ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024292 · 2021-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rapporteringen bör följa räkenskapsåret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ifall gränsen för rapporteringsskyldigt företag bör höjas till 499 anställda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av lagen efter dess ikraftträdande bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. I propositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och skapa så goda förutsättningar som möjligt för mindre svenska företag att utvecklas och växa. Förslaget innebär att det införs en ny lag om rapportering av betalningstider. Enligt lagen ska företag som är bildade enligt svensk rätt och som har fler än 250 anställda till rapportera uppgifter om betalningstider vid köp av varor och tjänster från företag som är verksamma i och som har färre än 250 anställda. Uppgifter om betalningstider ska avse den genomsnittliga avtalade betalningstiden, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och den andel fakturor som har betalats efter utgången av avtalad betalningstid. Uppgifterna ska redovisas var för sig för företag med 0–9 anställda, 10–49 anställda och 50–249 anställda. De rapporterade uppgifterna ska publiceras och vara sökbara i ett register och ska kunna förelägga ett rapporteringsskyldigt företag som inte har rapporterat in uppgifter att fullgöra rapporteringsskyldigheten. Ett sådant föreläggande ska få förenas med vite. Frågor om utdömande av vite ska prövas av . Lagen föreslås träda i kraft . Rapportering ska ske första gången och omfatta perioden fr.o.m. t.o.m. . Liberalerna delar regeringens allmänna ambition i detta fall, om att underlätta för små och medelstora företag att växa och utvecklas genom att minska byråkratin och förkorta betalningstiderna. För oss liberaler är företagandet både ett utryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för vårt gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder nya livschanser för individer, minskat utanförskap och i förlängningen ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Däremot anser vi att rapporteringen bättre bör följa räkenskapsåret och att gränsen för företagens rapporteringsskyldighet till är för snävt satt och bör höjas till 499 anställda för att ytterligare underlätta för företagen och minska krånglet. menar vi att regeringen bör planera för att lagen utvärderas efter dess ikraftträdande för att se om den har fått avsedd effekt. Gulan Avci (L)
mot · H9024294 · 2021-11-17 00:00:00 — Motion till 2021/22:4294
mot · H9024295 · 2021-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:45 Ökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det möjligt för kommuner att låta fristående huvudmän bistå med beredskapsplatser och tillkännager detta för regeringen. Regeringens proposition innehåller ett flertal förslag som syftar till att det ska bli enklare att stänga ned skolverksamheter som uppvisar stora brister, oavsett om skolorna drivs av en offentlig eller enskild huvudman. Liberalerna har varit pådrivande för att även kommunala skolor som uppvisar allvarliga brister i verksamheten, som sista åtgärd, ska kunna stängas ned. Det är således välkommet att regeringen nu går fram med förslag i den riktningen. Liberalernas bedömning är dock att de föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga. Vad gäller den föreslagna möjligheten att utfärda verksamhetsförbud som gäller tills vidare mot offentliga huvudmän vore det önskvärt att regeringen kunde föreslå åtgärder som hanterar den s.k. beredskapsplikten. Som Lagrådet konstaterar har kommunerna ansvaret för att elever får sin rätt till utbildning enligt skollagen tillgodosedd och att skolplikten fullgörs. Det betyder att om en skola stängs ned, måste kommunen se till att eleverna kan få plats på en annan skola. Det betyder att mindre kommuner med färre skolenheter får det betydligt svårare än andra. Liberalerna anser att regeringen bör återkomma med förslag om hur kommunernas beredskapsansvar kan underlättas, exempelvis genom att göra det möjligt för fristående huvudmän att åta sig eller åläggas ett sådant beredskapsansvar. Genom att även involvera fristående huvudmän, vars skolor finansieras direkt av kommunerna, kan förutsättningarna för upprätthållandet av beredskapsansvaret stärkas.
mot · H9024296 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:53 om ställer sig bakom det som anförs i motionen om transparens i fråga om Myndigheten för ansökningsbesked och tillkännager detta för regeringen. Ett stort antal utbildningsanordnare har i närtid och historiskt klagat på att det inte lämnas motivering vid avslag för att ingå i organisation (MYH) vid anordningar av utbildningar. För att motverka jäv och korruption inom MYH är det viktigt att de aktörer som får avslag på sin ansökan får en relevant motivering för avslaget. Svaret ska vara relevant utifrån gällande regelverk och kravspecifikation för att anordna yrkesutbildningar. Likaså kan ett samhällsbehov eller andra praktiska faktorer av aktuell utbildning vara avgörande för ett avslag av en ansökan, vilket kortfattat ska motiveras i förekommande fall. Det är också viktigt med en relevant (men gärna kortfattad) motivering vid en nekad ansökan för att utbildningsanordnaren ska kunna åtgärda förutsättningarna för att anordna en utbildning. Dessa motiveringar ska inte ta nämnvärda resurser i anspråk utan ska med fördel skrivas koncist och kortfattat men ändå innehålla relevant information. Självklart ska detta skrivas in i det regelverk som gäller för MYH.
mot · H9024300 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen efter införandet av krav på rapportering av betaltider bör följa upp och utvärdera utfallet och tillkännager detta för regeringen. Syftet med förslagen i propositionen är att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och skapa så goda förutsättningar som möjligt för mindre svenska företag att utvecklas och växa. Problemet är extra tydligt för mindre företag som är i behov av likviditet för att växa som de inte har samma möjlighet som större företag att ordna extern finansiering. Vi delar oron för att betalningstiderna inte sjunkit tillbaka utan ökat trots att frågan aktualiserats under en icke obetydlig tid och välkomnar därför att regeringen nu lägger fram förslag som ligger i linje med det tidigare efterlyst. Principen om avtalsfrihet för svenska företag är en viktig utgångspunkt för oss och något som anfördes av näringslivsaktörer emot införande av förslag i promemoria , Tvingande regler om betalningstider i näringslivet. I ljuset av detta är det förslag som ligger på bord, ett rapporteringskrav på betaltider för företag med fler än 250 anställda, betydligt mer proportionerligt och rimligt än en tvingande lagstiftning. När kravet finns på plats kommer uppgifter som samlas in av göra det möjligt att följa utvecklingen av betalningstiderna. Detta genom att de rapporterade uppgifterna publiceras och kommer att vara sökbara i ett register. Dessutom skapas ett incitament för företag med längst betalningstider och som betalar sent att ändra sitt beteende. Utöver detta med sökbart register menar vi att det är angeläget att man kontinuerligt följer upp huruvida lagen får effekt och att det utvärderas. Det kan ske genom att regeringen redovisar utvecklingen av betalningstiderna i budgetpropositionen inom ramen för resultatredovisningen för utgiftsområde 24 Näringsliv.
mot · H9024302 · 2021-11-18 00:00:00 — Motion till 2021/22:4302
mot · H9024303 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:49 Märkning och registrering av katter avslår regeringens proposition 2021/22:49 Märkning och registrering av katter. Regeringen föreslår i propositionen Märkning och registrering av katter att krav på märkning och registrering av katter ska införas i lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter. föreslås bli ansvariga för att föra register över kattägare. Kattägare blir också skyldiga att betala en avgift för registreringen. föreslås få möjligheten att meddela förelägganden om att bestämmelserna ska följas och förena detta med viten. Uppskattningsvis 1,4 miljoner katter och uppemot 700 000 hushåll omfattas. Vidare uppskattas ca 100 000 katter vara bortsprungna, övergivna eller födda ”vilt”. Regeringen framhåller ett antal negativa konsekvenser av att katter rör sig fritt utomhus, bl.a. att de i likhet med övriga vilda djur löper risk att få mask eller parasiter (som fästingar) och