mot · H9023203 · 2021-10-04 00:00:00 — Transporteffektivt och hållbart samhälle för framtiden 4För att uppnå fossilfri transportsektor krävs ökad transporteffektivitet och förbättrad hänsyn till fördelningseffekter 5Klimatmålen ska vara målstyrande för vår infrastrukturplanering 5.1Tidsbestämd handlingsplan för att nå fossilfria transporter 5.2Det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras 5.3Inför förbud mot nybilsförsäljning av fossildrivna bilar efter 2025 6Transporteffektiv samhälls- och infrastrukturplanering 6.1Prioritera kostnadseffektiva åtgärder med låg klimatpåverkan – tillämpa fyrstegsprincipen 6.2Inför satsning på moderna och hållbara städer 6.3Anta ett nytt kompletterande etappmål för framtida trafikökningar i städerna 6.4Minska bilberoendet i tätorter 6.5Möjliggör för kommunerna att differentiera parkeringsavgifter 6.6Ge kommuner och regioner rätt att besluta om trängselavgifter 6.7Inför gröna res- och transportplaner 7Återstarta kollektivtrafiken efter coronapandemin 9Sänk bashastigheten i tätorterna 10Förenkla regelverk m.m. att konvertera begagnade bilar till fossilfri drift 11Utveckla laddinfrastrukturen i hela landet 12Inför avståndsbaserad vägslitageskatt för tung trafik 13Möjliggör transporternas klimatomställning i landsbygder 13.1Stärk tillgången till alternativa förnybara drivmedel i landsbygder 13.2Landsbygder bör kompenseras för höjda drivmedelsskatter 13.3Stärk landsbygdens tillgänglighet för digitala kommunikationer 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en omprövning av projekt inför den kommande nationella planen för infrastruktur 2022–2033 med utgångspunkten att klimatmålet för transportsektorn ska nås, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att de samhällsekonomiska bedömningarna vid transportinfrastrukturplaneringen i mindre grad ska användas för att vikta klimatnyttan i monetära termer och mer söka de mest kostnadseffektiva alternativen för att utveckla tillgängligheten inom ramen för transportsektorns klimatmål till 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att nå fossilfria transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om att införa ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs av fossila bränslen efter 2025 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka inom EU för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med det första steget i fyrstegsprincipen, vilket består av att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör anta ett kompletterande etappmål för hållbar stadsutveckling innebärande att framtida trafikökningar ska ske genom andra trafikslag än biltrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på ändringar i relevant lagstiftning för att möjliggöra för kommunerna att genom differentierad avgift på parkeringsplatser minska biltrafikens miljö- och klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om införande av trängselavgifter och deras utformning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om hur intäkterna från trängselavgifter ska användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som möjliggör för kommunerna att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på införande av begränsande bestämmelser i rörande detaljhandelsanläggningar i externa lägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på att införa en ny bashastighet på maximalt inom tättbebyggt område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på nödvändiga regeländringar för ökad tillämpning av konvertering av fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt på tung lastbilstrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på åtgärder för att stärka tillgången på förnybara drivmedel på landsbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till landsbygders omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på ett nytt avståndsbaserat reseavdrag som gynnar resande med kollektivtrafik och cykel och inte missgynnar dem som bor på landsbygden, och detta tillkännager för regeringen. Coronapandemin har slagit hårt mot vårt samhälle, inte minst mot transportsektorn. Men pandemin har också lagt grunden för beteendeförändringar som är värda