mot · H9022531 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en grundlagsstadgad budgetram om av BNP och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv till det militära försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv till det civila försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledning och samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyanskaffning och vidmakthållande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt finansierad forskning och utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka försvarslogistiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar på personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rekryteringskampanjer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera nya rekryteringskontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den framtida utvecklingen för GSS/K och GSS/T och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om officersutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en ny militärhögskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvarets lokalförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arméns storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokalförsvarsförband och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hemvärnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinens utformning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marinens luftvärnsförmåga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygvapnets utformning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategiskt luftvärn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygvapnets basorganisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flygvapnets stridsledning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om helikopterförbanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om transportflygplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om veteranfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilligorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vision 2030 och bortom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det civila försvarets utformning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddsrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civil-militär samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om SOS Alarm och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beredskapslager och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomisk säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykologiskt försvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om cyberförsvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elsäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strålsäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordskredssäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsning i användning av uniform och tillkännager detta för regeringen. överlämnade en enig försvarsberedning den första av två rapporter, Motståndskraft (Ds 2017:66), till försvarsministern. , , var beredningen färdig med sitt arbete och kunde lämna över sin slutrapport, Värnkraft (Ds 2019:88). Efter åratal av nedskärningar inom Försvarsmakten fanns det sedan det dagar åter en bred politisk enighet i riksdag om behovet av höjda anslag till totalförsvaret. Vi ser dock bara Försvarsberedningens förslag som en grund. Genom de förslag som presenteras i denna motion kan totalförsvaret åter börja rustas till en sådan nivå att det klarar av att försvara hela mot ett väpnat angrepp från en kvalificerad motståndare eller ge stöd till det civila samhället under svåra påfrestningar, kriser och krig. Det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde har försämrats . Utvecklingen har varit svårbedömd och snabb. Att avveckla militära förmågor går snabbt. Att återta förlorade förmågor tar däremot och kräver stora resurser. För att klara av att återuppbygga vårt totalförsvar och för att säkerställa att Försvarsmakten inte kan nyttjas som en budgetregulator av framtida regeringar, bör det stadgas i grundlagen att anslagen till Försvarsmakten inte får understiga av bruttonationalprodukten. försvar bygger till del på en deklarerad folkvilja att ska vara en självständig och fri nation samt ha en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda en förmåga att skydda landet genom ett organiserat totalförsvar som inkluderar civila komponenter i samverkan. Totalförsvaret ska ha både en yta som utgörs av skalförsvaret och ett djup som utgörs av invasionsförsvaret. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar av en sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att angripa . Ett sådant försvar ska också ha en sådan styrka att det kan föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium. En kvalificerad motståndare som angriper vårt land förväntas använda fjärrstridsmedel med god precision, specialförband, cyberförmåga, obemannade system, rymdförmåga och avancerad informationsförmåga som stöd för de stridskrafter, såväl konventionella som okonventionella, som tränger in i riket. Det moderna militära försvaret är därför beroende av både högteknologiska system och folkets samlade försvarsvilja. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. Ytterst kan det komma att avgöras av den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. Bara det svenska totalförsvaret kan ytterst säkra frihet och oberoende. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Totalförsvarets begränsade uthållighet sänder signaler av svaghet till omvärlden, vilket påverkar negativt. Enligt vår mening bör vårt totalförsvar ha uthålligheten att hantera såväl svåra kriser som krig . Vid försvaret av landet måste stridskrafterna förfoga över moderna system och materiel. Detta är kostsamt, men utan korrekt anpassad och tillräcklig mängd materiel uppnås ingen tröskeleffekt för en potentiell angripare. Det moderna militära försvaret är därför beroende av både högteknologiska system och folkets samlade försvarsvilja. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom god kunskap om totalförsvaret, värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. Den dagsaktuella hotbilden får inte vara den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer totalförsvarets organisation och storlek. För att säkerställa en god försvarsförmåga krävs en långsiktig planering. 4 Direktiv till totalförsvaret 4.1 Direktiv till det militära försvaret Tilldelad ekonomi kontra militär förmåga kan regleras på två sätt: Försvarsanslaget är bestämt och målet, försvarsförmågan, anpassas efter detta. Målet, försvarsförmågan, är bestämt och försvarsanslaget anpassas efter detta. I används alternativ ett. Vi anser att alternativ två bör tillämpas. I det försämrade säkerhetsläge som råder i bör vi inte tappa militära förmågor i en spariver. Regering och riksdag bör ha ansvaret för anslagstilldelning, större investeringar, sättande av mål för totalförsvaret, beredskapshöjningar och order om att inleda skarpa operationer. Försvarsmakten bör å sin sida ha ansvaret för skapandet av god krigföringsförmåga, militär strategi och taktik samt genomförande av operationer. ska med alla till buds stående medel bevara rikets frihet och självständighet. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra alla former av intrång från främmande stridskrafter. ─ att avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium. ─ att avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium. Detta kräver att Försvarsmakten ska kunna möta och hejda militära intrång i flera riktningar samt kunna avgöra i en riktning. ─ att skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium. ─ att skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen. ─ att vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser. ─ att frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete med alla nordiska länder under fred. ─ att stödja andra myndigheter i kris och krig. ─ att stödja , och andra så kallade blåljusmyndigheter i kris och krig. ─ att stödja svenska fredsfrämjande internationella insatser så länge som stödet inte påverkar den nationella försvarsförmågan på ett negativt sätt. 4.2 Direktiv till det civila försvaret ─ att värna civilbefolkningen. ─ att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. ─ att upprätthålla en nödvändig försörjning. ─ att bidra till det militära försvarets förmåga att vid ett väpnat angrepp mot upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan. ─ att bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. ─ att säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. 5 Ledning och samverkan Ledningscentraler och andra mål som kan vara värdefulla för en angripare ska ha tillgång till bergrum eller på annat sätt skyddas. Spridning och redundans är kompletterande skyddsmetoder, varför det är viktigt att antalet centraler blir större och att spridningsprincipen nyttjas. Strategiskt viktiga ledningscentraler ska omgärdas av sekretess och vara skyddsobjekt. Den högsta ledningen och ledningscentralernas staber ska ha en hög beredskap och öva kontinuerligt. Att samla mätdata från ett flertal olika sensorer inom försvarsgrenarna möjliggör nyttjande av gemensamma lägesbilder. Detta ökar Försvarsmaktens möjlighet att verka mot fientliga mål. Det är naturligt att fientliga aktörer vill störa denna möjlighet, vilket ställer höga krav på teknik och noga förberedd taktik. Detta är inte minst viktigt inom cyberförsvarsområdet. Vi är positiva till samarbetet mellan försvarsgrenarna och ser gärna att det framöver utökas till att omfatta även våra nordiska grannländer. militära samarbete med har förbättrat vår interoperabilitet och vår försvarsförmåga. Vi ser positivt på att fördjupa det militära samarbetet ytterligare med och vill att våra länder ingår ett defensivt försvarsförbund. 6 Internationella militära insatser Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser, allt som allt närmare 120 internationella uppdrag i 60 länder. Under har nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser. Istället har man gett företräde åt EU- eller NATO-ledda insatser. Detta är beklagansvärt. ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En förutsättning för internationella insatser, oavsett om de sker utanför FN:s regi eller inte, bör vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv därtill, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och () samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatsen ska kunna bidra till fred och stabilitet. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser. Deltagande i internationella insatser ska alltid vara frivilligt för den enskilde. 7.1 Nyanskaffning och vidmakthållande De ledande principerna för försvarets materielförsörjning bör vara: ─ att så länge de operativa kraven kan uppnås vidmakthålla och uppgradera befintlig materiel före nyanskaffning, om det är ekonomiskt gynnsamt. ─ att forskning och utveckling av krigsmateriel bör ske kontinuerligt för att säkerställa att spetskompetens bibehålls i svensk industri. ─ att nyanskaffning av krigsmateriel i första hand ska riktas till svensk försvarsindustri och i andra hand till leverantörer där svensk försvarsindustri deltar i någon del och i tredje hand upphandlas på övriga marknaden. ─ att försvarsmaktens operativa förmåga säkerställs även under infasning av ny materiel. 7.2 Statligt finansierad forskning och utveckling Statligt finansierad forskning och utveckling, FoU, är grundläggande för försvarsindustrin och bör koncentreras till områden där svensk industri är framgångsrik. De produkter svensk försvarsindustri har att konkurrera med på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Det starka intresset i försvarshänseende innebär att avsteg och tillämpning av undantag från grundprinciper om statsstöd är motiverade och måste användas. Förvärv av svensk högteknologisk försvarsmateriel medför en stark ekonomisk återföring i samhällsekonomin. Det sker genom de direkta jobb det ger, genom bieffekter och genom ökade exportmöjligheter. Vi tror på svensk försvarsindustri och anser att det finns skäl att bättre förvalta den samhällsekonomiska tillgång som den utgör. När stora och tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer, bör en stat-till-stat-överenskommelse eftersträvas från svensk sida. Dels ger det oss bättre chanser till export, dels kan vi bättre motverka att svensk försvarsteknik lämnar i samband med en större affär. Inom EU gäller försvarsmaterielupphandlingsdirektivet, vilket ställer vissa krav på konkurrensutsättning. I praktiken tillämpas dock sällan direktivet i enlighet med intentionerna. Dessutom anser att Europeiska försvarsbyrån, , politiskt ska ange vilka försvarsindustrier som ska tilldelas riktade forskningspengar och därmed få en bättre chans till överlevnad. Detta är en starkt oroande utveckling och vi bör slå vakt om vår egen förmåga istället för att låta bestämma framtiden för svensk försvarsindustri. Vi ska vidare säga nej till alla försök att flytta beslutanderätten över svensk försvarsindustri utomlands. Mycket av den kunskap och erfarenhet som fanns om civilt försvar under det har gått förlorad. Det är därför av yttersta vikt att forskning och utveckling rörande det civila försvarets återuppbyggnad prioriteras i den statligt finansierade forskningen. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är, precis som i andra länder, fortsatt viktiga komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken. Värt att notera är att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och varit relativt billiga. En väl fungerande logistikfunktion är helt avgörande för att Försvarsmakten ska kunna verka och ytterst kunna möta ett väpnat angrepp. Vi anser att den samlade logistikfunktionen i Försvarsmakten måste förstärkas på såväl operativ som taktisk nivå och att detta måste prioriteras under kommande försvarsbeslutsperiod. För att uppnå detta behöver bland annat en hel del ny materiel tillföras organisationen och ny personal med viss civil kompetens krigsplaceras. För att öka krigsdugligheten behöver också strukturen förändras på operativ och taktisk nivå. Det är av yttersta vikt att uppbyggnaden av logistikorganisationen harmonierar med återuppbyggnaden av övriga delar av Försvarsmakten. roll bör ytterligare utredas. Utredningen bör syfta till att effektivisera myndighetens verksamhet, inbegripet huruvida myndighetens verksamhet bör bedrivas som en enskild myndighet eller ej. Försvarsmakten har genomgått omfattande förändringar under . Förändringarna har fått till följd att myndigheten har stora problem med personalförsörjningen, inte minst på grund av att Försvarsmakten ofta betraktas som en oattraktiv arbetsgivare. ser med stor oro på detta då en välfungerande personalförsörjning är grunden för ett starkt försvar. För att komma till rätta med problemet vill vi genomföra riktade satsningar på anställd personal, exempelvis högre löner och förbättrade förmåner. Att låta värnplikten vara vilande var ett stort misstag. Reformen har lett till att färre valt att engagera sig i våra frivilliga försvarsorganisationer och att den folkliga förankringen minskat. För att vända på denna utveckling behöver Försvarsmakten framöver lägga mer kraft på rekryteringskampanjer och totalförsvarsinformation till skolor och till allmänheten. Vi ser också positivt på etablering av gymnasieskolor med försvarsinriktning, så länge som eleverna ges behörighet till högskolan. Samtliga unga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring och senare utbildning för att sedan krigsplaceras. För att klara av den ökande mängden mönstrande behöver öppna ytterligare rekryteringskontor. Mönstring bör kunna genomföras både i och på under delar av året. 8.3 Framtiden för GSS/K och GSS/T Det finns vissa typer av förband, t.ex. ubåtsbesättningar, där GSS/K (gruppbefäl, soldater och sjömän, kontinuerligt tjänstgörande personal) är mer lämpliga än värnpliktsförband. Anställningsformen bör därför behållas. De GSS/K som befinns lämpliga för officersutbildning, alternativt specialistofficersutbildning, ska ges förtur till dessa utbildningar. Återaktiveringen av värnplikten gör att behovet av personal med GSS/T-anställning (tjänstgörande personal) kommer att upphöra. Personal med sådan anställningsform behålls tills avtalen löper ut och ersätts därefter av personal med värnpliktig krigsplacering, GSS/P. Officersutbildningens fokus ska återgå till att leverera ledare som kan leda väpnad strid enligt principen om kombinerade vapen. Den praktiska delen av utbildningen är minst lika viktig som den teoretiska delen. Den ger dessutom förbanden en möjlighet att bedöma var den enskilde passar bäst in. Detta innebär att sökande som inte uppfyller kraven gällande gott ledarskap och krigsduglighet ska avskiljas från fortsatt utbildning på någon av Försvarsmaktens officersutbildningar. För meniga som bedöms lämpliga för officersutbildning men som inte genomfört sin värnplikt som befälselev, ska kompletterande utbildning (förberedande officersutbildning) kunna genomföras så att den sökande uppfyller de av myndigheten ställda kraven. Officersutbildningen ska även framöver bestå av tre olika inriktningar, - officer, reservofficer och specialistofficer. Samtliga inriktningar börjar sina studier med en termins gemensam utbildning i taktik och ledarskap. Efter detta delas eleverna upp efter inriktning för vidare studier. För officerseleverna följs den inledande terminen av två terminer verksamhetsförlagd utbildning vid hemmaförbandet. Utbildningen fortsätter sedan vid , där studier i bland annat krigsvetenskap väntar de blivande officerarna. studier tar eleverna examen och utnämns till fänrikar. Reservofficerseleverna genomför under termin två och tre plutonchefskurs, kompanichefskurs och fördjupningskurs i stabstjänst. Kurserna varvas med tjänstgöring vid olika övningar runtom i och därefter väntar examen som reservofficer. En god specialistofficer kännetecknas av spetskompetens och lång erfarenhet och vederbörande är en nyckelaktör i byggandet av dugliga krigsförband. För att uppnå dessa förmågor är det av yttersta vikt att den blivande specialistofficeren tidigt ges en god möjlighet att få en bred förståelse för verksamheten. Längden på utbildningen för en specialistofficer varierar. Ytterst är det en fråga för Försvarsmakten att reglera men utbildningen bör vara maximalt . Efter den inledande terminen med övriga officerselever genomförs resterande del av utbildningen på de olika försvarsgrensspecifika skolorna. Den särskilda officersutbildningen (SOFU) bör avbrytas. Officersprofessionen kräver bland annat 180 poäng i krigsvetenskap och detta kan inte ersättas med 180 poäng inom något annat ämne. Därför anser vi att Försvarsberedningen borde ha ifrågasatt det så kallade snabbspåret. Antalet värnpliktiga som utbildas kommer att öka kraftigt . För att klara av utbildningen av dessa behöver följaktligen fler officerare utbildas. Utbildningskapaciteten på nuvarande två militärhögskolor är inte tillräcklig. Därför bör en tredje militärhögskola etableras. Vi anser att den ska vara inriktad på att utbilda specialistofficerare och att den bör förläggas till . har ansvar för huvuddelen av försvarets infrastruktur, vilket har medfört att Försvarsmakten betalar hyra för sina egna lokaler. Det rör sig dock om en artificiellt konstruerad marknadshyra som har en högst illusorisk koppling till normala marknadsprocesser. I realiteten är det många lokaler som administreras av , men som knappast har någon annan tänkbar hyresgäst än just Försvarsmakten. Även om det kan finnas ekonomiska argument för att underhåll och andra liknande uppgifter hanteras av någon annan är Försvarsmakten, så bör systemet som det ser ut bli föremål för en utredning, syftande till att klarlägga olika tänkbara konstruktioner för försvarets lokalförsörjning och dess effektivitet. Innan avyttrar infrastruktur av större militärstrategisk betydelse, eller som har ett större ekonomiskt värde, ska tillstånd inhämtats från regeringen. Vid all avyttring ska det finnas en klausul i kontraktet som ger staten förköpsrätt vid en framtida försäljning av objektet. Regeringen bör regelbundet informera försvarsutskottet om vilka objekt som avses avyttras. En fältarmé med flera olika typer av brigader och ett väl spritt lokalförsvar är nödvändig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare, kontrakterade och värnpliktiga, kan två mekaniserade brigader sättas upp under kommande försvarsbeslutsperiod. Ytterligare en brigad med tillhörande divisionsledning ska vara uppsatt . behöver ytterligare brigader krigsplaceras, och målbilden är att armén ska bestå av nio brigader.