mot · H9023511 · 2021-10-05 00:00:00 — För att utvinning ska bli möjligt behövs en ökad acceptans hos markägaren och hos lokalbefolkningen. Vi vill därför se en höjning av mineralavgiften som den del av mineralavgiften som tillfaller staten bör gå till lokalsamhället vars närmiljö påverkas. Miljön ser inte likadan ut i vare sig eller EU. Därför måste det lokala inflytandet och bestämmandet över miljön stärkas. Nationell detaljreglering och EU-lagstiftning utan möjlighet till lokalt inflytande, eller hänsyn till den skiftande naturen i EU, kommer med stora risker, eftersom det minimerar inflytande de som bäst känner till området. finns en uppsjö av riksintressen som i vissa fall omöjliggör eller försvårar utbyggnad av till exempel förnybar energi. Vi vill att alla riksintressen inventeras i syfte att utreda kring vilka ett lokalt inflytande kan införas, i syfte att öka flexibiliteten i tillämpningen. Dessutom kommer vi fortsätta att verka för att EU-lagstiftning tar hänsyn till medlemsstaternas olika utgångslägen och skiftande naturer. För att vi ska gå mot ett mer hållbart samhälle behöver skattepolitiken vara långsiktigt hållbar. Att beskatta utsläpp av växthusgaser och miljöförstöring är därför viktigt för att klara av klimatomställningen. För att stärka svensk konkurrenskraft och bidra till fler jobb är det viktigt att detta kombineras med sänkta skatter på jobb och företagande. vill fortsätta växla höjda skatter på miljöförstöring mot sänkta skatter på jobb och företagande. Därför vill vi fasa ut alla nedsättningar som finns av koldioxidskatten, men inte på bekostnad av branschers konkurrenskraft. En utfasning behöver därför gå hand i hand med sänkta kostnader för branscher som påverkas, eller någon annan form av kompensation som hjälper till att ställa om. Det totala kostnadstrycket för branschen ska med andra ord inte höjas, men alla företag och branscher måste betala fullt pris för sina utsläpp. De nuvarande miljöskatterna behöver utvärderas i syfte att stärka miljöstyrningen och minska de delar som inte styr mot en mer miljövänlig konsumtion. De miljöskatter som i utvärderingar inte har någon, eller liten, miljöstyrande effekt bör antingen växlas mot bredare skattebaser eller göras om för att få en starkare miljö- och klimatstyrande effekt. Det bör även göras en grundlig översyn av skatter som kan motverka övergången till en mer cirkulär ekonomi. Människors möjligheter att resa, träffas, handla och möta nya kulturer utvecklar oss som individer och samhälle. Företagens möjligheter till tillgängliga, prisvärda och hållbara transporter är avgörande för tillväxt och konkurrenskraft Det ställer stora krav på att framtidens transportsystem är hållbart. kommer därför fortsatt driva på för att EU:s koldioxidstandarder för vägtransporter skärps, samt att andelen förnybara drivmedel ökar. Framtidens transportsystem kommer till skillnad från dagens till stor del att vara autonomt och integrerat i vårt elnät, både som energireserv och som energianvändare. Det ställer krav på goda laddmöjligheter över hela samt en väl utbyggd vätgasinfrastruktur. En nationell plan måste tas fram för att identifiera kritiska stråk för utbyggnad av laddmöjligheter och vätgasinfrastruktur, och det bör utredas hur bränslecellståg och vätgasdrivna färjor kan nyttjas och upphandlas för drift i . När staten upphandlar trafikavtal måste de ställa tydliga och teknikneutrala miljökrav för att säkerställa att miljömål nås för samtliga transportslag utan att merkostnaden för omställningen drabbar enskilda regioner. Det är viktigt att komma ihåg att det primära är att det är utsläppen som ska bort, inte transporterna. Därför är det av stor vikt att lagstiftningen till så stor del som möjligt är teknikneutral, för att möjliggöra innovation och nytänkande. betalar landsbygdsbor hög skatt, men har inte ett kollektivtrafikutbud som matchar nivån på skatten. Här kan digitalisering, automatisering och elektrifiering innebära en stor mobilitetsökning för landsbygden. Självkörande elbilar och större nyttjande av anropsanstyrd kollektivtrafik skapar en större flexibilitet. Efter coronakrisen lär våra resmönster förändras, i samband med att fler väljer, och kommer kunna, att jobba hemifrån . Det skapar större arbetsmarknadsregioner, som i sin tur kräver en översyn och utbyggnad av transportsystemen. Moderna cykelstråk och en väl utbyggd kollektivtrafik i och mellan städer är effektiva verktyg för att minska bullret och trängseln eftersom det kan få fler människor att välja andra transportsätt framför bilen, vilket är nödvändigt för