mot · H8024032 · 2021-04-30 00:00:00 — Att hyra sin bostad är, på en väl fungerande marknad, förenat med flexibilitet vad gäller tid och plats. Båda upplåtelseformerna har en viktig roll på bostadsmarknaden och i livets olika skeden. Vi vill självklart att individer ska kunna ta sig in på bostadsmarknaden men vi vill också att de ska kunna välja, om de vill köpa eller hyra. Det behöver bli enklare att bygga bostäder. De omfattande regler som finns kopplade till bostadsbyggande och som på många sätt hindrar bostadsbyggandet har utretts men de konkreta och faktiska förändringarna har uteblivit. Kraftiga regelförenklingar behöver skyndsamt verkställas. Därtill bör de alltmer detaljerade detaljplanerna ersättas av enklare byggplaner. Det behöver även gå snabbare att bygga. Staten behöver ta sitt ansvar och inte försena byggprocessen. En tjänstegaranti, där den enskilde är garanterad service inom , bör utfärdas då handläggning hos det offentliga krävs för byggande. Så som vid lantmäteriförrättning eller bygglov. 8.2.2 Gör det enklare att köpa och hyra bostad Det behöver bli enklare att köpa en bostad. En oberoende utredning bör titta på de befintliga kreditrestriktionerna och titta på hur de kan förändras för att de inte i onödan ska stänga människor ute. Bolånetaket bör höjas till som ränteavdraget på blancolån bör tas bort. Det behöver även bli enklare att hyra en bostad. Inom ramen för en bred bostadspolitisk överenskommelse bör hyressättningen också i det befintliga beståndet ses över. Transparensen behöver öka genom offentlig hyresstatistik och kötid bör inte som näst intill ensam variabel få styra tilldelningen av hyresrätter. Hushållens faktiska värdering av bostäderna bör få större inflytande. 8.3 Bra infrastruktur i hela Tiotusentals svenska företag är beroende av att deras varor kan transporteras och deras tjänster kan förmedlas över hela och internationellt. Miljoner arbetspendlande svenskar förlitar sig på en fungerande infrastruktur. Vägar, järnvägar, flygplatser och farleder är därmed centralt för jobb och tillväxt i hela landet. Det är många som tvingas leva med konsekvenserna av bristerna i den svenska infrastrukturen: tågpendlare som inte vet om tågen kommer enligt tidtabellen och bilister och yrkeschaufförer som kör på dåligt underhållna vägar. Det påverkar enskildas vardag, men även samhällsekonomin i stort när människor inte kommer till varken jobb eller dagishämtning eller när företag inte kan leverera sina varor inom avtalad tid. Problemen med svensk infrastruktur är välkända. Majoriteten av alla större projekt blir kraftigt fördyrade och mycket försenade. har en stor underhållsskuld och de projekt beslutade om 2018 är underfinansierade. Trots problemen verkar regeringen helt ointresserad av att ta det samlade greppet kring svensk infrastruktur som behövs. För att komma till rätta med situationen, och dra nytta av alla möjligheter med framtidens infrastruktur, krävs att politiken gör upp med den förlegade och förenklade debatten där olika färdslag ställs mot varandra. vill i stället utforma en modern och hållbar infrastrukturpolitik med fokus på jobb, pendling och tillväxt som med hänsyn till skattebetalarnas pengar inkluderar alla färdslag och som fungerar i hela landet. I den här vårmotionen presenterar vi fem politiska ingångar för en sammanhållen infrastrukturpolitik. vill rusta att köra fossilfritt. bör ta täten för den snabbaste utbyggnaden av laddinfrastruktur i världen. Familjer och företag ska känna trygghet när de köper en eldriven bil, buss eller lastbil – att den ska gå att ladda i hela landet. Arbetet med att elektrifiera landets regionala flygplatser ska prioriteras för att kunna ställa om till ett fossilfritt inrikesflyg . Laddinfrastrukturen i våra hamnar måste byggas ut. vill att samhällsekonomisk nytta ska vara vägledande i infrastrukturpolitiken. Vi vill därför binda ihop olika färdslag för att stärka pendlings- och godsflöden. Forskning visar att det mest lönsamma är oftast att rusta, vårda och bygga ut redan befintlig infrastruktur. Det måste komma före att spendera 350–på nya höghastighetsbanor. vill fokusera på att förbättra de svenska vägarna, vars standard kommer att vara lika viktig när bilarna går på el. Dessvärre har underhåll och investeringar i vägtrafikens behov negligerats . Det vill vi ändra på genom ökade resurser till vägunderhåll. Hastigheten på alla statliga vägar där hastigheten sänkts på grund av dåligt underhåll bör återställas. Vi vill också stärka viktiga stråk så att de klarar tyngre lastbilar. vill rusta befintlig järnväg och uppgradera det befintliga stamnätet. Det innebär en politik som stärker befintlig järnväg genom satsningar på underhåll, som färdigställer påbörjade projekt – som exempelvis Ostlänken och – och som bygger nya spår där det bäst behövs, inte minst kring de större städerna. Det långsiktiga målet bör vara att kunna köra tåg på viktiga stråk i hela . vill se över organisation och arbete. Dagens miljardrullning där en majoritet av alla större infrastrukturpolitiska projekt blir dyrare än planerat och därtill försenade måste stoppas. Vi vill skapa en effektivare organisation som ökar sin förmåga att hålla sig inom beslutade kostnadsramar. [1] Källa: , och egna beräkningar. Att antalet sysselsatta skulle ha varit oförändrat vid ett lägre arbetskraftsdeltagande torde vara orealistiskt varför en sämre placering än 18 skulle ha varit ett mer sannolikt utfall, även om arbetskraftsdeltagandet utvecklats som EU-snittet .