mot · H9024030 · 2021-10-05 00:00:00 — Så får vi ordning på – Klimat och energi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra klimatnyttan av export och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara ett mål för det svenska klimatarbetet att öka exportens klimatnytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att det införs ett minimipris på utsläpp av koldioxid i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en nystart för FN:s klimattoppmöten med finansministrarnas närvaro och förhandlingar om ett globalt minimipris på utsläpp av koldioxid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska verka för att fler länder skärper sina åtaganden i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU använder sin klimatdiplomati för att andra länder ska skärpa sina nationella åtaganden enligt , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett nytt ramverk för internationellt samarbete och klimatinvesteringar under artikel 6 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inrätta ett program för internationella utsläppsminskningar under artikel 6, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av klimatbistånd för att hjälpa fattigare länder att kunna prioritera klimatpolitik och genomföra långsiktiga åtgärder för att minska utsläppen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska öka andelen av bistånd som går till klimatrelaterade åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU ska prioritera klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skuldavskrivning ska kunna göras utifrån ett klimatperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka finansieringen till Industriklivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla och utveckla Fossilfritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera ett samarbete med andra länder kring CCS och bio-CCS, inklusive lagringsplats, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få en finansieringsmodell för både CCS och bio-CCS på plats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU:s system för handel med utsläppsrätter anpassas till användningen av CCS och bio-CCS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja rättsliga hinder för att möjliggöra storskalig CCS och bio-CCS i och EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra miljötillståndsprocesserna billigare, snabbare och mer effektiva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändringstillstånd ska vara huvudregel i miljöprövningsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kraven på bästa möjliga teknik vid miljöprövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet verksamheter som kräver individuell prövning för miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en ny gruv- och mineralstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en mer modern och rättssäker tillståndsprocess för gruvnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och förtydliga minerallagens ställning i miljötillståndsprocesserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till SGU att göra en särskild kartläggning över kritiskt viktiga metaller och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort dubbelbeskattningen av deponier för gruvnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av teknikneutral laddinfrastruktur för personbilar i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av teknikneutral laddinfrastruktur för tunga transporter i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa grönt bränslestöd för att stimulera utvecklingen av hållbara biobränslen och vätgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och utveckling av och investeringar i alternativa gröna bränslen för transporter och industrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa utsläppskraven på personbilar på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skrotningspremie och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett energipolitiskt mål om fossilfri energiproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planerbara kraftslag ska få betalt för de viktiga tjänster de tillför elsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna den svenska kärnkraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör fatta beslut i frågan om slutförvar av använt kärnbränsle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att finansiera minst en forskningsreaktor under nästa mandatperiod, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att utveckla SMR-teknologi i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra nödvändiga ändringar i i syfte att skapa möjligheter för små modulära reaktorer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiativ bör tas för att tillsammans med andra kärnkraftsnationer inleda ett samarbete för utvecklandet av små modulära reaktorer och kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den svenska skogens klimatnytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka användningen och produktionen av inhemska biodrivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom substitution ersätta fossilbaserade produkter och energi med fossilfria alternativ från skogsnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den totala arealen skogsmark som är undantagen från skogsbruk inte ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den