mot · H9023882 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Frihet och utveckling i vår omvärld politik för global utveckling Internationellt bistånd – våra prioriteringar Demokratiutveckling – en grund för framtida fred och säkerhet Det civila samhällets omistliga betydelse Barns och kvinnors hälsa Kvinnor i krig och konflikt God förvaltning och stärkt rättsväsende Palestinska områden och UNRWA Klimatbistånd och katastrofförebyggande arbete anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU och FN bör verka för att fler länder ökar sitt bistånd så att de når upp till av BNI, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till Sida och Expertgruppen för biståndsanalys i syfte att stärka kvaliteten i genomförandet av biståndet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riktlinjerna för bilaterala samarbetsstrategier och hur effekten på bästa sätt kan stärkas genom samarbete med privata aktörer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvantifierbara mål och ambitioner med biståndet i syfte att bättre kunna utvärdera dess effektivitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt exempelvis Expertgruppen för biståndsanalys att mer ingående granska regeringens arbete med genomförandet av politiken för global utveckling (PGU) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att stoppa export och följdleveranser av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden till och så länge kriget i fortgår, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om handeln med konfliktmineraler och en klassificering av kobolt som konfliktmineral, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omfördela biståndet för att kunna hjälpa fler människor som befinner sig på flykt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja arbetet med att bygga upp en egen svensk struktur för att kunna bistå med flyktinghjälp i vår värld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ökad utsträckning kanalisera det humanitära stödet genom civilsamhällesorganisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ökad utsträckning kanalisera det humanitära stödet via kyrkor i och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ måste fokuseras och samlas hos de organ som arbetar bland flyktingar och med barns säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste ligga i framkant när det gäller att stödja och utveckla insatser som syftar till att skapa arbets- och utbildningstillfällen för människor på flykt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om humanitärt bistånd i form av digitaliseringsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram en långsiktig strategi för stödet till den afghanska civilbefolkningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild biståndsstrategi inklusive en frihetsfond som inriktas på att ge stöd till människorättsförsvarare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kooperativ och småskaligt jordbruk i låginkomstländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU måste ställa krav på att den eritreanska regimen släpper fri för att få ingå i EU:s biståndsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de nya landstrategier som tas fram alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla diplomater bör ha genomgått utbildning och fortbildning i frågor som rör religionsfrihet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera ansträngningarna för att civilsamhällesaktörer och oppositionspolitiker ska kunna verka, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftning och sedvänja som tillåter tvångsäktenskap och barnäktenskap aktivt måste motverkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trosbaserade biståndsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vaccin och andra hälsoinsatser via Globala fonden och den globala vaccinalliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om investeringar i infrastruktur för vatten, sanitet och hygien, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att FN-organ reformeras och blir mer resultatinriktade, transparenta och effektiva, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra sexuella övergrepp och könsrelaterat våld mot kvinnor som pågår systematiserat och i stor omfattning i konflikter runt om i världen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att belysa frågor kring god förvaltning i statsfinansierade svenska biståndsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska utvecklingsbiståndet i högre grad bör gå till att stärka rättsväsendets institutioner i låg- och medelinkomstländer, vilket innefattar polis, domstolsväsende och kriminalvård, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inrätta en forsknings- och innovationsenhet för nydanande och evidensbaserad metodik inom biståndet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få ta emot bistånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt frysa det svenska biståndet till för palestinska flyktingar (UNRWA) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som en av UNRWA:s största bidragsgivare aktivt bör verka för en reformering av FN:s bistånd till palestinska flyktingar med sikte på att överföra verksamhet och ansvar till flyktingkommissariatet (UNHCR), och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora och minska bistånd till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa biståndet till Islamic Relief och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatbistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Sida i uppdrag att inom ram öka stödet till hållbar livsmedelsproduktion med fokus på småskalighet i låginkomstländer och på katastrofförebyggande åtgärder, och detta tillkännager för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utvärdering av internationellt bistånd Frihet och utveckling i vår omvärld Vi har alla ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck i världen. Idén om att alla människor föds fria och jämlika, var vi än bor, och har samma lika och okränkbara värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet och medmänsklighet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Den solidariteten stannar inte vid gräns. De övergripande målen för utvecklingssamarbete måste vara att hävda människovärdet, höja de fattigaste människornas levnadsnivå och främja mänskliga rättigheter och demokrati. Den enskilda människans situation måste vara i fokus för detta arbete. Genom utbildning, arbete och ökad delaktighet i samhället, starkare civila samhällen och större spridning av makt och resurser främjas förutsättningarna för en hållbar utveckling. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik och värnar ett generöst bistånd. Vi har aktivt verkat för att hålla nivån för biståndet på av BNI, så även KD-M-budget. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Det är bara ett fåtal länder som lever upp till EU:s mål om att av BNI ska gå till officiellt bistånd. När biståndspolitiken alltmer styrs av nationella intressen och inte utvecklingen i världen bör stå upp för en generös och effektiv biståndspolitik. Därtill menar att det krävs högre samstämmighet mellan bistånd och säkerhetspolitik. Fred och stabilitet är en förutsättning för att utveckling och för att kunna bedriva utvecklingssamarbete. är det de konfliktdrabbade länderna som är i störst behov utav hjälpinsatser utifrån. vill exempelvis intensifiera kampen mot islamitisk terror i . Detta görs genom deltagande i Task Force Takuba i , och vill vi utöka biståndsinsatserna till landet. För att upprätthålla legitimiteten för biståndspolitiken, och till syvende och sist enprocentsmålet, måste varje skattekrona användas så effektivt som möjligt. Dac skriver i en särskild utredning att svenskt bistånd är ambitiöst och skickligt genomfört. Vidare konstaterar att är en högt ansedd aktör internationellt. Dock går det att skönja viss kritik mot höga bidrag till olika FN-organ, ofta i form av kärnstöd. har på liknande sätt kritiserat regeringen för att kanalisera biståndet genom ett trögt och ineffektivt FN-system. Detta är ett vårdslöst sätt att använda skattepengar och riskerar att urholka legitimiteten för biståndspolitiken. menar att det krävs nytänk i biståndspolitiken. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet. Det måste säkerställas att kapaciteten för att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll och insyn. föreslår därför att Sida och Expertgruppen för biståndsanalys ges ett särskilt uppdrag att inkomma med förslag kring hur kvalitetsarbetet i myndigheter och organisationer kan stärkas i samband med att biståndsramen ökar i takt med BNP-tillväxten. vill också se att en utredning tillsätts som ger förslag om hur biståndet kan utvecklas framöver, vilken bör inkludera hur effekten på bästa sätt kan stärkas genom samarbete med privata aktörer. Utredningen ska också behandla hur biståndet i högre grad ska fördelas på ett evidensbaserat effektivt och framgångsrikt sätt. En sådan utredning ska också presentera förslag om hur Sida kan ha öppna processer, upphandlingar eller öppna ”calls for proposals” när bilaterala samarbetsstrategier ska genomföras. Vi måste också våga kvantifiera våra mål och ambitioner med biståndet, för att kunna utvärdera dess effektivitet. Hur har andelen vaccinerade ökat? Hur många fler flickor går i skolan? Hur många fler kvinnor har fått tillgång till säkra förlossningar? När utvecklingen på många områden går i fel riktning är det viktigt att inte blir alla goda gåvors givare och ständigt bygger ut åtagandena tematiskt utan identifierar de områden där har ett tydligt mervärde och förmåga att agera komplementärt i förhållande till andra givare. Detta är även något som OECD-Dac tar upp i sin utvärdering av svenskt bistånd . Kommittén menar att biståndet präglas av spretiga strategier och tematiska prioriteringar. Detta leder till en ökad risk för att bistånd leder till dubbla anslag för projekten. Dessutom saknas tydliga prioriteringar. menar att inriktningen måste styras av hur behoven i världen ser ut. Vi vill lyfta tre områden som särskilt angelägna: 1 Stöd och hjälp till världens allra fattigaste Coronapandemin har allvarligt försvårat ansträngningarna för att nå de globala målen i Agenda . Pandemin förvärrar existerande problem med hunger, fattigdom, bristfällig skolgång och tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa. Fattigdomsbekämpning måste prioriteras i svenskt bistånd. har antalet människor som lever i extrem fattigdom ökat. Det visar statistik från för . väntas uppemot 750 miljoner människor leva i extrem fattigdom, vilket är en ökning med mer än 150 miljoner människor sedan pandemin startade. Antalet människor som inte har säker tillgång till mat och de som lever i ständig hunger har