mot · H9022451 · 2021-10-01 00:00:00 — Generellt goda villkor för företagande i hela landet Främjandeuppdrag om ökat landsbygdsperspektiv Öppna upp för gårdsförsäljning och förenkla reglerna Förenkla reglerna ytterligare för småskaliga slakterier Besöksnäringarnas och turismens betydelse Regellättnader för byggande, strandskydd och riksintressen Bred utredning om bostadsbyggande på landsbygden Kommersiell service, samhällsservice och utbildning Tillräckligt stöd för kommersiell service på landsbygden Lanthandlarnas roll som ombud för statliga bolag Statliga myndigheters roll på landsbygden Stärkt medborgarservice via fysiska servicekontor Möjligheter för utbildning i hela landet Transport, infrastruktur och energi Rimliga väghastighetsgränser, säkerhet och vägunderhåll Negativa skatter på drivmedel och resande Tillgång till bredband och IT Förbättra det svenska jordbrukets förutsättningar Svensk skog är en nationell angelägenhet Landsbygdsprioriteringar i regioner och kommuner Kommuners och regioners kärnuppdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om generellt goda villkor för företagande i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt främjandeuppdrag till myndigheter om landsbygdsperspektivet och näringar knutna till landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna upp för gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för gårdsförsäljning av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om besöksnäringarnas och turismens betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningar för gruvnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare tillståndsprövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett starta-eget-bidrag för yrkesverksamma och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regellättnader gällande strandskydd och att undersöka möjligheterna till markförsäljning ovanför odlingsgränsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsning av riksintressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en bred utredning om bostadsbyggande på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillräckligt stöd för kommersiell service på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lanthandlarnas roll som ombud för statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statliga myndigheters roll på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt medborgarservice via fysiska servicekontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkta möjligheter för utbildning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta sänkningen av hastighetsgränserna, satsa på ökad vägsäkerhet samt satsa på vägunderhållet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rusta upp tåginfrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna regionala flygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de negativa trafikskatterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till bredband och it och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka äganderätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra jordbrukets förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk skog är en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om god viltförvaltning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett livskraftigt svenskt fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommuners och regioners kärnuppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regionaliserad fastighetsskatt och tillkännager detta för regeringen. En levande landsbygd kräver incitament från beslutande organ för ökade möjligheter. Frågor som rör landsbygd, företagande, arbetsmarknadspolitik, infrastruktur, boendemöjligheter och samhällsservice, äganderätt samt jord- och skogsbruk i hela landet, behöver värnas samt beslutanderätten vara svensk. Det finns ingen definierad gräns mellan storstaden och landsbygden. Det finns inte heller någon enhetlig landsbygd i utan olika typer av landsbygd. I en större skala kan sägas att hela består av bygder med en eller flera större orter, omgivna av vad som kan kallas ”kring-land”. De större orterna och landet kring dem är beroende av varandra, med industrier, butiker och service i centralorterna, med många boende samt också näringar som jord- och skogsbruk utanför dessa. Många pendlar mellan bostad utanför centralorterna till arbete, skola, vänner och fritidssysselsättningar på annan plats. De tre storstäderna skiljer sig från denna princip. Där är en mycket stor del av