att understödja. Svensk biltrafik har exempelvis minskat under och flygresandet har minskat . Detta har gjort att utsläppen från bilismen har minskat med ungefär en miljon ton. Flygets nedgång har bidragit till totalt minskade utsläpp, merparten från utrikesflyget. Några liknande utsläppsminskningar från dessa sektorer går inte att finna i historien. Men under pandemin har resandet också minskat med klimatsmarta transportslag som tåg och lokal och regional kollektivtrafik, detta mycket som en konsekvens av de direkta uppmaningarna att undvika resor i kollektivtrafiken. Cykelresor har däremot ökat runt om i hela landet, i synnerhet i våra städer. Svenskarna har lärt sig att utnyttja det som ibland kallas det femte transportslaget, IT. Ett fortsatt distansarbete, när det passar, har stor potential att minska det samlade transportarbetet i . Det skulle vara mycket positivt för arbetet med att minska utsläppen från transportsektorn. när svensk ekonomi ska återstartas är det viktigt slå vakt om de positiva beteendeförändringar som grundlagts under pandemin. Med rätt beslut har vi en gyllene möjlighet att bygga ett hållbarare samhälle där vi endast gör de nödvändiga transporterna, och när dessa görs ska de göras på det mest hållbara sättet. Vi har med andra ord goda möjligheter att skapa ett mer transporteffektivt samhälle efter pandemin. Grunden i ett transporteffektivt samhälle är att vi uppnår våra klimat- och miljömål. Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser, och av dessa kommer från vägtrafiken. har som mål att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn med samt att ska vara klimatneutralt . Med undantag för visar uppföljningar att transportomställningen går allt för långsamt för att vi ska nå våra mål. Trafikprognoser pekar på fortsatt stora ökningar av gods- och persontransporter efter pandemin. För att utsläppen ska minska i nödvändig utsträckning för att vi ska nå 2030‑målet krävs åtgärder inom de tre områdena energieffektiva och fossilfria fordon, förnybara drivmedel och transporteffektivt samhälle. Det räcker alltså inte att vi gör våra fordon energieffektivare och övergår till förnybara drivmedel och el. Det krävs även åtgärder som gör vårt samhälle transporteffektivt. Med begreppet menas ett samhälle där transporter med energiintensiva trafikslag som personbil, lastbil och flyg minskar. Trafiken behöver minska och fler behöver välja alternativ till bil- och flygresor samt lastbilstransporter. Detta kan ske genom överflyttning av transporter, effektiviserade eller kortade transporter eller att transporter ersätts helt. Det kan t.ex. vara åtgärder som ger högre beläggningsgrad i fordon, förtätad bebyggelse, hemarbete och resfria möten. För att uppnå detta krävs att man med samhällsplanering och med styrmedel påverkar efterfrågan på resor och transporter, vilka transportsätt som väljs och hur långa sträckor vi reser och transporterar gods. En stor del av utmaningen består i att utveckla våra städer, som tidigare planerats utifrån bilismen, till en modern bebyggelse med större möjligheter till transporter med låga utsläpp. För att nå sektormålet för transportsektorn till 2030 krävs särskilt stort fokus på vägtransporterna. 4 För att uppnå fossilfri transportsektor krävs ökad transporteffektivitet och förbättrad hänsyn till fördelningseffekter Transporternas klimatpåverkande utsläpp kan reduceras genom minskat trafikarbete, ökad energieffektivitet hos fordon och drivmedel eller minskad andel fossil energi. Kunskapsläget om hur transportsektorn ska kunna minska sina utsläpp i enlighet med uppsatta mål är gott då ett flertal utredningar och rapporter tagits fram i detta syfte. En viktig slutsats av dessa underlag är att styrmedel och åtgärder för omställningen påverkar olika samhällsgrupper olika. anser att det är av central betydelse för acceptansen att utformning och genomförande av styrmedel och åtgärder tar hänsyn till fördelningseffekter och utformas med klimaträttviseperspektiv. För att ska nå uppsatta mål inom transportpolitiken måste enligt mer kraftfulla åtgärder genomföras för att öka transporteffektiviteten framför allt i våra städer och tätorter. En sådan