också ökat kraftigt under pandemin. Bara ökade antalet människor som inte har tillräckligt med mat för dagen med 320 miljoner. Enligt en rapport från organisationen överstiger antalet människor som dött av hunger till följd av pandemin antalet som dött i Covid-19 efter att ha smittats av viruset. Redan före pandemin hade framstegen för att minska och utrota fattigdom och hunger stannat av. och FN gör därför bedömningen att de två första globala målen om att utrota fattigdomen och hungern till 2030 kan nås. I pandemins spår har även antalet flickor som ryckts från skolgång och gifts bort ökat lavinartat. Även antalet offer för sexuellt våld och människohandel har ökat. Det är framför allt människor i de mest utsatta låginkomstländerna och i länder drabbade av krig och konflikter som halkar efter. Mest ser hungern ut att öka i länder såsom , , , , och , för att nämna några. Även i länder som tidigare haft en positiv utveckling med en växande lägre medelklass har drabbats hårt. Delar av medelklassen i flera folkrika länder som , och står på randen till att falla tillbaka i fattigdom. Det försämrar deras livsvillkor och framtidsutsikter, men riskerar också att få konsekvenser för världsekonomin. Med anledning av detta vill att större del av biståndet fokuseras till låginkomstländer där behoven är som störst. är det viktigt att bibehålla och se över strategier där medel kan ges till många programländer, inklusive medelinkomstländer. Ett viktigt exempel på en sådan är strategin för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Här kan även små anslag göra stor skillnad, särskilt om utförandet sker i tätt samarbete med de svenska ambassaderna runt om i världen. Vårt förslag om en frihetsfond, som vi utvecklar senare i texten, är också ett steg i denna riktning. Livsmedelsförsörjningen hotas också av klimatförändringar. Som ett led i att bekämpa fattigdom och hunger vill att en större andel av biståndet avsätts till att stärka kooperativ och småskaligt jordbruk i låginkomstländer. En sådan satsning bör särskilt gynna kvinnliga bönder, som utgör en majoritet av världens fattiga och är viktiga aktörer för att säkra allas rätt till mat. Därmed kan vi både främja livsmedelsförsörjningen i stort, men inte minst direkt förbättra den egna familjens förutsättningar till utbildning och utveckling. 2 Stöd till människor på flykt och omvärlden måste i högre grad bidra till att hjälpa människor på flykt. I många fall förvandlas de tillfälliga flyktinglägren till långsiktiga boenden med stora humanitära behov. måste bidra till nya sätt för att möta människors nöd och utsatthet. Vatten, mat och utbildning får inte saknas när det internationella samfundet tar på sig ansvar för människor i utsatthet. 3 Demokrati och mänskliga rättigheter måste stärkas Demokratin är på tillbakagång. Runt om i världen trycks det civila samhället, oppositionspolitiker, journalister och jurister tillbaka. Utrymmet för de mänskliga rättigheterna minskar, och det riskerar att resultera i en alltmer osäker värld. Stödet till dessa grupper behöver stärkas och prioriteringen hållas högre. Det måste ställas tydligare krav på aktörer som mottar svenskt bistånd. Det handlar alltifrån om att frysa biståndet till statliga aktörer där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll, som exempelvis har skett med biståndet till , och , eller till organisationer som inte på ett trovärdigt sätt står upp för demokratiska värderingar. Det är även uppfattning att inte kan avsäga sig ansvar bara för att man agerar mellanhand. En stor del av bistånd förmedlas via multilaterala organisationer och det faktum att Sida endast är avtalspart i flera projekt gör inte att vi från ska ställa lägre krav. Ett tydligt exempel på detta är att belarusiska statstjänstemän som gjort sig skyldiga till allvarliga människorättsbrott ändå har kunnat ta del av svenska biståndspengar. Det var möjligt eftersom stödet gått via UNDP:s lokalkontor i . Regeringen måste ta ansvar för hela den svenska biståndskedjan, oavsett om stödet kanaliseras via EU, FN-organ eller civilsamhällesorganisationer. Den rödgröna regeringen har återkommande valt att se mellan fingrarna med oegentligheter och dragit sig för att villkora svenskt bistånd. Uttalanden och kritik förekommer, men direkta åtgärder mot biståndsländer vilkas regimer allvarligt kränker mänskliga rättigheter är ovanliga. Det går inte att kompromissa om dessa rättigheter och måste nu på allvar sätta kraft bakom orden. I slutändan handlar det om legitimiteten för biståndet och respekt för skattebetalarnas pengar. Pandemin har även bidragit till ökad övervakning av invånare i land efter land. har dessa åtgärder motiverats med att vara nödvändiga för att hindra smittspridningen. Men smittspridningen får inte bli en ursäkt för att bereda mark åt auktoritära styren och underminera demokratin och de framsteg som har gjorts runt om i världen. Det är nu än viktigare att insatser fokuseras på att stödja de mest utsatta och stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter genom stöd till lokala aktörer och civilsamhället. politik för global utveckling politik för global utveckling, PGU, sätter, i kombination med Agenda 2030, ramarna och ambitionsnivån för vårt bidrag till en rättvis och hållbar global utveckling. Det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigt redskap i dessa strävanden, men det är