mot · H902468 · 2021-09-27 00:00:00 — fanns drygt 52 300 skyddsombud. Mer än 12 000 skyddsombud har således försvunnit . Orsakerna till detta är flera. Företrädare för och lyfter fram trakasserier från arbetsgivare och fler otrygga anställningar som möjliga orsaker till utvecklingen. Andra förklaringar till att antalet skyddsombud minskar kan vara att antalet företag med få anställda ökar samt att företagens verksamheter blir alltmer slimmade. Enligt , docent i arbetsmiljörätt vid , får det minskade antalet lokala skyddsombud allvarliga konsekvenser. Färre skyddsombud innebär att färre kan driva arbetsmiljöfrågorna, vilket påverkar arbetsmiljön negativt. Sämre arbetsmiljö leder till sämre hälsa och fler sjukskrivningar, vilket belastar såväl sjukvården som sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna. ”Det är en katastrof för hela samhället”, konstaterar (Arbetet 2021‑01‑25). har tre konkreta förslag för att stärka skyddsombuden. 3.4.1 Utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud Enligt 6 kap. 2 § tredje stycket arbetsmiljölagen (AML) får ett regionalt skyddsombud utses för ett arbetsställe där det saknas en skyddskommitté. Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser, dels branscher med allmänt stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. Problemet har påtalats av arbetstagarorganisationer . Frågan har utretts av Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (SOU 2017:24). Utredningen föreslog att ett regionalt skyddsombud ska få utses även för ett arbetsställe där arbetstagarorganisationen saknar medlemmar men är eller brukar vara bunden av kollektivavtal med arbetsgivaren på arbetsstället (SOU 2017:24, s. 255). LO vill gå längre och har i sin tur föreslagit att tillträdesrätten ska vara förbehållen den arbetstagarorganisation som brukar teckna kollektivavtal för sådan verksamhet som arbetsgivaren bedriver. Förslaget innebär således en tillträdesrätt till alla arbetsplatser, även om det saknas såväl medlemmar som kollektivavtal på arbetsstället. Enligt förslaget ska dock förekomsten av skyddskommitté alltjämt utgöra hinder för att utse regionalt skyddsombud (2015: De regionala skyddsombuden får allt svårare att verka i sitt uppdrag, SOU 2017:24, s. 262). anser att tillträdesrätten för regionala skyddsombud bör utökas, i första hand så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande organisationen vid företaget. Om arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal så måste det rimligtvis innebära att ett regionalt skyddsombud är välkommet på arbetsplatsen för att hjälpa till med att bygga upp en tillfredsställande lokal arbetsmiljöorganisation, även om det vid vissa besökstillfällen inte finns någon medlem på arbetsstället. lade regeringen fram en proposition i linje med utredningens förslag (prop. 2019/20:135). En majoritet i , bestående av de fyra borgerliga partierna och , avslog propositionen med hänvisning till att regeringens förslag riskerar att öka otydligheten i fråga om vilken roll de regionala skyddsombuden har och därmed att försvåra i stället för att förbättra det lokala arbetsmiljöarbetet. Riksdagsmajoriteten riktade ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning för att utvärdera effekten av de regionala skyddsombudens verksamhet (bet. 2019/20:AU13, rskr. 2019/20:305). Högerpartiernas ställningstagande visar på ett tydligt motstånd mot den svenska modellen för arbetsmiljöarbetet och en bristande förståelse för vikten av de regionala skyddsombudens verksamhet och den viktiga funktion som dessa fyller på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsmiljölagen bör ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.4.2 Stärkt utbildning för skyddsombud För att skyddsombuden ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges goda förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning. Så