ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024078 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fartkameror ska täcka mest trafikerade vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fartkameror, i likhet med norsk modell, ska låta överträdandet av hastighet räknat i genomsnittshastighet mellan två fartkameror ge böter och tillkännager detta för regeringen. Ju fortare det går på våra vägar, desto fler dör och desto större blir utsläppen. Lägre hastigheter är det enskilt snabbaste, billigaste och enklaste sättet att minska olycksfallen på våra vägar. Om alla följde hastighetsreglerna skulle runt 50 liv kunna sparas på våra vägar [1]. För tillfället är det tyvärr över hälften av bilister som kör fortare än hastighetsbegränsningarna och allra värst är det på motorvägarna[2], där avsaknaden av fartkameror är nästintill total. Lägre hastigheter ger också stora, snabba och billiga miljövinster. Om alla höll fartgränserna skulle de svenska utsläppen av koldioxid direkt kunna minska med [3]. började med så kallade genomsnittsmätningar, eller streknings-ATK på norska, 2009. Då hade man konstaterat att fartkamerorna som suttit uppe visserligen fick bilister att sakta ner, men att många därefter ökade hastigheten över fartgränsen igen. Syftet med att införa genomsnittsmätningar mellan två fartkameror var att se om man kunde få ner hastigheten över längre sträckor. Genom att klocka tiden det tar för en bil att passera mellan två fartkameror får man fram om bilisten kört lagligt – i genomsnitt. Enligt den norska motsvarigheten till , , har genomsnittsmätningar gett önskad effekt. Följden har blivit en halverad siffra när det gäller döda och skadade på de aktuella sträckorna. Dessutom har antalet bilister som bötfälls och blir av med körkortet också minskat. Med tanke på att optimal bränsleförbrukning hos en bil med förbränningsmotor sker vid hastigheter runt 70–/h och försämras väsentligt vid högre hastigheter[5], så är dagens fortkörningsnorm på våra motorvägar illavarslande för klimatet. Biltrafiken står för c: a koldioxidutsläpp[6] och vi har ett mål om att minska utsläppen från inrikes transporter jämfört med . Därför är minskningen av varje ton viktig. Och om hastighetsefterlevnaden ökas på mest trafikerade motorvägar är det inte tal om några fåtal ton, utan en minskning på hundratusentals ton koldioxid. Detta kommer inte att ensamt se till att klimatmålet uppnås, men tillsammans med elektrifieringen, bränslebytet och en minskning av bilkörningen samt en ökning av kollektivtrafikresor, cykling och gång, speciellt inom våra storstäder, är vi en bra bit på vägen. Axel (MP) [2] Holocher, S., & , H. (2019) Speeding. ESRA2 Thematic report Nr. project (E-Survey of Road users’ Attitudes). Bergisch Gladbach, : .
mot · H9024081 · 2021-10-05 00:00:00 — Miljö- och klimatvinster med ekologisk produktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det finns ett behov av ökade kunskaper om klimatvinsterna med ekologisk produktion, sett till den lägre kvävetillförseln och avsaknaden av nyproducerat reaktivt kväve som insatsmedel, och tillkännager detta för regeringen. Utsläppen av lustgas från jordbruket är direkt kopplade till tillförseln av nytt, reaktivt kväve i odlingssystemen, där mineralgödsel utgör omkring tre fjärdedelar av nytillförseln. Mängden tillfört kväve har ökat dramatiskt i hela världen under det senaste seklet. Även produktionen av mineralgödsel orsakar stora utsläpp. I ekologiskt jordbruk används inte konstgödsel och produktionen är också generellt mer kvävesnål än i konventionellt jordbruk. Utsläppen från kvävecykeln i ekologiskt jordbruk är därmed mindre än i jordbruk med konventionella brukningsmetoder. Det finns ett behov av ökade kunskaper om klimatvinsterna med ekologisk produktion, sett till den lägre kvävetillförseln och avsaknaden av nyproducerat reaktivt kväve som insatsmedel. [1] En relevant myndighet bör få i uppdrag att undersöka detta närmare. Flera internationella organisationer, däribland , har lyft fram att det är mindre insatsmedel och brukningsmetoder som används inom exempelvis ekologiskt jordbruk som behövs för att klara framtidens matförsörjning. Det handlar om varierade växtföljder och jordbruk som kombinerar djur- och växthållning, roterande betesmarker och vallodling för att öka markernas bördighet. [1] Exempelvis i enlighet med resonemangen i rapporten och klimatet (Ekologiska lantbrukarna, 2020)
mot · H9024091 · 2021-10-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:2 Höständringsbudget godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 2 i motionen. kostnad för internationellt bistånd har ökat i hög utsträckning jämfört med de övriga utgiftsområdenas kostnadsutveckling. Volymen innebär att det är svårare att säkerställa att medlen nyttjas på ett så effektivt sätt som möjligt. Den föreslagna höjningen av biståndet sker för att bibehålla biståndsramen till följd av att antalet nya asylsökande blir lägre än vad som tidigare antagits. Det medför att de kostnader för asylsökande som kan klassificeras som bistånd blir lägre än beräknat. Då har föreslagit en lägre biståndsram innebär detta att regeringens förslag om ökat anslag inom utgiftsområde 7 bör avslås. Då förordar en lägre biståndsram motsätter vi oss även förändringen av beställningsbemyndigandet under 1:1 Biståndsverksamhet. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Regeringen föreslår att anslaget ökas då de sammantagna ansökningarna om utbetalning av investeringsstöd för färdigställda projekt bedöms bli mer omfattande än tidigare beräknat. Då motsätter sig investeringsstödet, på grund av att det snedvrider bostadsmarknaden och dess omfattning samt saknar motsvarande effekt på antalet byggda bostäder, anser vi även att regeringens förslag om ökat anslag för 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande bör avslås. Tabell 2 förslag till anslag , avvikelse mot regeringens förslag Beslutad ram/anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/ny anslagsnivå Avvikelse mot regeringen (SD) Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Summa anslagsförändring på ändringsbudget –1 082 585
mot · H9024094 · 2021-10-05 00:00:00 — Pappadagar även för nyanlända och studenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även dagar med föräldrapenning på grundnivå ska ingå i den tid för vilken en förälder inte kan lämna över sin rätt till föräldrapenning till någon annan (den s.k. reserverade tiden) och tillkännager detta för regeringen. En av de viktigaste åtgärderna för att uppnå ekonomisk jämställdhet mellan män och kvinnor är att säkerställa att män och kvinnor delar lika på föräldraledigheten. tar kvinnor ut majoriteten av föräldradagarna. De enskilda beslut som haft störst påverkan på mäns uttag av föräldraledighet är att vi i flera steg ökat antalet reserverade dagar i föräldraförsäkringen för vardera föräldern, populärt kallat ”pappadagar”. Sådana reserverade dagar finns emellertid bara för personer som har föräldrapenning som baseras på sjukpenninggrundande inkomst, SGI. För personer som saknar SGI finns inga ”pappadagar”. Det här är personer som av olika skäl inte yrkesarbetat i tillräckligt hög utsträckning för att ha hunnit få en SGI. Det kan röra sig om väldigt unga personer, studenter eller nyanlända till . Vi anser inte att ett jämställt föräldraskap är mindre angeläget i dessa grupper. Tvärt om vet vi att det främst är män med låga inkomster som avstår föräldradagar . Vi föreslår därför att förslaget om att även föräldrapenning på grundnivå ska ingå i den tid för vilken en förälder inte kan lämna över sin rätt till föräldrapenning till någon annan i enlighet med förslagen i SOU 2017:101.
mot · H9024095 · 2021-10-05 00:00:00 — Nationellt center för vård för sexualbrottsutsatta ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett nationellt center för vård för sexualbrottsutsatta och tillkännager detta för regeringen. Att få vård är en mänsklig rättighet. har genom Istanbulkonventionen åtagit sig att erbjuda specialiserad vård för sexualbrottsutsatta. I den senaste uppföljningen av efterlevnad av konventionen får emellertid kritik för att inte leva upp till det åtagandet. brister vården för personer som varit utsatta för sexualbrott. Det saknas sammanhållna vårdkedjor och kompetens i vården om bemötande och behov hos patientgruppen. Framgångsrikt arbete har gjorts för att skapa akutmottagningar i storstadsregionerna för våldtagna. Men när det kommer till vård i ett senare skede saknas specialistmottagningar i offentlig regi. lades den enda offentligt drivna mottagningen, ASTA-mottagningen, i ner. Den enda specialistmottagningen för icke-akut vård för personer som utsatts för sexualbrott i drivs av stiftelsen . De uppger att de har 1500 patienter i kö. För att fler utsatta ska våga berätta om det de utsatts för behöver samhället stå redo att erbjuda vård för de trauman som övergreppen orsakat. Behandling är nödvändigt för att kunna återgå till ett fullvärdigt liv och i vissa fall livsnödvändigt, eftersom vi vet att självmordstankar är långt vanligare bland kvinnor som utsatts för sexuella övergrepp än andra kvinnor. Kompetensen måste finnas att fånga upp kvinnor som behöver vård och specialiserade mottagningar behövs för att ska leva upp till våra åtaganden i Istanbulkonventionen. För att bygga upp kompetens hos regionerna föreslår jag att det inrättas ett nationellt center för sexualbrottsutsatta. Centret skulle kunna ha till uppgift att utveckla metoder för behandling och utarbeta riktlinjer för vården för målgruppen liksom att sprida kompetens till alla regioner.