viktigt att poängtera att PGU inte primärt handlar om bistånd, utan om att alla politikområden inom ramen för sina områden ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Det är välkommet att regeringen har utsett PGU-ansvariga på samtliga departement och att varje departement tar fram handlingsplaner för arbetet med PGU kopplat till Agenda 2030. Regeringen bör också organisera arbetet med PGU på ett sådant sätt att det i slutändan inte är departementens särintressen som styr när en fråga ska avgöras. vill också att exempelvis Expertgruppen för biståndsanalys () fortlöpande granskar regeringens arbete med genomförandet av PGU:n. En samstämmig politik för global hållbar utveckling handlar om att alla politikområden strävar åt samma håll. Detta är avgörande om vi ska kunna nå Agenda 2030 och de sjutton globala målen, trots de utmaningar som pandemin har medfört i detta hänseende. Klimatfrågan och utsläppen av växthusgaser är en av vår tids största utmaningar. Utsläppen och den globala uppvärmningen känner inga gränser och måste lösas i internationellt samförstånd. Därför är det viktigt att vi möjliggör för fler internationella klimatinvesteringar inom ramen för PGU. Inbördeskriget i är vår tids största humanitära katastrof. Mer än 230 000 människor har fått sätta livet till sedan konflikten inleddes . Det råder stor brist på mat, vatten, mediciner och bränsle i landet. Fler än 24 miljoner människor, av befolkningen, många av dem barn, är i akut behov av humanitärt stöd. FN hade 2018 dokumenterat 2 369 barnsoldater, en del så unga som . Att regeringen med ena handen delar ut ett generöst humanitärt bistånd och mäklar fred i , och med andra handen förser och med krigsmateriel, är ett tragiskt exempel på bristen på samstämmighet inom PGU:n. Trots att ett demokratikriterium har införts för prövningen av svensk krigsmaterielexport har nya tillstånd för export av krigsmateriel för strid givits till . Detta som kriget i pågår och skördat mer än 230 000 människoliv. menar därför att det är hög tid att regeringen ser över möjligheten att stoppa export och följdleveranser av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden till och så länge dessa länder är inblandade i konflikten. Vi vill även belysa problematiken med handeln med konfliktmineraler och dess inverkan på barns och kvinnors hälsa och välbefinnande. I DR arbetar barn och vuxna under slavliknande och hälsovådliga former i gruvor som producerar mineraler som exporteras ut ur landet. Dessa barn förhindras därigenom att gå i skolan. Kontrollen över mark och naturtillgångar är en av drivkraft bakom den blodiga konflikt som rasat i landets östra delar , där de stridande parterna konsekvent använt massvåldtäkter som vapen. 2017 antog EU en förordning som reglerar användningen av guld, tenn, tantal och med ursprung i konfliktdrabbade områden. Att förordningen inte omfattar handel med kobolt, som är en viktig komponent i de litiumjonbatterier som finns i bland annat mobiltelefoner, bärbara datorer och bilar, har rönt kritik från många håll. behöver därför agera för att EU inkluderar även kobolt i de reglerade mineralerna. Vi menar vidare att arbetet med att motverka handel med konfliktmineraler, där civilsamhället kan spela en viktig roll, bör prioriteras inom ramen för PGU. Internationellt bistånd – våra prioriteringar Fler människor än på många decennier befinner sig på flykt undan vedervärdig terror och våldsamma regimer i sina hemländer. Enorma humanitära insatser behövs för att skapa trygghet och framtidstro för de medmänniskor som flyr för sina liv. Det rådande världsläget gör att vill avsätta en betydande del av den svenska biståndsbudgeten för humanitära hjälpinsatser. är den centrala aktören för att hjälpa människor på flykt och så bör det även förbli. Dock har en gigantisk organisation lite utrymme för flexibilitet och insatserna kommer ofta sent. anser därför att det, likt i och , är dags att bygga upp en egen struktur för att kanalisera hjälpinsatser till flyktingar i utsatta områden. Vidare har det civila samhället, i form av t.ex. frivilligorganisationer och samfund i utvecklingsländer eller konfliktområden, ofta kontakter och direkta distributionssystem som bör nyttjas, speciellt då biståndet, på grund av väpnade strider eller diktaturregimer, inte alltid når fram via officiella kanaler. Alltför ofta lägger de internationella humanitära systemen endast fokus på internationella organisationer och lämnar de lokala aktörerna utan inflytande. bör verka för att i ökad utsträckning även kanalisera det humanitära stödet genom mindre civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta ”frontlinjen” i katastrofområden, som har bättre lokalkännedom och som finns på plats långsiktigt. menar att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ bör fokuseras och i större utsträckning än tidigare samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP, Cerf och . Det behövs en Marshallplan för att återbygga stora delar av , med långsiktiga och uthålliga satsningar på att skapa trygghet, arbete och utbildningsmöjligheter i och omkring fallerade stater. Det behövs framtidstro i området, liksom goda krafter i , , , , och som kan vara med och bygga upp fredliga, stabila och demokratiska länder. måste ligga i framkant när det gäller att stödja initiativ för att skapa arbets- och utbildningstillfällen för människor på flykt.