inriktning kräver överflyttning av bil-, flyg- och lastbilstransporter till mer hållbara transportsätt, men även ökad beläggningsgrad i transporterna. På så sätt får vi person- och godstransporter med minskad energi-förbrukning och klimatpåverkan. Även i landsbygder finns potential för åtgärder för att stärka transporteffektiviteten men här behöver tyngdpunkten vara att stärka tillgången till alternativ till fossila drivmedel. Regeringen har valt att inte prioritera åtgärder för ett mer transport-effektivt samhälle. Detta trots det omfattande empiriska underlaget för att det är ekonomiskt lönsamt och nödvändigt för klimatomställningen. I stället har regeringen i stor utsträckning fortsatt i gamla spår i transportpolitiken där stora anslag fortsatt går till nya vägprojekt och där anslag i stor utsträckning saknas för hållbara gods- och persontransporter. Med anledning av coronapandemin har vi kunnat skönja stora beteendeförändringar i världens städer. Inte minst i trafiken har detta blivit uppenbart. Efter med fysisk distansering börjar människor uppskatta städer utan buller och luftföroreningar och vill sannolikt inte ha ett rakt återgående till hur det var innan pandemin. Krisen ger därmed en möjlighet att bygga mer hållbara städer där transporter och resor sker med minskad påverkan på miljö och klimat och med förbättrad folkhälsa. Med gröna investeringar och styrmedel för ett transporteffektivt samhälle stimuleras sysselsättningen efter pandemin. I motionen föreslår åtgärder med särskilt fokus på vägtrafiken för att uppnå ett transporteffektivt samhälle. Våra förslag för ökad och förbättrad kollektivtrafik finns presenterade i vår motion Ökad och förbättrad kollektivtrafik (2021/22:V443). Våra budgetsatsningar på dessa områden presenteras i vår motion på Utgiftsområde 22 Kommunikationer (2021/22:V452). 5 Klimatmålen ska vara målstyrande för vår infrastrukturplanering har i likhet med och miljöorganisationerna uppmärksammat det orimliga med att vår infrastrukturplanering utgår från prognoser om ökad vägtrafik i stället för att vara styrd av antagna klimatmål. En sådan planering möjliggör långsiktiga klimatförödande miljardinvesteringar i nya motorvägssatsningar som Förbifart och Tvärförbindelse samt ny flygplats i . Vi välkomnar att regeringen nu äntligen uppmärksammat denna problematik i klimathandlingsplanen. Myndigheterna på området har i sin styrning och planering fått i uppdrag att verka för att etappmålet för inrikes transporter till 2030 ska nås. Regeringen har förtydligat att det transportpolitiska funktionsmålet (för att stärka tillgängligheten) i huvudsak behöver utvecklas inom ramen för hänsynsmålet (för trafiksäkerhet och miljökvalitetsmål) för att klimatmålet ska nås. Etappmålet för inrikes transporter till 2030 inom miljömålssystemet ska även utgöra ett nytt etappmål för det transportpolitiska hänsynsmålet. Detta är enligt uppfattning bra för att berörda myndigheter också ska verka för att våra klimatmål uppfylls men säkerställer inte att nuvarande infrastrukturplanering 2018‑2029 utformas med klimatmålen som ram och för ett transporteffektivt samhälle. Transportinfrastruktur som är beslutad men inte färdigbyggd bör ingå i omprövningen och planeringen bör så långt som möjligt modifieras för att sektormålet till 2030 ska nås. Regeringen bör genomföra en omprövning av projekt inför den kommande nationella planen för infrastruktur 2022‑2033 med utgångspunkten att klimatmålet för transportsektorn ska nås. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att uppnå en transportplanering som är i enlighet med transportsektorns klimatmål 2030 och därmed för ett mer transporteffektivt samhälle krävs en mer målstyrd och mindre prognosstyrd planering. För att säkra klimatnyttan måste de samhällsekonomiska bedömningarna i mindre grad användas för att vikta klimatnyttan i monetära termer och mer söka de mest kostnadseffektiva alternativen för att stärka tillgängligheten inom klimatmålets ram, vilket konstateras i PM Styrmedel för ett transporteffektivt samhälle (2018). Regeringen bör tillse att de samhällsekonomiska bedömningarna vid transportinfrastrukturplaneringen i mindre grad ska användas för att vikta klimatnyttan i monetära termer och mer söka de mest kostnadseffektiva alternativen för att utveckla tillgängligheten inom ramen för transportsektorns klimatmål till 2030. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.1 Tidsbestämd handlingsplan för att nå fossilfria transporter har mål om nettonollutsläpp till 2045, vilket innebär att utsläppen från transportsektorn kommer att behöva vara noll senast detta år. Målet om minskade utsläpp till 2030 inom transportsektorn är ett etappmål. Regeringen presenterade vad de kallar ”en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering” som en del av skrivelsen En klimatstrategi för . konstaterar att handlingsplanen till största delen är en samlad beskrivning av redan fattade beslut och tillsatta utredningar och att den inte ger några detaljer om vilka åtgärder som behöver vidtas för att skärpa styrningen på transportområdet. rekommenderar regeringen att formulera ett entydigt mål om fossilfria transporter tillsammans med en tidsplan med tydliga beslut för att nå dit. Regeringen har valt att inte följa Klimatpolitiska rådets rekommendation och har i stället tillsatt en utredning för att bl.a. föreslå när fossila drivmedel ska vara utfasade. delar Klimatpolitiska rådets bedömning och anser att det är nödvändigt med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att uppnå 2030-målet inom sektorn samt fossilfria transporter. anser att bör nå nollutsläpp i samtliga sektorer i samhället och anser i enlighet med en sådan inriktning att transportsektorn bör vara fossilfri . Regeringen bör återkomma till med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att nå fossilfria transporter . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras rekommenderar att ett stoppdatum införs för försäljning av fossila drivmedel. Man anser att det är väsentligt att färdriktningen, slutmålet och tidsramen för omställningen till fossilfria transporter framgår tydligt för såväl privata investerare som statliga myndigheter och andra som har i uppdrag att genomföra politiken. Detsamma gäller för enskilda konsumenter. Tydlig information om vilka drivmedel som kommer att vara tillgängliga är viktig för att kunna fatta beslut om att köpa en ny bil . Det är också viktigt i ett längre perspektiv, för tillgången och priserna på användbara begagnade fordon. Därför anser att ett formellt slutdatum bör slås fast för försäljningen av fossila drivmedel och att det bör omfatta såväl vägtransporter som arbetsmaskiner. Klimatkrisen kräver tydlig inriktning och målsättning . Vi menar att det är av yttersta vikt att det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta genomförs. Det nationella målet för en fossilfri fordonsflotta ska genomföras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Inför förbud mot nybilsförsäljning av fossildrivna bilar efter 2025 För att ska kunna genomföra en omställning till fossilfria vägtransporter behövs ytterligare åtgärder i närtid. I en rad europeiska länder diskuteras och förbereds förbud mot nyförsäljning av bilar som är drivna med bensin eller diesel. anser att det är hög tid även för att ansluta sig till en sådan målsättning. Det skulle även ge goda förutsättningar att utveckla en modern fordonsindustri i vårt land med en sådan tydlig målsättning. Även anser att ett stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel kan kompletteras med att i närtid införa ett formellt krav om att nya bilar som säljs ska kunna drivas på ett fossilfritt drivmedel (inklusive el) eller på ett bränsle med hög inblandning av biodrivmedel. Regeringen väljer även i denna fråga i klimathandlingsplanen att utreda och tar sikte på ett förbud först . anser att ett sådant förbud ligger för sent för att ska kunna reducera utsläppen inom transportsektorn till 2030. ska införa ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Som en konsekvens av försäljningsförbudet får inte heller fossilt drivna bilar importeras till efter 2025. Regeringen bör återkomma med ett förslag om att införa ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs av fossila bränslen efter 2025. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör inom EU verka inom för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Transporteffektiv samhälls- och infrastrukturplanering 6.1 Prioritera kostnadseffektiva åtgärder med låg klimatpåverkan – tillämpa fyrstegsprincipen För att utsläppen av växthusgaser ska minska i nödvändig takt i enlighet med våra klimatmål krävs att fyrstegsprincipen tillämpas för ett transporteffektivt samhälle. Att fyrstegsprincipen till fullo tillämpas för ett trafikslagsövergripande arbetssätt är en förutsättning för att nå effektiva och hållbara transporter. Detta är en central hörnsten i bygget för att till 2030 ska nå mål om att minska transportsektorns utsläpp jämfört med . Principen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande: 1) Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. 2) Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. 3) Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnationer. 4) Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större ombyggnadsåtgärder. har i rapporten inom planeringen av transport-infrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? (RiR 2018:30) konstaterat att steg 1- och steg 2-åtgärder vidtas i allt för låg utsträckning för att åtgärda brister i vår infrastruktur. Det försvårar möjligheter att ekonomiskt effektivt uppnå ett transportsystem som är klimat- och miljömässigt hållbart. har uppmärksammat dessa brister. tillkännagav för regeringen, m.a.a. motion från bl.a. , att åtgärder behöver vidtas för att fyrstegsprincipen ska tillämpas. Regeringen har sedan i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den i större utsträckning ska prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur (steg 2). I regeringens uppdrag till , , att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod upprepar regeringen att man har denna avsikt. har dock inte regeringen vidtagit konkreta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag och för att stimulera fler steg 1- och steg 2-åtgärder i våra kommuner och regioner. Det finns få steg 1-åtgärder i fyrstegsprincipen som råder över. Det är i huvudsak regeringen, kommunerna och regionerna som ansvarar för att genomföra steg 1-åtgärder som kan gälla t.ex. skatter, avgifter och informationsinsatser. Regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med det första steget i fyrstegsprincipen, vilket består av att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Inför satsning på moderna och hållbara städer menar att nuvarande kris också ger möjligheter. Med coronapandemin, som slagit hårt mot världens städer, har stora beteendeförändringar varit nödvändiga. Under pandemin har människor runt om i världen kunnat erfara hur ett liv också kan levas. Plötsligt går luften att andas, fågelkvitter hörs i våra städer, människor slipper slösa bort timmar i ringlande bilköer och bergen kan på länge skönjas utanför stadsgränsen. klarade miljökvalitetsnormerna för frisk luft 2020 tack vare trafikminskningen. Ledarna för många större städer har lovat sina medborgare att återstarten efter inte ska bli en återgång till trafikinfernon och luftföroreningar. I städer som har miltals med bilväg gjorts om till gång- och cykelvägar. I har nio långa cykelstråk från förorter in till city börjat byggas. är i full färd med att skapa gång- och cykelväg, sannolikt den största konverteringen av bilstråk till gång- och cykelväg. , och är exempel på städer där trottoarer har byggts eller vidgats för att underlätta för gående samt minska risken för trängsel och smittspridning. Parkeringsplatser har tagits bort; bl.a. har beslutat att ta bort av parkeringsytan till förmån för annat. Städer som har infört sänkt bashastighet i stadskärnorna. har stor potential att följa denna globala trend och bygga transporteffektiva städer som minskar utsläppen och stärker jämlikheten. Genom konsekventa satsningar som minskar utrymmet för bilismen, och därmed de med högst inkomster, kan vi ge förutsättningar för en mer jämlik tillgång till det offentliga rummet och allas rätt till tillgängligt hållbart resande. Detta kommer att gynna alla invånare i samhället, men i synnerhet arbetarklass och låginkomsttagare, grupper som drabbas värst av utsläpp och buller.