mot · H9024099 · 2021-10-05 00:00:00 — Bättre skydd för personer som får insatser i hemmet ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att all personal som arbetar med utsatta grupper, barn, funktionsnedsatta och äldre ska uppvisa ett utdrag ur belastningsregistret före en eventuell anställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny lag med bestämmelser om registerkontroll vid vård- och omsorgsinsatser i hemmet åt äldre personer eller personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. behöver personer som arbetar inom inte, enligt lag, visa ett utdrag ur belastningsregistret vid en anställningsintervju. Många äldre med behov av hemtjänst får hjälp av utomstående personer från eller annan hemtjänst. När äldre, människor med funktionshinder eller vårdtagare blir bestulna av personal är det en dubbel kränkning, dels såklart stölden men ovanpå brottet sker också en kränkning i form av att en som vårdtagare riskerar att tappa tilliten till den personal som man är helt eller delvis beroende av. Eftersom just denna dubbla kränkning medför en ökad otrygghet i det egna hemmet är det av största vikt att samhället eller arbetsgivaren ges verktyg för att skapa en omsorg som vårdtagaren känner både trygghet och tillit till. Situationen är spretig vad gäller belastningsregistret, i vissa fall finns krav på att kontroll i belastningsregistret görs, i andra fall ska den enskilde inför en eventuell anställning själv kunna visa upp utdrag, men för vissa situationen vid anställning med personer som är i en utsatt situation gäller inte det. Att få insatser i hemmet för att en behöver det på grund av ålder eller funktionsnedsättning omfattas inte . En förändring har föreslagits av en utredning, Utredningen om belastningsregisterkontroll i arbetslivet (SOU 2019:19) och vi tycker att det är högst rimligt att den införs. Det betyder inte att en person som finns i belastningsregistret inte kan få anställning, det beror givetvis på vad det handlar om. Men genom kravet på att uppvisa utdrag ur belastningsregistret vid anställning finns en möjlighet för arbetsgivaren att kunna uppfatta vilka personer som kan utgöra en risk och därmed skydda de äldre eller vårdtagaren. Det är viktigt att all personal som arbetar med utsatta grupper, barn, funktionsnedsatta och äldre, skall uppvisa ett utdrag ur belastningsregistret före en eventuell anställning och det är angeläget att de lagar vi har kompletteras för att det ska bli möjligt. Därför vill jag se en ny lag som innehåller bestämmelser om registerkontroll av den som erbjuds anställning för att utföra vård- och omsorgsinsatser i hemmet åt äldre personer eller personer med funktionsnedsättning.
mot · H9024100 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av blomster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda importerade blomsters miljö- och klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samma regler ska gälla för såväl blomster som ätbara grödor för vilka bekämpningsmedel som får användas och tillkännager detta för regeringen. Som konsument väljer jag gärna mat som är närodlad och försöker att bara äta kravmärkt och efter säsong. Men när det kommer till blomster är det svårare och därför är det att vi börjar fundera och agera. Med visionen att närodlade blomster i säsong ska vara det självklara valet för folket har ett blomsterupprop initierats. Var blomma har sin tid, ibland får man längta och det är härligt att få göra det. Varje årstid har sin rikedom som vi vill ta vara på och lyfta genom detta initiativ. Vår moderna livstil har gjort att vi kopplat bort oss från naturen och tappat njutet av att vara i det som är här och . Känslan att hitta årets första snödroppar, ta in och sätta i det lilla glaset, detta ögonblick vill vi ära och ta vara på. - Blomsteruppropets manifest av , och , . Att odla blomster i kan ibland vara utmanande, men det är på inget sätt en omöjlighet. Miljöpåverkan i samband med intensiv odling av färska blommor är stor och odlingarna som ofta finns utomlands besprutas kraftigt samt är energi- och vattenkrävande. Dessutom orsakar