD)