ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8024049 · 2021-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:181 Tidsfrister och kontaktpunkt för att främja tillförsel av förnybar energi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en fördjupad konsekvensanalys av lagförslaget sett ur ett företagarperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fossilfria energislag och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslås en ny lag med bemyndiganden för att det ska kunna införas föreskrifter om tidsfrister för kommuners handläggning av vissa ärenden som gäller produktion av förnybar el och föreskrifter om kommuners medverkan i arbetet med att inrätta en kontaktpunkt för ärenden som gäller tillförsel av förnybar energi. Den föreslagna lagen är en konsekvens av EU-direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. ställer sig bakom den föreslagna lagen och ser den som ett lämpligt sätt att hantera de krav som följer av EU:s direktiv. Det finns dock en tydlig brist i regeringens förberedande arbete, något som har påpekat tydligt. Det gäller på vilket sätt den föreslagna lagen skulle kunna innebära konsekvenser för enskilda företag. I sitt remissvar skriver att det inte går att utläsa hur förslagen kan påverka enskilda företags administrativa rutiner och kostnader. Detta är en brist. Vidare finns det också bristfälligheter i underlaget när det gäller huruvida man kan utesluta att det finns påverkan på företag i andra avseenden. När det gäller hur konkurrenssituationen mellan små och större företag skulle kunna påverkas är det även där ett bristande underlag. Detta försvårar möjligheten att dra tydliga slutsatser. Regeringen väljer att inte kommentera invändningar utan går förbi dessa med tystnad. Mot bakgrund av att det vid varje lagändring bör göras en mycket noggrann analys av hur näringslivet påverkas av förändringar är detta en svaghet i propositionen och något som bör åtgärdas i den fortsatta processen. får inte missa något tillfälle att strömlinjeforma lagstiftningsarbetet i syfte att göra det enkelt att starta, driva och utveckla företag i . De viktiga synpunkter som har kommit från bör därför beaktas i den fortsatta processen, vilket bör tillkännages för regeringen. För att på allvar kunna möta klimathotet behöver alla fossilfria energislag vara möjliga att använda även efter 2040. menar att det är nödvändigt att skifta det övergripande målet om att av energiproduktion ska vara förnybar till att den ska vara fossilfri. Mot den bakgrunden bör föreslagna tidsfrister och kontaktpunkt gälla samtliga fossilfria energislag och detta bör tillkännages för regeringen.
mot · H8024053 · 2021-05-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:178 om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge och i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för effektutvärderingar av näringspolitiska insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram konkreta förslag på hur man avser åtgärda bristerna gällande tillförlitlighet i effektutvärderingar och tillkännager detta för regeringen. I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på de iakttagelser och rekommendationer som redovisar i sin rapport av näringspolitikens effektutvärderingar. Alla som har haft anledning att behöva möta revisorer och deras skrivelser vet att man ska läsa dessa noga. Detta gäller vare sig det handlar om en ideell förening, ett företag eller en politisk organisation. Mot denna bakgrund gör man därför klokt i att med intresse läsa vad säger och noga väga deras rekommendationer till förändrade rutiner. har gjort en systematisk genomlysning av hur statliga myndigheter utvärderar effekter av näringspolitiken och om hur effektutvärderingar används. Deras rapport innehåller flera rekommendationer och det finns anledning att särskilt lyfta en av dessa. skickar en tydlig signal att det är angeläget att och får i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för effektutvärderingar av näringspolitiska insatser. Detta bör ges till känna för regeringen. På en mer övergripande nivå landar i slutsatsen att det finns betydande brister i effektutvärderingen av näringspolitiken. Det är endast 2 av 37 granskade utvärderingar som uppfyller de krav som en tillförlitlig effektutvärdering bör uppfylla. Dessutom visar granskningen att regeringen endast i liten utsträckning använder sig av effektutvärderingar för att återrapportera effekter av den förda politiken. Regeringen säger sig ha goda ambitioner att lyssna på förslag men vi kan inte se att denna uttalade ambition åtföljs av någon tydligt formulerad plan. Vi anser därför att det bör tas fram konkreta förslag på hur dessa brister kan åtgärdas. Detta bör ges till känna för regeringen.
mot · H8024056 · 2021-05-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:178 om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge och i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för utvärderingar av effekter av näringspolitiska insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram konkreta förslag på hur man avser att åtgärda bristerna gällande tillförlitlighet i effektutvärderingen och tillkännager detta för regeringen. har granskat utvärderingar av effekter av näringspolitiken som har publicerats –2018. Deras övergripande slutsats är att det funnits stora brister i de effektutvärderingar av näringspolitiken som genomförts av de myndigheter som ingår i granskningen. Endast 2 av 37 granskade utvärderingar uppnår de grundläggande krav som ställt upp för att en effektutvärdering ska kunna anses vara tillförlitlig. gör därför bedömningen att statliga myndigheters utvärderingar av näringspolitiken i regel inte uppnår grundläggande krav för att kunna anses vara tillförlitliga som effektutvärderingar. Vidare bedömer att regeringen i låg utsträckning använder effektutvärderingar i sin återrapportering till . När regeringen refererar till effektutvärderingar är man ibland oklar med vilken källan är och regeringen drar ibland mer anspråksfulla slutsatser än vad det finns täckning för i utvärderingarna. Både och har tidigare framfört kritik till regeringen för att ha brustit i utvärderingar av bl.a. företagsstöd. Vi noterar att regeringen avser att återkomma med åtgärder men anser ändå att regeringen bör ta till sig av de rekommendationer som framfört om att berörda myndigheter som och bör samverka med Tillväxtanalys för utvärderingar av effekter av näringspolitiska insatser. Vidare bör regeringen ges till känna att den bör ta fram konkreta förslag samt återrapportera till om hur regeringen ämnar åtgärda brister gällande tillförlitlighet i effektutvärderingarna.
mot · H8024058 · 2021-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:190 Förarbevis för vattenskoter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna som rör förarbevis för vattenskoter även bör omfatta båtar som kan framföras i eller mer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna fortsätta bedriva utbildningsverksamhet liksom tidigare och utan extra kostnader för förarbevis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förarbevis för vattenskoter bör omfatta övningskörning och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår en ny lag om förarbevis för vattenskoter. Krav ska vara att föraren fyllt och har genomgått föreskriven utbildning med godkänt resultat. Vissa undantag ska gälla. Beviset ska kunna återkallas om innehavaren har gjort sig skyldig t.ex. för sjöfylleri eller vårdslöshet i sjötrafik, brutit mot sjövägsreglerna eller framfört vattenskoter i områden där det inte är tillåtet. Tillstånd för att bedriva utbildning för förarbevis ska krävas, tillsyn ske samt ett förarbevisregister upprättas. Dessutom ska rättigheter att stoppa vattenskoter för kontroll införas. Hög säkerhet på sjön är av vikt och regeringens huvudförslag om införande av förarbevis är positivt. Berörd bransch bör dock på ett bättre sätt lyssnas in och utgångspunkt tas i befintligt utbildningssystem. Regeringens definition av vattenskoter är problematisk. Vattenskoter är en snabb båt. Regleringen av vattenskoter, till skillnad från snabba båtar i övrigt, kan leda till att ägare och tillverkare försöker kringgå reglerna. Nya båttyper kommer ut på marknaden och det är ovisst vad som framåt kommer att anses utgöra en vattenskoter. Därav bör reglerna omfatta båtar som kan framföras i eller mer. Befintligt utbildningssystem och utbildningen för förarintyg för fritidsbåt bör utgöra en utgångspunkt. NFB) utgör en sammanhållande organisation för utbildning och behörigheter för fritidsbåtar. Man hanterar 14 olika intyg varav tre är behörighetsintyg samt utfärdar en stor mängd intyg och behörigheter, exempelvis för fritidsbåt, kustskeppare och handhavande av snabba båtar. Ett förarbevis för vattenskoter behöver omfatta att övningskörning möjliggörs. Det är även av vikt att förarbevis för vattenskoter inte blir alltför kostsamt. Utbildning behöver utan problem eller höga kostnader vara möjlig i hela landet, inte endast i tätortsområdena.