att de utövar sitt naturliga jaktbeteende med följder för gnagare och fåglar. Bland de olägenheter som regeringen framhåller ingår även katternas tendens att uträtta naturliga behov på diverse platser. Lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter stipulerar redan vikten av att katter hålls under sådan tillsyn och skötsel att de inte orsakar skador eller olägenheter. De kattrelaterade olägenheter regeringen framhåller kan främst antas bli ett problem när katternas antal lokalt blir stort. I förhållande till katters välbefinnande stipulerar djurskyddslagen (2018:1192) att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom men den uttrycker även en bestämmelse om att djur av tamdjursart inte får överges. Regeringens förslag om ett krav på märkning och registrering av katter välkomnas av de organisationer som engagerar sig för upphittade övergivna katter och uppges av t.ex. Djurskyddet vara ett steg på vägen för att komma till rätta med de allvarliga djurskyddsproblem som är förknippade med övergivna och förvildade katter. Men proportionaliteten i förslaget ifrågasätts av både och . Den sistnämnda myndigheten, som av regeringen också åläggs ansvaret för registerhållning, avstyrker förslaget och framhåller att kostnaderna och administrationen för katthållare långt överskrider den nytta som förslaget kan ge. Myndigheten bedömer också att efterlevnaden av kraven kan förväntas vara låg hos i synnerhet de mindre ansvarstagande katthållarna. I förhållande till detta framgår också att (Sverak) håller ett kattregister med ca 350 000 katter. Sveraks register uppfyller kraven som ställs i promemorian och är sökbart online dygnet runt, . Detta är ett mer kostnadseffektivt alternativ som förbundet dessutom uppger sig kunna fortsätta driva och utveckla utan att staten ska bära kostnaderna. Hemlösa katter är ett problem som behöver lösas. Men med ledning av den bristande proportionaliteten mellan kostnad och nytta samt de alternativ som står till buds föreslår att propositionen avslås.
mot · H9024304 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra en utvärdering av lagen om krav på betalningstider och tillkännager detta för regeringen. I propositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och skapa så goda förutsättningar som möjligt för mindre svenska företag att utvecklas och växa. Förslaget innebär att det införs en ny lag om rapportering av betalningstider. Enligt lagen ska företag som är bildade enligt svensk rätt och som har fler än 250 anställda till rapportera uppgifter om betalningstider vid köp av varor och tjänster från företag som är verksamma i och som har färre än 250 anställda. Lagen föreslås träda i kraft . kan i stort instämma med den problembeskrivning som regeringen gör. Vi är överens om behovet av ett välfungerande regelverk för näringslivet och alltför långa betalningstider kan utgöra en onödig belastning, särskilt för mindre företag och deras förmåga att fungera optimalt. Ur ett samhällsperspektiv är det därför relevant att lagstiftningen kan behöva vässas för att förbättra situationen på denna punkt. Vi noterar att det finns olika reaktioner ifrån remissinstanser på förslagen som promemorian ”Krav på rapportering av betalningstider” förde fram, men en sammanvägd bedömning ifrån sida är att vi ställer oss bakom förslaget att införa en ny lag om skyldighet för vissa företag att rapportera uppgifter i enlighet med regeringens proposition. Men givet att vi vill vara försiktiga med att belasta näringslivet med mer byråkrati och fler lagar att förhålla sig till vill vi säkerställa att vi uppnår det som är syftet med den nya lagen, nämligen att betalningstiderna minskar och att det ska finnas en balans mellan mindre och större företag när det gäller förhandlingsstyrka. Vi är också måna om att inte överimplementera EU-direktiv och även mot den bakgrunden måste den nya lagens effekter belysas. Ett rimligt tidsspann kan vara att lagen får verka och därefter ska det göras en utvärdering som svarar på frågan om vi fick det resultat som var syftet med den nya lagen. Utvärderingen får sedan ligga till grund för om lagen ska förändras på något sätt.