att minska växthusgasutsläppen. Fler nya cykelleder inom och mellan orter bör därför rustas upp och anläggas , och regelverket för att bygga cykelleder förenklas. Trängselskatt är en finansieringskälla som visat sig vara effektiv. De stadsområden som vill införa trängselskatt för att finansiera utbyggnad av kollektivtrafik och modern infrastruktur bör därför tillåtas att göra det. Postnummer ska inte avgöra en människas levnadsöde. Vi vill ha ett där det är möjligt att bo och verka i hela landet; i städer, mindre orter och på landsbygden. Olika områden har dock olika strukturella förutsättningar och står inför olika utmaningar. Att skapa ett tryggt samhälle är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. Utan trygghet kan inte människor leva en tillstymmelse av det liv de vill leva. Oavsett din livssituation ska du känna dig trygg i . Kvinnor ska inte behöva välja alternativa vägar hem , företagare ska inte behöva vara rädda för rånrisken och människor på landsbygden ska veta att polisen kommer om något händer. Det finns ingen snabb och enkel lösning för att öka tryggheten. Det krävs ett långsiktigt och målmedvetet socialt arbete som minskar rekryteringen. Detta i kombination med ökade resurser till brottsbekämpande myndigheter, fler poliser i yttre tjänst över hela landet, ökad och bättre samverkan mellan myndigheter, nya utredningsverktyg och mer resurser till de rättsvårdande myndigheterna kommer att trycka tillbaka den brottslighet som finns. För att skapa trygghet och möjligheter för alla i behöver områden ha tillgång till likvärdig service. Att skolan är bättre i innerstaden än i utsatta områden är ett exempel på hur utanförskapet förstärks, ett annat är antalet närvarande poliser sett till antalet brott och ett tredje tillgången till vård. Tyvärr tar sig alltför många satsningar på området sig uttryck av kortare projekt, medan det som verkligen är avgörande är att de grundläggande funktionerna i en kommun eller region fungerar lika väl i dessa områden som i andra delar. Ett helhetsgrepp behöver tas för att lösa utmaningarna i de utsatta områdena, därför bör det tas fram en nationell strategi för att dessa områden blir säkra och trygga boendemiljöer. Vi vill också se en jämförande genomlysning av nivån på offentliga grundläggande funktioner i utanförskapsskapsområden och innerstad. Inte minst kvaliteten i skolan bör ingå, då det är en avgörande del i att lyfta unga människor, skapa framtidstro och vara början på en livsresa. Genomlysningen ska ge beslutsfattare bättre möjlighet att se var de grundläggande offentliga funktionerna brister och därmed behöver förbättras. Det måste finnas saker som sjukvård, skola bredband, telefoni, postväsende och en väl underhållen infrastruktur över hela landet. En dåligt underhållen landsväg är dels en fara för dess trafikanter, dels dålig ur miljö- och klimatperspektiv. Vi vill därför långsiktigt se kraftiga förstärkta resurser till underhåll av vägar på landsbygden och järnvägar, för att garantera att dagens infrastruktur håller måttet. Fortsatt stöd till utbyggnad av digital infrastruktur är av stor vikt. Det offentligas kärnuppgifter – i form av bland annat vård, skola, omsorg och polis – behöver vara tillgänglig och av god kvalitet för alla medborgare. För att öka tryggheten, minska utanförskapet och långsiktigt minska det offentligas kostnader behöver det förebyggande sociala arbetet öka. Ett effektivt förebyggande arbete kan motverka att unga personer lockas till kriminalitet, precis som ett bra förebyggande arbete kan förbättra arbetsmiljön, vilket har en positiv effekt på antalet sjukskrivningar. För att få mer resurser till förebyggande insatser och öka innovationstakten i offentlig sektor är det viktigt att också låta privata aktörer bidra. Ett sätt att öka det förebyggande arbetet är via ersättningsmodellen sociala utfallskonstrakt, som är ett sätt att kanalisera engagemang från företag och civilsamhälle. Sociala utfallskontrakt innebär att offentligt och privat kapital investeras i förebyggande åtgärder och att den som utför arbetet blir ersatt för hur väl måluppfyllelsen är. Detta sätt att få mer investeringar och innovationer som bidrar till att stärka det förebyggande arbetet kan användas för alla typer av sociala och förebyggande arbete. Vi vill skapa ett nationellt centrum för utveckling av denna modell, bland annat för att förbättra resultatmätningar och för att samla och sprida kunskap om den. Det är också viktigt att identifiera lagstiftning som försvårar för kommuner att använda sig av sociala utfallskontrakt bör ses