är det inte . Arbetsmiljölagen ger visserligen rätt till ledighet för att genomgå utbildning men i verkligheten ser det annorlunda ut. Många skyddsombud har svårt att både hinna med arbetet och genomgå nödvändig utbildning för att kunna utföra sitt uppdrag. Många upplever även att deras rätt till utbildning ifrågasätts av arbetsgivare. Problemet har påtalats av bl.a. som föreslagit att staten bör ta större ansvar för utbildningen av skyddsombud. har lagt fram två konkreta förslag till regeringen: dels att utbildningens längd bör uppgå och regleras i lag, dels att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning av skyddsombud motsvarande . Såväl Handels som har slutit upp bakom krav (Arbetet 2018‑03‑06). anser att krav är bra. Nuvarande lagstiftning är inte tillräcklig för att garantera skyddsombuden den utbildning de behöver för att kunna utföra sitt uppdrag. Skyddsombudsutbildningens längd bör regleras i arbetsmiljölagen och uppgå till minst . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.5 Krav på arbetsmiljöutbildning Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. Arbetsgivaren ska även systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. För att arbetsgivaren ska kunna leva upp till arbetsmiljölagens krav behöver arbetsgivaren ha goda kunskaper om arbetsmiljö. Många arbetsgivare har goda kunskaper om arbetsmiljö och bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. finns det många arbetsgivare som saknar grundläggande kunskaper om såväl arbetsmiljö som hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. I förlängningen kan det leda till arbetsplatsolyckor, arbetsskador och sjukskrivningar. För att komma till rätta med detta problem har bl.a. lyft förslag om att arbetsmiljöarbete ska integreras i yrkesutbildningar och praktik på gymnasiet och att relevanta arbetsmiljöregler ska tas in i utbildningar på högskolor (2020‑02‑24). Skyddsombud inom Fastighets och har å sin sida föreslagit att det bör ställas krav på arbetsmiljöutbildning för att få starta ett företag som ska ha anställda (2019‑10‑23). anser att detta är bra förslag som bör följas upp. Regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga regler om obligatoriska moment med arbetsmiljökunskap inom utbildningssektorn och för företag som vill anställa. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6 Åtgärder mot arbetsolyckor med dödlig utgång sker ett stort antal arbetsolyckor på svensk arbetsmarknad. I en del fall är arbetsolyckorna så allvarliga att de leder till döden. I ett långt perspektiv har antalet arbetsolyckor med dödlig utgång minskat kraftigt, men fortfarande dör ungefär en person till följd av en olycka i arbetet. –2020 har drygt 400 personer i den svenska arbetskraften, och ytterligare 90 personer som jobbat i men som inte ingår i den svenska arbetskraften och därmed inte finns med i statistiken, dött i arbetsolyckor. har 23 personer förolyckats på jobbet. Flest dödsolyckor sker inom byggverksamhet, jord- och skogsbruk, tillverkningsindustri och transportverksamhet. Nio av tio som förolyckas på jobbet är män (2021: Arbetsolyckor med dödlig utgång. En jämförelse av antalet dödsolyckor i arbetet –2020). ser mycket allvarligt på de många arbetsolyckor med dödlig utgång som sker på svensk arbetsmarknad. Det kan aldrig accepteras att människor dör på jobbet. Varje dödsfall är en tragedi och ett misslyckande för arbetsgivaren och samhället. Att döden på jobbet inte uppmärksammas i samhällsdebatten på ett sätt som står i proportion till antalet drabbade är i sig en följd av att vi lever i ett klassamhälle. Företagens vinstjakt är ofta grunden till arbetsplatsolyckor med dödlig utgång. Jakten på vinst och höga överskott leder till dålig arbetsmiljö, slarv med skyddsutrustning och undermåliga arbetsredskap. För att komma till rätta med