mot · H9024306 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:46 Lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på tillstånd för ljuddämpare och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslår regeringen en ändrad reglering om ljuddämpare. I stället för att ljuddämpare likställs med skjutvapen föreslås de likställas med ammunition. Detta är visserligen en regelförenkling men tillgodoser inte det tydliga önskemål som uttryckt. /19 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att helt avskaffa kravet på särskilt tillstånd för ljuddämpare (bet. 2018/19:JuU29). Förra riksdagsåret skärpte budskapet genom ett nytt tillkännagivande om att skyndsamt avskaffa kravet på särskilt tillstånd för ljuddämpare (bet. 2020/21:JuU30). Skillnaden mellan att ta bort tillståndskravet och att flytta tillståndskravet till en annan lagkategori kan tyckas liten, men i praktiken får den stora konsekvenser. Eftersom automatiskt tillstånd ska förutsättas ges till den som lagligt innehar ett skjutvapen som ljuddämparen passar till, kommer det att uppstå många svårhanterade situationer när det är oklart vad som menas med att ”passa till” vapnet. En ljuddämpare kan fysiskt passa till ett vapen även om den är avsedd för ett skjutvapen i annan kaliber. Vidare kan den oönskade situationen uppstå att den som under legala former säljer ett gevär till en köpare som inte önskar överta ljuddämparen kommer att finna sig vara illegal innehavare av en ljuddämpare därför att det tillhörande vapnet inte längre finns i personens ägo. Den sortens situationer kan inte vara önskvärda att kriminalisera. Det kan också ifrågasättas om en ljuddämpare principiellt bör likställas med ammunition. Till skillnad från ammunition har ljuddämpare ingen enskild komponent som kräver tillstånd. Liberalerna anser sammanfattningsvis att regeringens lagförslag inte är tillräckligt. Reformeringen behöver fullföljas i enlighet med tidigare uttryckta vilja. Gulan Avci (L)
mot · H9024307 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:62 Fortsatt giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny och mer omfattande skrivelse och tillkännager detta för regeringen. I rubricerad skrivelse ger regeringen sin syn på de åtgärder som vidtagits med stöd av lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (covid-19-lagen) och lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (serveringslagen) samt sina bedömningar av hur dessa åtgärder har vidtagits. Regeringen redogör även för de kompensatoriska insatser som riktats mot de branscher som drabbats särskilt hårt av regleringarna samt för syn på lagarnas fortsatta giltighet. Detta som svar på det tillkännagivande ställde till regeringen (bet. 2021/22:SoU3 punkt 1, rskr. 2021/22:1). Liberalerna har tidigare (motion 2020/21:4107) varit kritiska mot regeringens lättvindiga inställning till begränsningar av grundläggande demokratiska rättigheter och lyfter i denna skrivelse ytterligare kritik mot regeringens hantering av pandemin och till den kopplade åtgärder. Det är bra att regeringen inhämtar expertmyndigheters utlåtanden vid alla lagändringar, särskilt när det gäller lagar som ger möjlighet till så stora inskränkningar i människors frihet som de lagar som berörs här. I praktiken ger lagarna regeringen mandat att, när den så finner nödvändigt, utfärda såväl förbud mot demonstrationsfrihet eller möjlighet för människor att samlas som inskränkningar av näringsfrihet som är så grova att de i vissa branscher kan liknas vid näringsförbud. Vi har i ovan nämnd motion redovisat alternativ till att förlänga den befintliga lagen som, givet smittläget, torde vara minst lika effektiva för att skydda människors liv och hälsa – utan att inskränka deras medborgerliga och ekonomiska rättigheter. I den här motionen vill vi lyfta ytterligare kritik mot regeringens förfarande. Det är nämligen mycket anmärkningsvärt att regeringen, trots att den fått kritik såväl inom som utom kammaren, till så stor utsträckning förlitar sig till en enda myndighets åsikter och bedömningar i frågor som påverkar fler samhällsområden än enbart folkhälsan. Det är korrekt att är, och ska vara, en viktig auktoritet på detta område men lika sant är att det varken ingår i myndighetens uppdrag eller kompetens att bedöma lagarnas effekt på vår demokrati och ekonomi. Att regeringen inte inhämtar uppgifter från andra experter eller expertmyndigheter när lagarna så uppenbart påverkar fler områden än bara folkhälsa är anmärkningsvärt. Liberalerna omber därför regeringen att skyndsamt inkomma med en ny skrivelse där effekter av lagarnas fortsatta giltighet analyseras ur ett mer omfattande perspektiv. Till en sådan skrivelse bör särskilt expertis inhämtas rörande hur lagarna kan anses påverka vår demokrati, vårt näringsliv och samhällsutvecklingen i stort. Gulan Avci (L)
mot · H9024308 · 2021-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:46 Lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att rätt till innehav av ljuddämpare ska föreligga om förutsättningar att ansöka om samt beviljas licens för passande vapen finns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att rätt till innehav av ammunition ska föreligga om förutsättningar att ansöka om samt beviljas licens för passande vapen finns och tillkännager detta för regeringen. Regeringen lämnar i propositionen förslag om vissa lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare. Lättnaden utgörs av att ljuddämpare likställs med ammunition snarare än skjutvapen såsom gäller enligt dagens lagstiftning. Till skillnad från tidigare förslag på området innebär förslagen en lättnad för laglydiga jägare och sportskyttar. Den valda konstruktionen är dock inte ideal, då samma problematik som finns kring ammunition nu kommer att gälla för ljuddämpare. Problematiken innebär att personer som har vapenlicens och säljer vapnet, för att sedan införskaffa ett nytt, även måste göra sig av med eventuella ljuddämpare som passar till både det tidigare och det kommande vapnet, tills vapenlicens för det nya vapnet bifalles. Läckageteorin har motbevisats, och en lång rad tillkännagivanden i vapenfrågorna ligger hos regeringen för åtgärdande. Dessa frågor återkommer i betänkandet om vapenfrågor, och bör hanteras där. Inom ramen för detta ärende bör dock den problematik som ovan redogjorts för ligga till grund för ytterligare tillkännagivanden. Rätt att inneha ljuddämpare Rätten att inneha ljuddämpare utan särskilt tillstånd bör föreligga så länge en person har rätt att ansöka om att inneha ett vapen som en sådan ljuddämpare passar till, exempelvis en jägare som har jaktlicens men ännu inte licens för det aktuella skjutvapnet. Detta står i kontrast till propositionen som förutsätter att licens har beviljats. Det bör inte föreligga ett krav om tillstånd att inneha ett visst vapen, då detta medför problem vid försäljning och nya köp av vapen av samma typ. En utredning bör ta ställning till om huruvida en ordning där rätten att inneha ljuddämpare härleds till rätten att söka licens för vapen av en sådan typ eller om rätten ska grunda sig i tillståndet för ett visst vapen men med en rätt att inneha ljuddämpare medan försäljning och köp sker. Farhågorna gällande problem med ljuddämpare har sin grund i problematiken med ammunition, där innehav av ammunition mellan vapenbyten innebär problem för många jägare, men även sportskyttar. Rätt att inneha ammunition Likaså bör en sådan förändring för ljuddämpare även föranleda en revidering för ammunition. Då propositionen medför att ljuddämpare likställs med ammunition skulle en förändring för ljuddämpare även lämpligen kunna medföra en förändring för ammunition. Rätten att inneha ammunition bör förutsättas så länge en person har rätt att ansöka om och förutsättningar att beviljas licens för skjutvapen som ammunitionen passar. Utredningen gällande ljuddämpare bör därför även omfatta rätten att inneha ammunition.
mot · H9024311 · 2021-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:46 Lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare antar regeringens förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) med den ändringen att det bör klargöras att den som innehar en ljuddämpare som passar till flera vapen som innehavaren av ljuddämparen har tillstånd eller rätt att inneha för skjutning får använda ljuddämparen till samtliga dessa vapen. På initiativ av och har tillkännagett för regeringen att kravet på särskilt tillstånd för ljuddämpare bör avskaffas. har därefter på nytt uppmanat regeringen att skyndsamt avskaffa kravet på särskilt tillstånd för ljuddämpare. Regeringen har i proposition 2021/22:46 föreslagit att 2 kap. 8 § andra stycket vapenlagen (1996:67) ska ha följande lydelse: ”Den som har tillstånd eller rätt att inneha ett visst vapen för skjutning får även utan särskilt tillstånd inneha ljuddämpare som passar till vapnet.” Det bör i det sammanhanget klargöras att detta innebär att den som innehar en ljuddämpare som passar till flera vapen som innehavaren av ljuddämparen har tillstånd eller rätt att inneha för skjutning, får använda ljuddämparen till samtliga dessa vapen. Frågan om hur innehav av ljuddämpare ska regleras har ett nära samband med andra tillståndsfrågor. Det saknas dock möjlighet att ta ett samlat grepp om dessa frågor inom ramen för behandlingen av detta ärende. Mot denna bakgrund avstår vi från att i detta sammanhang lämna andra synpunkter än vad som ovan framgår om innebörden av formuleringen ”passar till vapnet” i den föreslagna lagtexten.