över. En trygghet som politiken varken kan eller bör skapa är den sociala trygghet som människors deltagande i civilsamhället skapar; de små gemenskaper som vi frivilligt väljer att ingå i är av yttersta vikt för att skapa ett gott och tryggt liv över hela . Civilsamhällets roll för social rörlighet och minskat utanförskap är oerhört viktigt och kan inte nog understrykas. Civilsamhället måste få verka fritt för att utvecklas, och politiken behöver ha goda anledningar för att reglera och styra det. Däremot måste politiken ibland stötta civilsamhället. Det görs via enkla och transparenta regelverk, genom att i tidiga skeenden bjuda in civilsamhället till dialog och genom att skapa goda villkor för alla att delta i civilsamhället. Bredd- och barnidrotten bör premieras högre och det offentliga bör ha välgrundade skäl för att ta över verksamhet som det civila driver. En bättre fungerade offentlig sektor Det offentligas uppdrag och storlek Den enskilda människan utgör samhällets minsta och viktigaste byggsten. Det offentliga ska därför utformas för att lyfta och hjälpa den enskilda. Det är viktigt att påpeka att det offentliga inte är samhället, eftersom samhället är så mycket större. gäller dock inte alltid detta, utan människor drabbas i allt för stor utsträckning av stelbenta offentliga system. Myndigheter och kommuner behöver därför i högre grad samverka för att ge den enskilda bästa möjliga service. Människor ska ha valfrihet och kvalitet i välfärden i alla kommuner, och i hela ska det vara möjligt för personal eller företag att utmana det offentliga om drift av olika verksamheter, vilket även har den positiva effekten att det ökar möjligheten till karriär och företagande för kvinnor inom offentlig sektor. gör det offentliga alltför mycket som inte ingår i dess kärnuppgifter. Det offentliga ska utforma spelregler och se till att dessa efterlevs. Mer av det offentligas kraft och resurser behöver läggas på att garantera människors och företags trygghet, beivra brott och fusk samt motverka att oseriösa aktörer utnyttjar regler och system, och mindre kraft på att konkurrera med näringslivet. Det offentliga ägandet och åtagandet bör minska. Ett tydligt sådant exempel är den uppsjö offentligt ägda bolag som konkurrerar med det privata näringslivet, inom områden som inte tillhör kommunernas huvudsakliga verksamhet. Offentliga utförare ska som regel inte agera på den konkurrensutsatta marknaden och bidra till osunda konkurrensvillkor. För att motverka detta behöver konkurrenslagstiftningen skärpas och bör ha som en prioriterad uppgift att utreda fall där offentliga aktörer konkurrerar mot privata företag. Vidare bör både staten och kommuner göra genomlysningar av sina bolagsportföljer och avyttra hela eller de delar av bolag som med fördel kan bedrivas av andra aktörer. Välfärdsfusket uppskattas till mångmiljardbelopp. Att kriminella personer skor sig på det som ska gå till de mest utsatta i samhället är inget annat är förkastligt. Myndigheter behöver ha bättre verktyg för att förhindra och beivra den här typen av brottslighet, och polisen behöver avlastas för att kunna koncentrera sig på annan brottslighet. Det bör därför utredas om ska ta över ansvaret från polis och åklagare att utreda brott mot våra gemensamma försäkringssystem, likt som har ansvar att utreda skattebrottslighet. behöver sekretessbestämmelser inom och mellan myndigheter ses över och uppdateras för en effektivare brottsbekämpning. Ett effektivt och rättvist skattesystem Det är människor och företag, inte det offentliga, som skapar och utvecklar ett lands ekonomi och genom det förutsättningar för en stark välfärd. Det finns därmed inget egenvärde i att ta ut skatter, utan skatter ska, förutom i vissa punkt- och miljöskattefall, tas ut för att finansiera det offentliga åtagandet. De skatter som tas ut bör vara lättförståeliga, uppmuntra människor till att arbeta, göra det enkelt att starta och driva företag samt styra mot ett mer hållbart och klimatsmart samhälle. För att öka näringslivets och människors frihet behöver skattetrycket därför sänkas. Därtill måste det vara så enkelt som möjligt att göra rätt för sig. bör därför kontinuerligt arbeta för minskad skatteadministration för privatpersoner, företag och offentliga aktörer. De skattesänkningar och avdrag som genomförts har varit viktiga. De har kraftigt ökat människors frihet och gjort mer konkurrenskraftigt. De har steg för steg sänkt ett av världens högsta skattetryck och minskat mängden olagligt arbete och skattefusk som de mycket höga skatterna på arbete gav upphov