arbetsplatsolyckor behövs ett samhälle där människors bästa prioriteras framför företagens vinster. ser även allvarligt på bristerna i det rättsliga efterspelet till de dödsolyckor som sker. Enligt en granskning som tidningen gjort tar det i genomsnitt innan åtal väcks. Därefter kan det dröja innan domen faller. Enbart av dödsolyckorna leder till åtal (Dagens Arbete 2020‑12‑09). För att motverka dödsolyckorna, förbättra rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott och stärka ansvarsutkrävandet krävs kraftfulla åtgärder. togs flera steg i rätt riktning. Arbetsmarknadsministern träffade berörda myndigheter och representanter för arbetsmarknadens parter i några av de branscher som är värst drabbade av dödsolyckor. Vidare inledde de statsråd som har ansvar för frågor kopplade till de mest olycksdrabbade branscherna ett gemensamt arbete i syfte att bryta den negativa trenden med antalet dödsolyckor i arbetet. Regeringen gav dessutom Statskontoret i uppdrag att utvärdera den tidigare arbetsmiljöstrategin, och de uppdrag som regeringen gav i samband med strategin, i syfte att ta fram en ny strategi. Därutöver gavs i uppdrag att analysera de dödsolyckor i arbetslivet som skedde och . överlämnade Statskontoret och sina respektive rapporter till regeringen (Statskontoret rapport 2020:4, 2020: Analys av dödsolyckor och ). Rapporterna innehåller många bra rekommendationer och förslag. presenterade regeringen en ny arbetsmiljöstrategi –2025. I strategin framhåller regeringen att arbetet mot dödsolyckor i arbetslivet ska fortsätta med berörda myndigheter, representanter för arbetsmarknadens parter och andra organisationer i de branscher som är värst drabbade av dödsolyckor. Dessutom ska statsrådens gemensamma arbete mot dödsolyckor i arbetslivet fortsätta utvecklas (skr. 2020/21:192, s. 20). välkomnar de steg som tagits men konstaterar, i likhet med flera fackförbund, att det behövs ytterligare åtgärder för att vända den negativa utvecklingen. I det följande lägger vi fram ett antal konkreta förslag för att dels motverka arbetsolyckor som leder till dödsfall, dels förbättra rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott och stärka ansvarsutkrävandet. 3.6.1 Tillsätt en statlig kriskommission Den nollvision mot dödsolyckor som beslutat om kräver skarpare åtgärder än de som vidtagits. 2016 presenterade S‑MP-regeringen en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 (skr. 2015/16:80). Strategin är utformad kring tre prioriterade områden varav ett är nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. Inom ramen för arbetet med nollvisionen har fått ett antal uppdrag som myndigheten har genomfört och återrapporterat. antog en ny strategi för myndighetens nollvisionsarbete. Utöver dödsolyckor ska även dödsfall till följd av arbetssjukdomar omfattas av nollvisionen. I regeringens nya arbetsmiljöstrategi –2025, som presenterades , utvidgar regeringen sin nollvision mot dödsolyckor till att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Det handlar om en nollvision mot arbetsplatsolyckor som leder till död men också mot arbetsrelaterad dödlighet p.g.a. exempelvis längre sjukdom, cancer och suicid (skr. 2020/21:192, s. 20). välkomnar regeringens utvidgade nollvision. Vi ser även positivt på att regeringen fortsätter sitt arbete mot dödsolyckor i arbetslivet och att det ses som en prioriterad fråga inom regeringen. Vi menar dock att en så allvarlig fråga som att människor dör på jobbet kräver ytterligare åtgärder. menar att det bör tillsättas en statlig kriskommission som tar ett helhetsgrepp kring dödsolyckor i arbetslivet och föreslår konkreta åtgärder för att vända utvecklingen. I en sådan kommission bör företrädare för fack, arbetsgivare och berörda myndigheter ingå. Vad som ovan anförts om att tillsätta en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6.2 Skärpta