mot · H8024062 · 2021-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:185 Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska agera för en långsiktighet i hållbarhetskriterierna i förnybartdirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en tydligare definition av vad som utgör odikad torvmark, och detta tillkännager för regeringen. Förslagen i propositionen genomför artiklarna 28–31 i det omarbetade förnybartdirektivet, vars syfte är att främja användningen av energi från förnybara energikällor. konstaterar att regeringen har tagit på sig för att omsätta direktivet till de förslag som ges i propositionen. Det är en alltför , som innebär att berörda aktörer nu ges för att anpassa sig till de krav som den nya lagstiftningen innebär. saknas fortfarande avgörande vägledningsdokument, vilket skapar stor osäkerhet för de aktörer som omfattas av lagstiftningen. Regeringen måste agera för att dessa ska komma på plats samt för en långsiktighet i hållbarhetskriterierna i förnybartdirektivet så att de inte ändras på ett sätt som omöjliggör omställningen av bränslemarknaden, som är i behov av långsiktiga spelregler, särskilt i av stigande efterfrågan. Vad gäller de kriterier som rör odikad torvmark är tolkning av propositionen att förslagen i den skulle innebära att av all mark i – dvs. den yta som utgörs av odikad torvmark enligt geologiska undersökning – ej räknas som hållbar enligt kriterierna. Detta blir i realiteten ett intrång i markägarens möjligheter att bruka sin mark. All odikad torvmark antas i propositionen ha samma egenskaper vad gäller den biologiska mångfalden, när den i realiteten kan utgöras av olika typer. Vad som utgör odikad torvmark är därtill alltför svagt definierat och det uppstår därför svårigheter att avgränsa den odikade torvmarken. Det är därför viktigt att det tydligt definieras när en torvmark betraktas som odikad för att inte minst markägare ska veta om de omfattas av propositionens kriterier som rör odikad torvmark. Kopparklint (M)
mot · H8024068 · 2021-05-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:188 Moderna tillståndsprocesser för elnät ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra undantaget för redan miljöprövade verksamhetsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort kravet på godkännande från för att inleda process hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med mer kraftfulla förslag för att förkorta tillståndstiderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska få i uppdrag att utvärdera ifall de föreslagna ändringarna ger effekt och i så fall till vilken grad och tillkännager detta för regeringen. Det råder bred enighet bland expertorganisationer och myndigheter om att vi kommer se ett ökat elbehov framöver. Det i sin tur ställer inte bara högre krav på ökad elproduktion utan även på utbyggt elnät. Det är därför av största vikt att korta och förenkla tillståndsprocesserna – speciellt när det kommer till elnät. anser att regeringens proposition är en bra bit på vägen mot förenklade tillståndsprocesser och står bakom större delen av propositionen. Det är dock tydligt att ändringarna som föreslås i regeringens proposition inte räcker för att skapa den förändring som behövs. anser att det i grunden behöver tas ett helhetsgrepp på elsystemets funktionssätt och reglering för att på riktigt göra skillnad. Gällande propositionen anser att tillståndsprocesserna hade kunnat förenklas ytterligare om det funnits större tydlighet när det kommer till att ge undantag från kravet på nätkoncession för de verksamheter som redan miljöprövats i en tidigare process. finns det en rad olika verksamheter som får lov att undantas men från sida råder det otydlighet ifall undantaget tillämpas eller ej på dessa verksamheter. Detta borde ändras genom att förordningen blir mer tydlig för aktörer med redan miljöprövat verksamhetsområde. I propositionen föreslås det att processen hos Lantmäteriet, där aktörer ansöker om ledningsrätt, ska kunna inledas som koncessionsprocessen. välkomnar detta men vill att processen ska kunna inledas även utan ett godkännande från . Då blir det upp till företagen själva att bestämma huruvida de vill ta den ekonomiska risken genom att inleda ledningsrättsprocessen innan ett godkännande från rörande koncessionen. I övrigt anser att regeringen bör återkomma med kraftfulla förslag för att underlätta och korta tillståndsprocessen för elnät. Det behövs en översyn från allt till myndighetsresurser, domstolsprocesser, tillåtlighetsprövning och processerna hos både Lantmäteriet och andra myndigheter. Experter menar på att regeringens förslag till proposition kortar processen från tio till . Det är bra men inte tillräckligt. Gör vi inte ytterligare åtgärder riskerar att hamna efter i elektrifieringen. anser därför även att regeringen bör ges i uppdrag att utvärdera och följa upp att de avsedda förändringarna ger effekt och i så fall hur mycket när det kommer till att korta och förenkla tillståndsprocesserna.