till. Livspusslet har blivit enklare för människor och företag har kunnat växa snabbare på grund av ett lägre kostnadstryck. För att fullt ut möjliggöra den potential och innovativa skaparglädje som finns hos människor och företag behöver framtida skatteförändringar bidra till att skatterna blir lägre och skattesystemet som helhet blir lättare och mindre krångligt. Långsiktiga förutsättningar och enkla regler gynnar näringsliv och företag, som det förenklar och stärker människors drivkrafter. kommer därför agera för ett lägre skattetryck och verka för att nya skatteförändringar i så hög utsträckning som möjligt är enkla och leder till ett mer effektivt skattesystem. Den offentliga ekonomin i allmänhet, och kommunernas ekonomi i synnerhet, kommer prövas hårt framöver. En större andel äldre i relation till de som arbetar i kombination med våra medicinsktekniska framsteg skapar tryck på välfärdssystemen. Detta i kombination med att raven på välfärden ständigt ökar och offentlig sektor har svårt att öka sin produktivitet på samma sätt som delar av näringslivet skapar stora utmaningar. Detta, i kombination med en relativt hög arbetslöshet, en dåligt fungerade integration och en välfärd som är hårt sliten av coronakrisen gör att står inför stora ekonomiska utmaningar framöver. som många kommuner går med stora överskott så har andra stora strukturella utmaningar. För många av kommunerna med sämst ekonomi finns små möjligheter att påverka detta genom förändringar i den kommunala verksamheten, då man i många fall redan genomfört de förändringar som är möjliga utan att missköta sitt åtagande mot kommuninvånarna. Det leder till en ekonomisk ojämlikhet mellan kommuner och stor skillnad i skattenivå som följd. Att ytterligare höja kommunalskatten för att finansiera underskott och verksamhet är inte önskvärt. Skatten ofta är högre i kommuner med underskott och på landsbygden, som den offentliga servicen ofta är lägre i dessa kommuner. Om skatten fortsätter höjas i dessa kommuner riskerar konflikter mellan stad och land, samt lågskatte- och högskattekommuner, att tillta. För dessa hårt ansträngda kommuner, med stora strukturella utmaningar, kommer det kommunala inkomst - och kostnadsutjämningssystemet och staten behöva spela en stor roll även framöver. Det är viktigt att ha med sig att mer resurser generellt, inte per definition innebär högre kvalitet. Det finns stor effektiviseringspotential i kommunsektorn, och i många fall kan verksamheter förbättras utan att mer resurser skjuts till. Men effektiviseringar ska inte ske genom att tvinga sönderstressad personal att jobba snabbare – utan genom bättre ledarskap, ökad digitalisering och ett större fokus på kärnuppgifterna. Att förbättra kvalitetsjämförelseverktyg mellan kommuner är också ett viktigt verktyg för att kunna öka lärandet mellan kommuner. För långsiktigt bättre ekonomi i kommuner behöver möjligheterna till ekonomisk planering förbättras. Kommunchefer och kommunpolitiker vittnar om att den stora ökningen av riktade statsbidrag kraftigt försvårar möjligheten till långsiktig ekonomisk planering. Små privata välfärdsaktörer har inte tiden eller resurserna att söka riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen detaljstyr verksamhet och fråntar de med bäst kunskap om verksamheten makten, som de skapar en ryckighet i politiken eftersom bidrag ständigt kommer till, tas bort och skiftar syfte. Vi vill därför omvandla en stor del av de riktade statsbidragen till generella statsbidrag under nästa mandatperiod. De riktade statsbidrag som kvarstår vill vi i högre grad ska utgöras av resultatbaserade ersättningar, likt kömiljarden. Eftersom resultatbaserade ersättningar inte bedömer tillvägagångssätt utan resultat. Med större andel generella och resultatbaserade bidrag är vi övertygade om att kommuners möjligheter till långsiktigt ekonomisk planering kraftigt kan förbättras. Är det något coronakrisen tydligt visat så är det behovet av en stark statlig ekonomi med ordning och reda på finanserna. För att säkra de statliga finanserna inför framtida kriser ser vi ett behov av att i bred parlamentarisk enighet stärka det finanspolitiska regelverket och strama upp budgetprocessen – helt enkelt förbereda de offentliga finanserna inför nästa ekonomisk kris. ingångar i sådana samtal är att kraven för när kan ta budgetdrivande beslut och för att höja utgiftstaket skärps, samt att Finanspolitiska rådets uppgift breddas till att även granska oppositionspartiernas skuggbudgetar. Alireza Akhondi (C) Aphram (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C)