kommunens befolkning bosatt i själva staden, det kringliggande området domineras i sin tur av förorter. Människors behov skiljer sig mellan storstäderna och resten av landet. Långt över hälften av befolkning bor på landsbygden i vid bemärkelse. Ändå tycks frågor som är helt grundläggande för denna landsbygd inte prioriteras av . Det är emellertid politikens uppgift att skapa förutsättningar att bo och försörja sig i landets samtliga delar. En stor del av de städer som utgör centrum i olika bygder utgör bas för tung industri, ofta inom de stora exportsektorerna baserade på skog, metallurgi och verkstadsindustri. Påfallande ofta är företagen världsledande. Goda förutsättningar för industrin, inte minst den elberoende, är därför väsentliga för hela utveckling. Under större delen av var den trygga tillgången till elektricitet en av vår industris största tillgångar, först baserad på vattenkraft, senare även på kärnkraft. Nuvarande regering, liksom flera borgerliga regeringar under tryck från , har istället gjort sitt yttersta för att försvåra för kärnkraften. Resultatet är att det geografiskt sett från och med och söderut i landet inte längre finns säker tillgång till icke fossil el och att konkurrenskraften för tung industri här är allvarligt skadad. Att denna utarmning fortsätter, trots att den från politiskt håll förespråkade övergången till en elektrifierad fordonsflotta förväntas öka elbehovet kraftigt, är en ansvarslös politik för landet i sin helhet och en hänsynslös politik mot utanför storstäderna. Debatten kring den egentliga landsbygden handlar i många fall om att och regional service ska kvarstå. Detta är viktigt. Skolor och dagligvaruhandel på landsbygden behöver därför i förekommande fall skyddas från nedläggning genom riktade insatser och politiska beslut där landsbygdsperspektivet tydligare beaktas. Debatten behöver i högre grad handla om enskilda medborgares och småföretagares villkor. Det finns en stor innovationskraft även på landsbygden. Förutsättningarna till entreprenörskap varierar dock stort. Detta kan bero på yttre faktorer som tillgång till digital eller fysisk infrastruktur eller avsaknaden av ett lokalt bankkontor. Vi har inte råd att förlora driftiga entreprenörer på grund av brister i samhällsservicen. Entreprenörer på landsbygden behöver uppmuntran och samhällets stöd. Då landsbygdens förutsättningar tas upp, ska enskilda personer och företag uppleva att de uppmuntras i sina utvecklingsplaner snarare än att de ständigt bromsas. Det behöver finnas utgångspunkter hos myndigheter för företagsfrämjande på landsbygden. Om företagsidéer bromsas tills entreprenören tröttnar, eller om vackra miljöer för boende eller sommarstugor inte tillåts utnyttjas, då kommer landsbygden inte att utvecklas positivt. Denna motion samlar ett antal av partiets tankar och förslag som handlar om landsbygd. Många av resonemangen och förslagen återfinns mer detaljerat i andra av partiets motioner. Generellt goda villkor för företagande i hela landet Svenska företag, från norr till söder, sysslar med allt från rymdindustri till biodling. Det är av vikt att beslutsfattare skapar möjligheter för näringsliv och företagande i hela landet, över ett brett spektrum av verksamhetsområden, för små samt medelstora och stora företag. Inom politiken bör en stabil energipolitik understödjas, fungerande arbetsmarknadspolitik och kompetensförsörjning behövs på alla nivåer. Företag är bra på att vidareutbilda personal, samhället behöver möjliggöra fungerande grundutbildning och yrkesutbildning i harmoni med företagens behov. Dessutom bör marknadens och samhällets behov mötas. Långsiktig planering är nödvändig för att bygga bort behoven inom branscher och yrken där rekryteringsbehoven inte kan tillgodoses . Det gäller även de näringslivsområden där behov är tydliga och där ett prognosticerat framtida behov identifierats, som öppenhet för nya expanderande verksamheter finns. och landsbygdsprogrammets landsbygdsutvecklande åtgärder spelar fortsatt stor roll. kan bidra med företagarmöjligheter på landsbygd och i dess centralorter. Instruktionerna till dessa aktörer ska bygga på investeringar som ger ökad konkurrenskraft och dess projekt syfta till ökad konkurrenskraft jämte högre hållbarhet. Detta menar vi gemensamt för långsiktighet. Pandemin har inneburit negativa konsekvenser för många verksamheter vilket kräver tydligt och tillräckligt samhälleligt stöd samt incitament för återstartande av verksamheter. Det ska vara enkelt, inte