transporten av blommorna till höga koldioxidutsläpp. De största producenterna av snittblommor är , , , och . exporterade av snittblommor 2017. Främst exporterar landet rosor, men också nejlikor, alstromeria och liljor. [1] Det vore därför välkommet att regeringen utreder importerade blomsters miljö- och klimatpåverkan. Användning av kemiska bekämpningsmedel i blomsterodlingar är vanligt förekommande och reglerna för vilka bekämpningsmedel som får användas är inte lika strikta som för ätbara grödor.1 Ändå sätter vi ofta blommorna i en vas på köksbordet där vi äter, spelar spel och läser läxor. Kemikalierna orsakar också problem för odlingarnas närliggande mark- och vattenområden. Därför bör regleringen gällande bekämpningsmedel ses över och likställas så samma regler gäller för blomster som för ätbara grödor. Intresset för de blommor vi väljer att sätta på bordet ökar och snittblomsodlarna blir allt fler, det finns självplock av snittblommor runt om i vårt land. För att vi som konsumenter ska kunna göra medvetna val skulle en ursprungsmärkning av blomster underlätta och det bör införas. [1] Snittblommor – dåligt för både människor och miljö av
mot · H9024104 · 2021-10-05 00:00:00 — Nationellt minoritetsspråk i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ämnet nationellt minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. internationella åtaganden och lagstiftning fem nationella minoriteter är judar, romer, sverigefinnar, tornedalingar och samer. ratificerade ramkonvention till skydd för de nationella minoriteterna och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Därmed förband sig folkrättsligt att stödja och utveckla de nationella minoriteternas språk och kultur. 2010 trädde lagen om nationella minoriteter i kraft. Lagstiftningen innebär bland annat att minoriteterna ges rätt till samråd och att det inrättas förvaltningsområden för samiska, finska och meänkieli. I förvaltningsområdena ges minoriteterna förstärkta rättigheter till bland annat förskoleverksamhet och äldreomsorg på sitt minoritetsspråk. Dessa rättigheter förtydligades och stärktes stärktes också rätten till modersmålsundervisning så att också den som inte talar språket hemma ska ha möjlighet att läsa språket. I de uppföljningar som gjorts av efterlevnad av ramkonventionen och språkstadgan har fått upprepad kritik för att inte leva upp till sina folkrättsliga åtaganden. En brist som återkommande pekat på är språkundervisningen i skolan. En genomsnittlig tid är otillräckligt för att utveckla språket, särskilt för de elever som har behov av revitaliserande insatser. Att det är svårt att få tag i utbildade lärare i nationella minoritetsspråk är ytterligare ett problem, som i värsta fall helt kan beröva eleverna sina rättigheter. Utbildningsminister gav i uppdrag åt en särskild utredare att kartlägga och bedöma vilka åtgärder som behövs för att öka tillgången till undervisning i nationella minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. lämnade utredaren sina förslag till regeringen i betänkandet SOU 2017:91 Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. I betänkandet föreslår utredaren att nationellt minoritetsspråk införs som eget ämne i skollagen samt att ämnet förs in i timplanen för , grundsärskolan och specialskolan. För sameskolan, år 1–6, föreslås . Dags att förslagen blir verklighet har en lång historia av assimileringspolitik som drabbad de nationella minoriteternas språk och kultur hårt. Det är viktigt att revitaliseringsarbetet stärks . Skolan behöver erbjuda ett tillräckligt antal timmar för att eleverna ska ha en möjlighet att tillägna sig språket på en tillräckligt avancerad nivå för att kunna använda språket i vidare studier och arbete. Undervisningen måste införlivas i den ordinarie skoldagen för att göra det attraktivt för fler elever att välja att läsa nationellt minoritetsspråk. Att ämnets status höjs genom att det får en egen beteckning och införlivas i timplanen ökar också möjligheten att attrahera kompetenta lärare. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i linje med dem som presenterats i SOU 2017:91.