enskilda skogsägarens rätt att bruka skogen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en äganderättsutredning för de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör värna rätten till ett aktivt och hållbart skogsbruk, och detta tillkännager för regeringen. Vår gemensamma miljö är grunden för vår existens och för vår framtid. Det är bara vi människor som har möjlighet att ta ansvar för vår planet. Men det ansvaret måste tas med hänsyn till människan och aldrig utifrån föreställningen att människan är något främmande för naturen och miljön. Människan förvaltar och nyttjar naturen till gagn för oss själva. Här i har vi i hög grad byggt vårt välstånd på ett långsiktigt hållbart jord- och skogsbruk, mineraltillgångar och vattnets energi. Vårt ansvar för naturen är givet och sträcker sig in i den framtid då kommande generationer ska leva i och av naturen och de resurser som den erbjuder. Bland miljöfrågorna har klimatet en särställning. Det råder inget tvivel om att mänsklig aktivitet bidrar till jordens uppvärmning. Senaste bekräftar de tidigare rapporterna gällande det. Forskarna vet inte allt om klimatförändringarnas effekter men att kostnaderna för att göra ingenting förskräcker. ser vi tecken på att klimatförändringen, med högre medeltemperatur oftare och extremare väderhändelser. Genom att vänta ytterligare ökar kostnaderna eftersom klimatförändringarna blir större och en snabbare och dyrare omställning då kan bli nödvändig. En ambitiös klimatpolitik är en viktig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Ska vi lyckas med omställningen krävs optimism och tilltro till människans skaparkraft och teknikens möjligheter. står för denna hoppfullhet, men vi är inte naiva. Det behövs effektiva politiska styrmedel som minskar utsläppen och gör skillnad på riktigt. Lösningen på klimathotet ligger i att få mänsklig utvecklingskraft och innovation att arbeta tillsammans med välriktade regleringar. och en majoritet av partierna i riksdag står bakom det klimatpolitiska ramverket, med klimatmålen, klimatlagen och det . långsiktiga klimatmål fastställer att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. Det är en styrka i svensk klimatpolitik att det finns en bred enighet om ramverket. Det skapar en förutsägbarhet och långsiktighet som krävs för en skyndsam omställning och en framgångsrik klimatpolitik. Klimatfrågan är till sin natur gränsöverskridande. Därför är det svenska klimatmålet förankrat i ett globalt perspektiv. Miljömålsberedningen var enig om att nationella klimatmål inte får uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. Denna princip är helt central för att för att svensk klimatpolitik ska göra skillnad på riktigt. Men det är uppenbart att den nuvarande regeringens politik inte är tillräcklig. och konstaterar gång på gång att utsläppen minskar för långsamt för att vi ska nå klimatmålet. Regeringens politik präglas av ineffektivitet och symbolåtgärder, av kortsiktiga beslut som knappt minskar utsläppen i men definitivt inte i omvärlden. Med en genomtänkt klimatpolitik kan vi minska utsläppen och skapa förutsättningar för framtidens jobb. Ekonomisk tillväxt är ett villkor för en framgångsrik klimatomställning. Politiken måste därför ta vara på och uppmuntra – inte kväva – den innovationskraft och vilja att ställa om i hållbar riktning som finns hos människor och företag. tar ett helhetsgrepp om klimatpolitiken. Ska vi klara att elektrifiera våra transporter måste vi möjliggöra att mer metaller bryts. Ska vår industri klara att ställa om behövs enklare och snabbare tillståndsprocesser. Framförallt kommer omställningen att kräva mycket mer ren el – då kommer vi inte bara behöva mer förnybar el utan även mer kärnkraftsel. Skogen är en av viktigaste tillgångar. Ska vi minska användningen av fossilbaserade produkter måste ett aktivt och hållbart skogsbruk främjas. Enskilda skogsägare måste få bruka och förvalta sin skog och på så sätt bidra med till klimatomställnigen, naturvården och den biologiska mångfalden. Den här partimotionen behandlar framförallt klimatpolitik men även till stor del även vår energipolitik då tillgången till ren energi är helt avgörande för att vi ska klara ställa om vår industri och våra transporter så vi kan minska våra utsläpp. För fler förslag inom miljö- och klimatområdet hänvisar vi till våra separata kommittémotioner i Miljö- och jordbruksutskottet. För mer inom transportområdet hänvisar vi till våra separata kommittémotioner i . För mer inom närings-, industri- och energiområdet hänvisar vi till våra separata kommittémotioner i . Internationella satsningar för minskade utsläpp Globala klimatnyttan av svensk export En av grundprinciper i svensk klimatpolitik är att den ska bidra till att minska utsläppen globalt. Svensk industri fyller en viktig roll genom export av produkter med relativt låga utsläpp av koldioxid som tränger undan varor producerade med högre utsläpp i andra länder. bidrar svensk export till globala utsläppsminskningar. Men det saknas officiell statistik över den totala klimatnyttan som svensk export bidrar till. vill att utsläppen med hänsyn till exportens klimatnytta ska börja mätas och följas upp på samma sätt som mäter territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. På så sätt får vi