svårt, att starta näringsverksamhet, därför bör regelverket anpassas till möjligheter som svårigheter byggs bort. Regelförenklingar bör prioriteras upp och systematiseras där bland annat näringslivsorganisationer ges möjlighet till större medverkan, handläggningstiderna förkortas och förbättringar göras gällande tillsynsavgifter. Dessutom bör flera förbättringar göras gällande bokföringsregler. Främjandeuppdrag om ökat landsbygdsperspektiv En dynamisk mångfald av mindre, medelstora och större företag över hela är samhälls- och landsbygdsfrämjande. Istället för zonindelning bör goda villkor för företagande gälla oavsett var i landet man väljer att etablera sig, för industrier, verkstäder, konsultföretag, jord- och skogsbruk, fiskodlingar, gårdsslakterier, gårdsmejerier, fäbodar och gårdsförsäljning med flera. Skattesatser, avgifter, regelverk, tillstånd, bygglov och alla andra områden som utgör företagens verklighet, ska vara förmånliga. Vissa näringar är dock geografiskt kopplade till det som ligger utanför stadskärnorna. Det gäller exempelvis skogsnäringen, gruvnäringen, stora delar av livsmedelssektorn och deras nätverk av underleverantörer och distributörer. Dessa näringar ger upphov till ett brett spektrum av arbetstillfällen och de värdekedjor som dessa ger medverkar till att knyta ihop stad och landsbygd samt genererar skatteintäkter i kommuner i hela . Samtliga myndigheter och bolag som har uppdrag att främja näringsliv och arbetstillfällen bör ges i uppdrag att särskilt beakta landsbygdsperspektivet. Öppna upp för gårdsförsäljning och förenkla reglerna I etableras allt fler mikrobryggerier, whiskydestillerier, vinodlingar och liknande. sker etableringarna på ett sätt som stimulerar till en levande landsbygd, inte minst genom att arbetstillfällen tillskapas och besöksnäringen stärks. Intresset för mikroproduktionen är stort och inte sällan går det att besöka dessa producenter för att se hur tillverkningen går till. Ett problem är att de inte tillåts sälja de egna produkterna på den egna anläggningen. Denna omständighet minskar deras attraktionskraft som besöksmål, det gäller inte minst utländska besökare som saknar kännedom om eller förståelse för det svenska alkoholmonopolet. Svenska producenter ska ges samma möjligheter till försäljning av egna produkter vid produktionsstället som finns i övriga EU. Det föreligger inget hinder mot att genomföra detta utan att avskaffa Systembolagets detaljhandelsmonopol. Systembolagets detaljhandelsmonopol bör kvarstå, med undantag för så kallad gårdsförsäljning. har tillkännagivit för regeringen att den ska verka för en ny alkohollagstiftning där gårdsförsäljning tillåts, snar utredning och förslag emotses. Det finns ett växande intresse för gårdsbutiker på landsbygden och för närproducerade varor. Detta är viktigt för ökat företagande, utvecklad landsbygd och för ökad besöksnäring i stort. På detta område bör regelverket ses över eftersom framställning och försäljning är onödigt krångligt. Förenkla reglerna ytterligare för småskaliga slakterier Förbättrade möjligheter för att driva småskaliga slakterier skulle möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade livsmedel samt bidra till ökat företagande, fler arbetstillfällen och en gynnsam utveckling på landsbygden genom utökad besöksnäring. Ett småskaligt slakteri kan även ha gynnsam effekt för djurhållande näringars expansion och lönsamhet i närområdet. Det finns även flera fördelar som ökad djurvälfärd, då djuromsorgen i är god och djuren vid småskaliga slakterier inte transporteras längre sträcka. Därför är det viktigt att reglerna förenklas, utan att livsmedelssäkerheten och djurskyddet äventyras. Det är också viktigt att slakteriavgifterna hålls så låga som möjligt för små och mobila slakterier. Besöksnäringarnas och turismens betydelse är ett fantastiskt land med en varierad natur och ett brett spektrum av verksamheter och möjligheter. Genom den variationsrika naturen med öppna marker, skog, fjällvärld samt stor rikedom på kust- och sjöar, ges stora möjligheter till utveckling av turism och besöksnäringar. Verksamheter som friluftsaktiviteter, idrottsevenemang, guidade naturturer, jakt och fiske, besöksmöjligheter på kulturhistoriska platser och -miljöer, besök i lokala verksamheter som industri, gruvverksamhet och hantverksverksamhet samt lokalproduktion av livsmedel, är intressanta för såväl inhemska besökare som turister från andra länder. Även företagsevenemang och förestagsresor utgör en viktig del för besöksnäringarna. För en utvecklad näring behövs goda möjligheter och förmånliga företagarvillkor, samhällelig vilja och regional översiktlig planering. Dessutom behöver dessa verksamheter och utvecklad turism välfungerande infrastruktur, goda boendemöjligheter och god tillgång på restauranger och annan service. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya jobb samt tillför kommunerna flera viktiga delar. Turism och besöksnäring bör främjas, inte minst genom översyn och förbättringar av regler för företagare och de tillstånd som reglerar näringarna. Enligt gavs attraktionskraft utomlands en plats 20 av 136 jämförda länder. Intresset för är relativt stort i omvärlden, men rankingen har enligt ”2017” dalat från en femteplats till plats 2019. Visit utför ett viktigt arbete och de bör ges ett särskilt direktiv att verka för att minimera de ekonomiska konsekvenserna av den ytterligare minskade utländska turismen som är en direkt följd av Coronapandemin. Detta kan exempelvis ske genom att stärka marknadsföringen av Covid-19-anpassade delar av besöksnäringen, likt naturturism, men också genom att aktivt arbeta för en snabb återhämtning och expansion för besöksnäringen när pandemin är över. I båda fallen skulle detta gynna landsbygden. Den svenska gruvnäringen har anor långt tillbaka i tiden. Som ett exempel påbörjades brytning i det som är känt som . stod den för två tredjedelar av samlade kopparproduktion. innebär större efterfrågan från tillväxtländer tillsammans med en strävan inom EU att bli mer självförsörjande vad gäller olika och en långsiktig trend mot högre priser. Den svenska gruvnäringens tillväxt ska stimuleras på flera sätt. Det är ur ett landsbygdsperspektiv positivt då gruvbrytning oftast sker i landsbygd, vilket inte sällan har resulterat i bildandet av samhällen i anslutning till gruvorna. Gruvetablering förutsätter väl fungerande transporter och stabil tillgång till elektricitet, vilket även gagnar befolkningen i närområdet. Svensk gruvnäring befinner sig i internationell kontext i framkant vad avser forskning och utveckling och en viss del av denna sker i den gruvnära miljön. Flera lärosäten bedriver gruvrelaterade utbildningar. Gruvnäringen har potential att locka högkvalificerad personal till arbete i glesbygd som den genererar många arbetstillfällen av mer traditionell art. Dagens tillståndsprocesser är hämmande och behöver förbättras genom att exempelvis förkorta processen för undersökningstillstånd. är det av yttersta vikt att länsstyrelserna hanterar tillståndsansökningarna på ett likvärdigt och rättssäkert sätt. Tillståndsprocesserna måste bli snabbare och enklare utan att avkall görs på kraven på miljöhänsyn. Eftersträvansvärt är att den sökande parten endast har en enda instans att vända sig till under samtliga steg i tillståndsprocessen. Den snabba utvecklingen avseende elektrifieringen medför att nya , så kallade innovationskritiska , som inte nyttjats industriellt, nu efterfrågas. Att kartlägga dessa och där så är möjligt bryta dem kan utgöra skillnaden mellan att skapa för exportindustri nödvändiga värdekedjor, eller att bli beroende av import från diktaturer och länder med oacceptabla arbetsvillkor och ringa miljöhänsyn. Det är av stor vikt att klargöra vilka intressen som väger tyngst. mineralstrategi måste revideras på nytt eller ersättas med en ny och gruvnäringens vikt för landsbygden och nationen som helhet särskilt beaktas. Med modern teknik finns goda möjligheter till efterbehandlingsmetoder för god miljöstandard, vilket skapar ett mervärde för de som bor i närområdet. Det arbete som och bedriver för att hjälpa och främja företagande av olika slag på landsbygden, till exempel genom rådgivning och finansiering, är mycket värdefullt. Detta främjandearbete kommer också att fortsätta att spela en stor roll. behöver ständigt investeringar från stat och näringsliv, inte minst för att klara omställningen mot en mer uthållig produktion, särskilt på landsbygden. vittnar många företagare om omfattande problem när miljöintresset ska balanseras mot investeringsbehoven. Ekonomiska intressen och andra samhällsintressen måste alltid kunna vägas mot ett aktuellt miljöintresse och en god balans måste hittas. De krav som ställs av miljöskäl måste innebära en positiv inverkan på miljön, vilket inte alltid är fallet och begränsningar av verksamhetsutövare måste stå i proportion till det problem som ska avhjälpas med begränsningen. Absoluta miljökrav utan möjlighet till