mot · H8024069 · 2021-05-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:186 Kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ha tillsynsansvaret för EU:s cybersäkerhetsakt och tillkännager detta för regeringen. och välkomnar att EU:s cybersäkerhetsakt nu införs i . Syftet med EU:s cybersäkerhetsakt är att säkerhetsställa en väl fungerade inre marknad och eftersträva en hög nivå på cybersäkerheten och ökad resiliens. Målet är att en produkt, tjänst eller process uppfyller angivna säkerhetskrav på informationssäkerhet. Viktiga sektorer som transport, energi, hälso- och sjukvård och finans har blivit alltmer beroende av digital teknik för att kunna bedriva sin kärnverksamhet. som digitaliseringen medför enorma möjligheter och erbjuder lösningar på många av de utmaningar som och står inför, innebär den också en ökad sårbarhet inför olika cyberhot. I hela ökar cyberbrottsligheten och antalet cyberattacker. Det har också blivit alltmer uppenbart under pandemin att vi är mer sårbara när vi arbetar på distans med svagare krypteringslösningar. Genom sakernas internet kommer allt fler aktörer och enheter att bli uppkopplade, vilket ökar antalet angreppsytor för olika förövare. har betydande problem inom detta område. Ett uttryck för detta är att återigen föll på Index, från plats 32 till plats 43 i världen. EU‑samarbetet har drivit på och utvecklat vår cybersäkerhet. fick som sista land inom EU en nationell informations- och cybersäkerhetsstrategi på plats. Införandet av NIS-direktivet har också drivit fram ett sektorssystem i med ansvariga myndigheter inom informationssäkerhetsområdet. Det är naturligt att (FMV/CSEC) ska ha rollen som den ansvariga myndigheten för cybersäkerhetscertifiering. FMV har redan kompetens på högsta assuransnivån. Det finns också en koppling till den höga kompetens som finns inom säkerhetsskyddsområdet på FMV. I ett avseende skiljer vi oss dock från regeringens bedömning. Vi anser att tillsynsuppdraget inte bör ligga på FMV utan att det ska förläggas på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Det finns två skäl för detta. För det första påpekar FMV själva i sitt remissvar att det är motsägelsefullt att myndigheten ska ha både certifierings- och tillsynsuppdraget. Det skulle i praktiken nämligen innebära att de ska utöva tillsyn av sig själva. För det andra har FMV inte en uppbyggd organisation för att utöva tillsyn, till skillnad från MSB som redan utför sådana uppdrag mot olika aktörer. MSB har således en vana att arbeta med tillsyn mot en rad olika aktörer på ett väsentligt bredare sätt än FMV. Avslutningsvis bör det beaktas att kompetens på informationssäkerhetsområdet utgör en kraftigt begränsade faktor. Därför är det naturligt att bygga vidare på den kompetens som finns inom MSB på detta område, snarare än att FMV ska bygga upp ett helt nytt tillsynsområde för sin verksamhet.