straff och sanktioner för arbetsmiljöbrott beslutade om stora förändringar i sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna. Förändringarna innebar att straffsanktioner i de allra flesta fall ersattes med sanktionsavgifter. kan, i likhet med flera fackförbund, konstatera att lagstiftningen om arbetsmiljöbrott är otillräcklig. Det märks tydligt när åklagare ofta väljer att inte väcka åtal eftersom ansvarsfrågan inte kan utredas straffrättsligt. Att brister i arbetsmiljö som orsakar dödsfall och allvarliga skador inte straffas är fullständigt oacceptabelt. anser att straffsanktionen borde ha behållits när det handlar om människors liv och hälsa. Vi anser även att den högsta nivån på sanktionsavgifterna bör höjas. Arbetsgivare som missköter sitt arbetsmiljöansvar ska ställas till svars och straffas. överlämnade S-MP-regeringen en proposition till om skärpta straffrättsliga sanktioner mot företag. I propositionen föreslogs bl.a. höjda böter vid arbetsmiljöbrott. Böternas storlek ska, enligt propositionen, kopplas till företagets omsättning (prop. 2018/19:164). Propositionen bifölls av och lagändringarna trädde i kraft . välkomnar detta men anser att det krävs ytterligare åtgärder. Regeringen bör återkomma med förslag om straffansvar för fler arbetsmiljöbrott. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6.3 Stärk rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott Få av de arbetsplatsolyckor med dödlig utgång som inträffat har prövats i domstol. I de flesta fall har inledda förundersökningar lagts ned utan åtal. En huvudorsak till detta är resursbrist och bristande specialkompetens inom rättsväsendet. Få utredare och åklagare arbetar specifikt med arbetsmiljöbrott. För är det en oacceptabel situation. Arbetsgivare som vållar en arbetstagares död ska ställas till svars. Det kräver en förstärkning av rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott. För att förbättra möjligheten för polis och åklagare att utreda arbetsmiljöbrott bör de tilldelas mer resurser för detta ändamål. Det bör även anställas fler poliser, utredare och åklagare som arbetar specifikt med arbetsmiljöbrott. Vad som ovan anförts om att stärka rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6.4 Inför en arbetsmiljöbalk Ytterligare en orsak till att relativt få dödsolyckor leder till åtal är den utspridda lagstiftningen, vilket försvårar utredningsarbetet. Straffbestämmelser finns i tredje kapitlet , samma kapitel som mord. För att veta vad som utgör ett brott måste man dock läsa i dels arbetsmiljölagen, dels (). Sammantaget bidrar den utspridda lagstiftningen till att utredandet av arbetsmiljöbrott försvåras och relativt få åtal väcks. I tar det att utreda en arbetsplatsolycka med dödlig utgång. I är den genomsnittliga handläggningstiden omkring hälften så lång. Dessutom är rättsläget betydligt tydligare än i . Det beror på flera faktorer. För det första är den norska lagstiftningen mer enhetlig än den svenska. I finns en egen arbetsmiljöbalk, vilket underlättar utredningsarbetet. För det andra finns det ett strängare personligt ansvar för arbetsgivare. Arbetsgivaren kan straffas personligen om den varit oaktsam enligt sina skyldigheter. Det gör det enklare att ställa arbetsgivare till svars efter arbetsplatsolyckor med dödlig utgång. Detta har bl.a. resulterat i ett antal viktiga principiella domar som klargör rättsläget. Sammantaget ger norsk lagstiftning och rättspraxis bättre arbetsredskap för polis och åklagare när de ska utreda allvarliga arbetsmiljöbrott och ställa arbetsgivare till svars (Dagens Arbete 2021‑02‑04). anser att bör ta intryck av norsk lagstiftning och rättspraxis i syfte att bl.a. korta utredningstiderna vid arbetsmiljöbrott. Bristerna i svensk lagstiftning har bl.a. påtalats av . Jarlås, senior miljöåklagare på riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål (REMA). Jarlås menar att lagstiftningen bör ändras i syfte att underlätta utredandet av arbetsmiljöbrott. Han drar paralleller till miljölagstiftningen och den miljöbalk som infördes , där flera olika lagar fördes in i en balk med fokus på den yttre miljön. Enligt Jarlås har det underlättat utredningen av miljöbrott avsevärt. Jarlås föreslår att det bör införas en arbetsmiljöbalk i syfte att åstadkomma en mer enhetlig lagstiftning för arbetsmiljön (Dagens Arbete 2021‑01‑18, Arbetarskydd 2021‑08‑25). anser att det är ett bra förslag. Det bör införas en arbetsmiljöbalk i syfte att åstadkomma en mer enhetlig lagstiftning för arbetsmiljön och underlätta utredandet av arbetsmiljöbrott. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6.5 Inför ett striktare arbetsmiljöansvar Dagens arbetsplatser ser inte ut som de en gång gjorde när lagarna skrevs. En rad olika arbetsgivare är inblandade i minsta lilla projekt. Det är lätt för en byggherre, en generalentreprenör eller ett storföretag att inte behöva ta ansvar för vad underentreprenörer och andra företag gör och inte gör på en arbetsplats. Effekterna av de otydliga ansvarsförhållandena har visat sig . Företag har gått fria efter arbetsplatsolyckor med dödlig utgång. Ingen har kunnat ställas till svars. Ett mer generellt ansvar för hela arbetsmiljön för en byggherre, eller för den som har full rådighet över t.ex. en fabrik eller ett visst område, skulle ställa högre krav och minska möjligheterna att komma ifrån eget ansvar. Enligt miljöåklagare . Jarlås bör man överväga att införa ett striktare arbetsmiljöansvar för den som ytterst tjänar pengarna på arbetet som utförs. Ett sådant ansvar medför, enligt Jarlås, mer krav och kontroll av säkerheten på våra arbetsplatser och leder till ökad säkerhet för arbetstagarna (2021‑01‑18, Arbetarskydd 2021‑08‑25). anser att det är ett bra förslag. Arbetsmiljöansvaret bör förtydligas så att det tydligt framgår att den arbetsgivare som har huvudansvar för en arbetsplats också har ansvar för arbetsmiljön för samtliga arbetstagare som arbetar där – oavsett arbetsgivare. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.6.6 Straffsanktioner när skyddsombud utestängs Av 6 kap. 4 § framgår att skyddsombud ska delta vid planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar, arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsorganisation liksom vid planering av användning av ämnen som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Skyddsombud ska vidare delta vid upprättande av handlingsplaner enligt 3 kap. 2 a §. Enligt flera fackförbund, däribland , efterlevs inte lagen i tillräckligt hög utsträckning. Många skyddsombud vittnar om att de utestängs från planering och riskbedömningar. Därmed riskerar allvarliga brister i arbetsmiljön att inte uppmärksammas och åtgärdas. Det ökar risken för tillbud och olyckor, i värsta fall med dödlig utgång. ser mycket allvarligt på att skyddsombud hindras från att utföra sitt uppdrag. För att komma till rätta med problemet har föreslagit att ska kunna utdöma straffsanktioner om skyddsombud inte tillåts vara med vid riskbedömningen på det sätt lagen föreskriver. Rätten till eventuellt skadestånd till den fackliga organisationen ska kvarstå. anser att det är ett bra förslag. ska kunna utdöma straffsanktioner mot arbetsgivare om skyddsombud inte tillåts vara med i riskbedömningen enligt 6 kap. arbetsmiljölagen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.7 förslag till ny regelstruktur 2016 inledde ett arbete för att förändra regelstrukturen för föreskrifter och allmänna råd – de regelverk som styr arbetsmiljöarbetet i . 