avvägning mot andra värden bör således inte ställas i lagstiftning och konsekvensanalyser bör göras innan större beslut tas. lägger flera förslag för effektivare och mer rättssäker tillståndsprövning. Av samma skäl ska tillståndsprocesser för ny eller utökad verksamhet snabbas på och vid utökad verksamhet bör endast utökningen, inte hela verksamheten, tillståndsprövas. Detta innefattar också en tydlig strävan mot lika behandling av tillståndshanteringen oavsett i vilken landsända eller av vilken myndighet den sker. ska inte behöva ha kontakt med fler myndigheter än ett absolut minimum för att starta eller utöka en verksamhet. Alla myndigheter som verkar riktat till företagare på landet ska dessutom ges ett främjandeuppdrag, där de strävar efter att hjälpa företag och underlättar överensstämmelse med miljölagstiftning och annan lagstiftning utan att det sker på bekostnad av lokalsamhällets inflytande. Sammantaget bör regeringen se över hur tillståndsprövningen kan göras effektivare. För att gynna företagande och för att fler ska ges möjlighet att starta företag bör ett starta-eget-bidrag möjliggöras för yrkesverksamma där tiden för tjänstledighet bör förlängas . Detta bör ske i kombination med att ett program för starta-eget-bidrag lanseras. I många fall finns innovativa, marknadsmässiga idéer till verksamhet hos yrkesverksamma personer, inte minst på grund av den erfarenhet, kompetens och vetskap om marknadens behov som de personerna besitter. Inte sällan har arbetstagare egna idéer, visioner och drömmar om egen verksamhet, som på ett eller annat sätt har kopplingar till den egna arbetslivserfarenheten. Av den anledningen behövs samhälleliga incitament med syfte att stimulera till ökad företagsverksamhet. Regellättnader för byggande, strandskydd och riksintressen Det är attraktivt att få bo och att få bygga nära vatten, därför är ett rimligt strandskydd som i högre grad tillåter byggande, en viktig landsbygdsfråga. Landsbygdskommunerna tvingas konkurrera med storstadsområdena om att kunna behålla boenden, attrahera företag och kvalificerad arbetskraft. Möjligheten till boende eller fritidshus till rimligt pris i attraktiva lägen skulle kunna vara en viktig konkurrensfördel och därmed hjälpa landsbygden att utvecklas. För att det ska bli verklighet behöver strandskyddsreglerna mildras. ändrades strandskyddslagstiftningen med syftet att förtydliga bestämmelserna och för att medge anpassning av lagstiftningen till lokala och regionala förhållanden. I och med lagändringen fick alla kommuner möjlighet att ge dispens för strandnära områden, med hänvisning till landsbygdsutveckling. Tvärtemot intentionerna har länsstyrelserna på många håll i landet i samband med lagändringen beslutat om ett utökat strandskydd och ökat antalet riksintressen vid vattennära lägen. har vid en översyn konstaterat att det nu finns stora områden med utvidgat strandskydd utan tydligt angivna motiv från länsstyrelsernas sida. Förutom att detta står i strid mot lagstiftarens intentioner leder det till negativa konsekvenser för landsbygdskommunerna. Strikta strandskyddsregler motverkar landsbygdsutveckling, försämrar för jord- och skogsbruk och verkar hämmande för besöksnäringen. Reglerna är otydliga och ger utrymme för varierade tolkningar av olika länsstyrelser. Ett tydligare och enklare regelverk är nödvändigt. Grundläggande bör vara att markägare i normalfallet ska kunna stycka av tomter på egen mark och att såväl bostads- som fritidshus ska kunna uppföras utanför stadsplanerat område inklusive nära vatten, så länge fri passage garanteras längs vattnet och så länge en viss andel av vattendragets stränder lämnas obebyggda. Strandskyddet bör i högre grad regleras på nivå och länsstyrelsernas möjlighet att överpröva utfärdade kommunala bygglov i strandskyddslägen bör kraftigt begränsas. Det bör utredas om regionerna som en del av sitt nya ansvar för regionalt utvecklingsarbete ska ges en tydlig samordnande roll i kommunernas arbete med strandskydd regionalt. I betänkandet ”Tillgängliga stränder – ett mer differentierat strandskydd”, (SOU 2020:78) föreslås en rad förändringar som mött kritik från olika håll. Vi menar att de förslag om reviderade strandskyddsregler som är att vänta måste ta tydligare hänsyn till det lokala inflytandet över var det ska vara tillåtet att få bygga strandnära. Riksintressena övertrumfar ofta kommunala byggplaner vilket innebär problem för tillväxt och byggnation. Det påverkar förutsättningarna för boende negativt.