mot · H8024072 · 2021-05-12 00:00:00 — Motion till 2020/21:4072
mot · H8024075 · 2021-05-14 00:00:00 — I arbetet med rättssäkerhet krävde vi därför att kommittén skulle ta ställning för att en utredning måste göras. tillsattes dock en sådan kommitté varför frågan inte drevs vidare. En utredning tillsätts för att utvärdera arbete med asylärenden där religiös uppfattning, t.ex. konversion, åberopas eller där hbt+ personer söker asyl. Utifrån denna utvärdering ska åtgärder föreslås som stärker den rättsliga kvaliteten och likformigheten i tillämpningen. Det svenska välfärdssystemet är generöst och utgör en s.k. pullfaktor för människor i andra länder och bidrar till ett ökat söktryck från flyktingar och migranter. har föreslagit skärpningar av kvalificeringsreglerna för bosättningsbaserade förmåner såsom sjuk- och aktivitetsersättningen och garantipension. Förändringar i omvärlden och olika utmaningar gör att kvalificeringsreglerna i socialförsäkrings- och trygghetssystemen behöver ses över för att justeras ytterligare. I det sammanhanget bör särskilt villkoren för de bosättningsbaserade förmånerna ses över. I det särskilda yttrandet från i slutbetänkande föreslogs en utredning för att se över detta. Inte sällan möts svenska medborgare som bor utomlands av hinder när de vill återvända till med sin familj, i form av en utlänning som de sammanlevt med utomlands i ett väl etablerat förehållande. En utredning bör se över möjligheten för en utlänning som sammanlevt med en svensk medborgare som varit svensk medborgare sammanboendet varat att söka uppehållstillstånd i .
mot · H8024076 · 2021-05-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:187 Ändrade regler för kontroll av ekologisk produktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge och i uppdrag att ta fram riktlinjer och beslutsstöd för kontrollerna i syfte att göra dessa likvärdiga oavsett kontrollorgan, och detta tillkännager för regeringen. Propositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (2013:363) om kontroll av ekologisk produktion och lagen (1994:1708) om EU:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden för att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter som antogs . Den föreslagna lagstiftningen innebär att och i större omfattning kan delegera uppgifter till kontrollorgan. Detta omfattar möjligheten att utfärda saluföringsförbud, vilket är en mycket omfattande begränsning av ett företags affärsverksamhet. anser att myndighetsutövning ska ske konsekvent, rättssäkert och effektivt samt med så lite variation som möjligt över landet. Vi har tidigare bl.a. påpekat att det i dessa avseenden finns förbättringsmöjligheter vad gäller likvärdigheten vid t.ex. livsmedelskontroller eller vid köttbesiktning inför slakt. För dessa ändamål avsatte också ytterligare medel i vårt budgetförslag . Den möjlighet att delegera uppgifter som finns i den föreslagna lagstiftningen riskerar att leda till att kontroller sker på olika sätt beroende på vem som utför dem, och att beslut fattas på olika grunder. vill därför att regeringen ska uppdra åt och att ta fram riktlinjer och beslutsstöd som ska användas vid kontroller och beslut och som gör dessa likvärdiga över landet oavsett kontrollorgan. Informationsflödet mellan den offentliga kontrollen och kontrollorganen bör också underlättas och ses över. Kopparklint (M)
mot · H8024077 · 2021-05-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:187 Ändrade regler för kontroll av ekologisk produktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och ska få i uppdrag att ta fram riktlinjer och beslutsstöd för att kontrollerna ska bli likvärdiga oavsett kontrollorgan och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i propositionen lagändringar i anslutning till den nya förordningen om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter. Ändringarna innebär bl.a. att och möjlighet att delegera uppgifter till kontrollorgan utvidgas och att ett nytt bemyndigande införs som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela föreskrifter om skyldighet för ett kontrollorgan att lämna de uppgifter som en myndighet behöver för handläggning av EU-stöd för ekologisk produktion. I anslutning till regeringens förslag att kontrollorganen ska få besluta om saluföringsförbud påpekar remissinstanser vikten av att kontrollorganen har erforderliga tolknings- och beslutsstöd för en likvärdig behandling. Regeringen utgår från att kontrollorganen redan besitter denna kompetens och att överklagandemöjligheten annars återstår. anser det angeläget att en likvärdighet kan säkerställas. Riktlinjer och beslutsstöd bör därför tas fram.