bättre kunskap om hur svensk export bidrar till utsläppsminskningar globalt. En ny studie genomförd av Svenskt näringsliv med stöd av visar att svenska företag tack vare sin export bidrog till att minska utsläppen med koldioxid genom att tränga undan smutsigare produktion i andra länder. Det motsvarar ungefär hälften av totala utsläpp . För att kunna styra mot successivt ökad klimatnytta vill att preciserar ett mål för exportens klimatnytta, till exempel inom ramen för miljömålsberedningens arbete. Globalt minimipris på koldioxidutsläpp vill att ska ta initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp inför klimatmötet i och kommande klimattoppmöten därefter. Om en överenskommelse om ett gemensamt golv inte kan nås behöver länderna åtminstone enas om att alla länder ska sätta ett pris på utsläpp i någon form. Det finns ett starkt vetenskapligt stöd för ett globalt minimipris på utsläpp. FN:s klimatpanel lyfter fram det som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målet i . Beräkningar från Internationella energimyndigheten, IEA, visar att ett pris på en krona per kilo koldioxid skulle räcka för att halvera utsläppen till 2050. Förslaget har också lyfts av en rad tunga svenska ekonomer och klimatforskare i en färsk rapport från . Trots detta har bara ett 30-tal länder och delstater infört någon typ av beskattning av koldioxidutsläpp. I de flesta länder är det fortfarande helt eller nästan gratis att släppa ut koldioxid. Det är orimligt. Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp skulle ändra på detta och vara ett steg på väg mot principen att den som orsakar skador i miljön och på klimatet ska betala fullt ut för dessa. Det minskar också risken för att utsläpp flyttas mellan länder. Svenska företag slipper konkurrera med företag som inte behöver betala för sin klimatpåverkan. Ett globalt minimipris på koldioxid skulle framförallt göra förbränningen av kol olönsam. Kolet står för av världens totala energitillförsel och enligt IEA förväntas kolförbrukningen öka med till 2040. Att få kolet att stanna i marken är en nyckel till att hejda klimatförändringarna. Inom EU har arbetet med att fasa ut kol redan börjat genom EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, som sätter ett pris på utsläpp. Priset har ökat och gjort det olönsamt att elda kol. minskade användningen av kol med i . Det har inte tidigare gjorts några seriösa försök att komma överens om ett pris på utsläpp under FN:s klimatkonferenser. Vi menar att det är hög tid . Lika självklart som att klimatministrarna deltar på klimattoppmöten borde det vara att finansministrarna gör det. Minimipris på koldioxid i EU Ett steg på vägen mot ett globalt pris på utsläpp av koldioxid är att sätta ett minimipris på koldioxid inom EU. Trots att koldioxidskatt är ett av det mest kostnadseffektiva verktyget för att minska utsläppen är det endast elva av EU:s medlemsländer som har en nationell koldioxidskatt, inom de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Genom att införa ett minimipris på EU-nivå skulle det i praktiken innebära en utjämning av konkurrensförutsättningarna inom EU. har EU redan krav på minimiskatt på bland annat energi. Förslaget innebär alltså inte att EU ges beskattningsrätt. På EU-nivå ska det endast bestämmas vad själva prisgolvet ska vara. Det ska fortfarande vara möjligt för länder med redan högre koldioxidskatter att behålla dessa. Den svenska nivån på koldioxidskatten kommer alltså inte att påverkas av ett sådan beslut. Detta är ett steg på vägen till att få på plats ett globalt minimipris på koldioxid. Målet med klimatpolitiken, både för svenskt och europeiskt vidkommande, måste vara att sänka de globala utsläppen och bromsa den globala uppvärmningen. Åtgärder som minskar EU:s utsläpp på bekostnad av ökade globala utsläpp därför att företagen flyttar till länder med lägre miljökrav eller där använder sig av sämre miljöteknik är aldrig önskvärda. Därför måste EU vara ledande i den globala omställningen och genomförandet av . Men klimatambitionerna kan inte uppnås av EU på egen hand. EU:s klimatdiplomati behöver bli mer offensiv. EU behöver verka för att flera länder, särskilt med stora och växande utsläpp, ökar sina ambitionsnivåer. Vid COP26 i ska världens länder uppdatera sina klimatplaner. Då måste EU trycka på för att fler länder ska skärpa sitt åtagande. bygger på att parterna tar fram klimatplaner, som uppdateras . Klimatplanerna är åtaganden som säger hur mycket parterna ska minska sina utsläpp. Klimatplanerna ska sammantaget leda till att målet i nås. EU:s länder har ett gemensamt ambitiöst åtagande under . Här skiljer sig EU från andra stora utsläppsländer som inte har tillnärmelsevis tillräckligt ambitiösa åtaganden: som tillåts öka sina utsläpp till 2030, som inte har något åtagande alls och som i praktiken stått utanför . , och har aviserat att de ska höja sina ambitioner. Det är ingen garanti för att utsläppen faktiska minskar. Men det är en bottenplatta att bygga vidare på. EU är en stormakt på klimatområdet och har hög trovärdighet i frågan. EU behöver använda sitt inflytande och sin trovärdighet för att verka för att fler länder skärper sina åtaganden i genom att uppdatera sina klimatplaner I samband med COP26 är det viktigt att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete och klimatinvesteringar i artikel 6, som ersätter regelverket i Kyotoprotokollet, inte minst Clean Development Mechanism (CDM). CDM är ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken och bidrar till snabbt minskade utsläpp, ekonomisk utveckling och tekniköverföring i och till fattigare länder. CDM-mekanismen möjliggör för industriländer att investera i projekt för att minska utsläppen i andra delar av världen och att antingen avräkna de uppnådda utsläppsminskningarna mot de egna klimatmålen, eller att använda investeringarna som ett slags klimatbistånd. Investeringarna måste följa ett uppsatt regelverk och utsläppen verifieras av FN för att säkerställa additionalitet och undvika dubbelräkning. har använt klimatinvesteringar för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har inte räknat av utsläppsminskningarna mot det nationella klimatmålet. Men för att klimatmålet till 2045 och etappmålet till 2030 är det tillåtet att tillgodoräkna sig internationella klimatinvesteringar. I betänkandet ”Vägen till en klimatpositiv framtid” föreslår den Klimatpolitiska vägvalsutredningen att redan nu ska inrätta ett program för att genomföra internationella klimatinvesteringar i syfte att åstadkomma verifierade utsläppsminskningar i andra länder inom ramen för . Globala problem kräver globala lösningar och internationellt samarbete. domineras väldens energitillförsel av fossila bränslen, som står för av användningen. vill nu trappa upp stödet internationellt för att de fossila bränslena ska stanna i marken. Det är en förutsättning för att hålla uppvärmningen under två grader i linje med . är en av världens största biståndsgivare per capita. Men vi lägger en relativt liten andel på klimatbistånd, som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning än ska användas till insatser för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser genom att minska beroendet av fossil energi. Fattigare länder drabbas ofta hårdare av klimatförändringarna än rika länder. Men det finns en uppenbar risk att fattigare länder inte har resurser eller förmågan att prioritera klimatpolitiken. har fattigare länder i dessutom villkorat sina egna åtgärder med stöd från rikare länder. har därför ett ansvar att hjälpa fattigare länder att ställa om sina samhällen som de tillåts att göra samma välståndresa som gjorde. EU är världens största biståndsgivare och ger i bistånd för att motverka fattigdom och skynda på den globala utvecklingen. bör använda sin trovärdighet i biståndsfrågor för att säkerställa att klimatbistånd prioriteras i den gemensamma biståndspolitiken. Det krävs nya incitament för fler länder att göra sin del av den globala omställningen. För att ytterligare öka takten i fattigare länders klimatarbete och prissättning är kan skuldavskrivning genom internationella valutafonden, IMF, vara ett verktyg. Detta är en fråga som bland annat adresserats av Bidenadministrationen i och som även bör överväga. För ett land som vidtar verkningsfulla åtgärder för att långsiktigt minska utsläppen kan skuldavskrivning övervägas. Genom att skriva av länders skuld frigörs kapital inom länderna som kan användas direkt till fattigdomsbekämpning, ekonomiskt tillväxt och hållbar utveckling. Skuldavskrivning ska inte göras lättvindigt, men det är en effektiv metod för att möjliggöra ett mer gynnsamt ekonomiskt klimat i de fattigaste länderna och inte göra dem beroende av att andra länder gör investeringar i deras länder som skapar inlåsningseffekter i energisektorn, likt gjort i flera . Dessa skuldavskrivningar måste alltid villkoras med att landet i fråga inte genomför andra investeringar i fossil energi. Nya tekniker för industrins omställning och konkurrenskraft Det pågår ett omfattande arbete inom industrin för att minska utsläppen. Det manifesteras bland annat genom de många färdplanerna för fossilfrihet som branscher har presenterat. vill hjälp industrin att utveckla nya, innovativa klimatreformer som bidrar till ökad konkurrenskraft, minskade utsläpp i och visar vägen i det globala hållbarhetsarbetet. Genom nationella krav och krav på EU-nivå, framförallt EU:s system för handel med utsläppsrätter, ställs det höga krav på industrin att snabbt minska sina utsläpp. För att företagen ska klara av omställningen utan att tappa i konkurrenskraft behöver staten ta ett ansvar för att ge företagen bra förutsättningar. Industriklivet stöttar forsknings- och innovationsprojekt för nya utsläppssnåla tekniker i industrin. anser att industriklivet är ett viktigt verktyg för att långsiktigt stödja och skapa förutsättningar för industriens omställning. vill därför behålla och vidareutveckla stödet. Behåll och utveckla Fossilfritt Fossilfritt samlar en mängd aktörer: Företag, organisationer och lärosäten, som står bakom deklarationen att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Samarbetet är mycket uppskattat och har levererat färdplaner för att åstadkomma fossilfrihet inom fler än tjugo sektorer. Det har blivit ett sammanhållande nav för näringslivets omställning. Fossilfritt uppdrag löper . vill behålla och vidareutveckla Fossilfritt arbete med att hålla samman näringslivets klimatomställning. I synnerhet ser vi vikten av att rikta Fossilfritt arbete mot områden som är särskilt viktiga för omställningen, till exempel elektrifieringen.