2020 presenterade sitt förslag till ny regelstruktur. Förslaget är omfattande och är mer av en regelreform till sitt innehåll. Nuvarande omkring 70 föreskriftshäften (AFS) har brutits upp, och samtliga föreskrifter och allmänna råd har sorterats om enligt en ny struktur i 14 nya föreskriftshäften eller sållats bort. Målet med den nya strukturen är enligt att det ska bli lättare att ”överblicka, hitta och förstå reglerna”. Förslaget på en ny struktur för föreskrifter och allmänna råd var ute på remiss . har gått igenom och analyserat samtliga remissyttranden. Därefter ska myndigheten ta ställning till vilka justeringar som ska genomföras. ambition är att de nya föreskrifterna ska träda i kraft . Kritiken mot förslag till ny regelstruktur har varit omfattande från såväl fack som arbetsgivarorganisationer. I en gemensam skrivelse till , daterad , riktar arbetsmarknadens parter skarp kritik mot såväl arbetsprocessen med den nya strukturen som själva förslaget. Arbetsprocessen beskrivs som orimligt tidskrävande och förslaget kritiseras för att vara otydligt och svårläst, vilket leder till ett oönskat tolkningsutrymme. Parterna riktar även kritik mot att , under processens gång, vägrat att lyssna på parterna som av benämns som ”intressenter”. LO är en av de remissinstanser som är mest kritiska till förslag. I sitt remissyttrande framhåller LO att ”regelsystemet i den nya regelstrukturen blir mer, inte mindre, svårorienterat”. LO konstaterar vidare att den ”föreslagna regelstrukturen osynliggör skyddsombudens roll, arbetstagarnas rätt till inflytande och regelverkets samverkanskrav enligt AML 6 kap. Maktbalansen mellan arbetsgivare och arbetstagare påverkas därmed negativt”. LO:s kritik mot förslag till ny regelstruktur sammanfattas i en debattartikel undertecknad av LO:s ledning: Sammantaget är hela arbetet med och förslaget på ett nytt regelverk i sig ett misslyckande av stora mått. Det är en bredsida mot partsmodellen och skulle leda till ökad otrygghet på arbetsmarknaden och det accepterar vi inte. Vi avstyrker därför förslaget i sin helhet och hoppas nu att även regeringen agerar och att förslaget slängs i papperskorgen. Vi kräver att arbetet görs om och görs rätt. måste i grunden se över sina arbetsmetoder och inkludera arbetsmarknadens parter i högre utsträckning så att parternas kunskap och kompetens om medlemmarnas arbetsplatser faktiskt tas tillvara. Bara så kan en nödvändig översyn av regelstrukturen för arbetsmiljö genomföras som gagnar både arbetsgivare och arbetstagare. (SvD .) , jurist på fackförbundet som utrett förslag för LO:s räkning, konstaterar i en debattartikel att det bästa vore ”att göra ett stort omtag och i samverkan med arbetsmarknadens parter identifiera och skapa en samsyn på vad som behöver förändras och hur det bäst uppnås. Ledstjärna för det arbetet bör vara ändamålsenlighet för att så långt som möjligt skydda arbetstagares liv och hälsa” (Arbetarskydd ). ser mycket allvarligt på den kritik som riktats från arbetsmarknadens parter mot förslag till ny regelstruktur. Vi delar fackens farhågor och anser att bör hörsamma parternas synpunkter i den fortsatta processen. Regeringen bör verka för att , i den fortsatta processen med myndighetens förslag till ny regelstruktur, ska ta hänsyn till parternas synpunkter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4 Bättre arbetstider för ett mänskligare arbetsliv Full sysselsättning är ett centralt mål för ekonomiska politik. Men det räcker inte att alla som vill och kan arbeta har möjlighet till det. Goda arbetsvillkor är ett minst lika viktigt mål för vår politik. I praktiken går dessa strävanden hand i hand. En ekonomisk politik för full sysselsättning gör det också lättare att arbeta politiskt och fackligt för bättre arbetsvillkor. Dagens arbetsliv präglas för många människor av ökad intensitet, stress och högt tempo. har arbetsplatserna slimmats och effektiviserats i stor utsträckning. De som har jobb har ofta svårt att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap, familj och fritid – tiden räcker inte till.