mot · H9024105 · 2021-10-05 00:00:00 — Distansundervisning för ökat samarbete med universitet i utvecklingsländer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska högskolor och lärosäten ska få särskilda stöd för avgiftsfri distansundervisning riktad mot utvecklingsländer och tillkännager detta för regeringen. Under coronapandemin har formen för högre utbildning förändrats i grunden. Förutsättningarna för att bedriva distansundervisning har avsevärt förbättrats, både vad gäller nya verktyg och rutiner samt en förändrad inställning hos lärare och studenter. Med detta följer flera nya möjligheter att ta tillvara på. Ett av två statliga stipendieprogram för inresande, betalande studenter på grund- och avancerad nivå riktas mot studenter från länder som har ett långsiktigt utvecklingssamarbete med samt studenter från länder som klassas som låg- eller medelinkomstländer enligt (/DAC). Regeringens mål med programmet är att bidra till kvalificerad kompetensförsörjning i utvecklingsländer. Stipendierna täcker hela studieavgiften och dessutom studenternas levnadsomkostnader. Att ge ett särskilt stöd till de svenska högskolor och lärosäten som vill bedriva distansundervisning riktat mot utvecklingsländer bör utgöra ett viktigt, breddande och kostnadseffektivt komplement till det statliga stipendieprogram som syftar till att bidra till kvalificerad kompetensförsörjning i utvecklingsländer[1]. Det ökar också de internationella kontaktytorna och samarbetet för svenska högskolor och lärosäten, vilket ger ökade möjligheter till samarbete kring utbildning, forskning och utveckling. Att öka internationell samverkan genom att bedriva avgiftsfri undervisning riktad mot utvecklingsländer har potential att göra undervisningen tillgänglig för betydligt fler. En sådan satsning ligger även väl i linje med de nya skrivelserna kring internationalisering i högskolelagen. De nya skrivelserna som träder i kraft anger att internationalisering “nationellt och globalt ska bidra till sådan hållbar utveckling som högskolorna har i uppgift att främja”. I motiveringen till den nya skrivningen nämns även särskilt lärosätenas ansvar att hitta metoder för internationell samverkan som inte belastar klimatet. Att stärka möjligheterna för svenska universitet och högskolor att erbjuda distansundervisning för studenter i utvecklingsländer vore ett steg i rätt riktning. vill därför utreda möjligheterna att svenska högskolor och lärosäten som vill bedriva distansundervisning riktat mot utvecklingsländer ska få särskilda stöd och att distansundervisningen ska vara avgiftsfri för deltagande studenter.
mot · H9024106 · 2021-10-05 00:00:00 — Stärkt skydd mot diskriminering i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Barn- och elevombudet borde ges rätt att stödja elever vid alla kränkningar mot barn och elever i skolan, inklusive kränkningar som också utgör diskriminering, och tillkännager detta för regeringen. Det följer av diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen (2010:800) att huvudmännen har en skyldighet att aktivt arbeta mot sexuella trakasserier. förtydligades reglerna bl.a. så att skolorna måste ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra sexuella trakasserier (3 kap. diskrimineringslagen). () utövar tillsyn av skolan utifrån diskrimineringslagen och utreder anmälningar om sexuella trakasserier. Skolinspektionen utövar tillsyn över att skollagens bestämmelser om kränkande behandling och trygghet och studiero efterlevs i skolorna. I betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) konstateras det att elever som utsatts för sexuella trakasserier, det vill säga en form av diskriminering, i praktiken har sämre möjligheter till upprättelse och ersättning än elever som utsatts för annan kränkande behandling. Detta eftersom DO och Skolinspektionen har olika förhållningssätt till sina uppdrag. DO driver de fall som är principiellt intressanta att driva för att bilda prejudikat medan barn- och elevombudet för vidare alla fall av kränkningar som drabbat ett enskilt barn. Det är problematiskt att skyddet för elever mot kränkningar på grund av kön, eller någon annan av diskrimineringsgrunderna, i praktiken blir försvagat på grund av dagens uppdelning mellan Skolinspektionens barn- och elevombud och DO. Ett arbete pågår med att överväga om ansvaret för arbetet mot diskriminering, inklusive sexuella trakasserier, i skolan helt ska flyttas över från DO till Skolinspektionen. I väntan på detta bör, tills vidare, både DO och barn- och elevombudet ha möjlighet att utreda kränkningar baserat på diskrimineringsgrunderna. DO skulle fortsatt kunna driva de principiella fallen i domstol. Alla elever som utsatts för kränkningar skulle kunna få upprättelse genom barn- och elevombudet.
mot · H9024115 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och förvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslaget till och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Vissa garanti- och medlemsavgifter Miljö- och klimatpolitiken behöver vara kostnadseffektiv och verkningsfull. Vi vet mer än , både om vad som skapar klimatförändringar och vad som kan stoppa dem. arbetar bland annat fram ekonomiska analyser som bidrar till bättre beslutsunderlag i miljöpolitiken. Beslutsunderlagen från myndigheter som bland annat utgör en viktig källa till kunskap och analys kring hur vilka prioriteringar och åtgärder är mest effektiva i miljö- och klimatpolitiken. Den miljöekonomiska enheten på utvärderar miljöpolitiska verktyg och åtgärder genom tillämpad forskning och modellutveckling. För att säkra gedigna beslutsunderlag och konsekvensanalyser om vilka miljöpolitiska åtgärder och styrmedel som är mest kostnadseffektiva bör miljöekonomiska enhet stärkas. ökar därför anslaget till med och framåt.