mot · H9024017 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den övre tidsgränsen i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Samhällets utgifter för sjukfrånvaron är höga. Kostnaderna för sjukpenning och rehabiliteringsersättning uppgick till uppgick de till runt . Det kan jämföras med situationen då motsvarande kostnader var , enligt priser. I spåren av covid-19 har sjukfrånvaron ökat markant. Covid-19 har inneburit en exceptionell situation, som har ställt krav på exceptionella åtgärder. har varit drivande bakom viktiga åtgärder, såsom slopat karensavdrag och en utökning av den förebyggande sjukpenningen för riskgrupper. Det har varit nödvändigt för att stoppa smittspridningen och skydda särskilt utsatta personer. När den exceptionella situationen är över, måste de tillfälliga åtgärderna rullas tillbaka och ekonomin måste tillbaka till balans. Det krävs för att samhället ska kunna stå starkt när en ny kris slår till. Ur individens perspektiv ger sjukfrånvaro en sämre privatekonomi, och en lång frånvaro från arbetslivet leder ofta till färre sociala kontakter i vardagen. Detta innebär ett utanförskap som blir både ekonomiskt och socialt. Det är därför självklart för oss att samhällets insatser i möjligaste mån ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som har sämre hälsa men som ändå har en arbetsförmåga ska uppmuntras att behålla sin anknytning till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som har arbetsförmåga ska få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Det centrala måste vara att ta fram reformförslag som påverkar incitamenten på ett sådant sätt att systemet uppmuntrar de med arbetsförmåga att återvända till arbetslivet, vilket också skulle minska statens kostnader för sjukpenning och rehabilitering. Regeringen är dock oförmögen att genomföra de nödvändiga reformer som behövs för att få ner sjuktalen till nivåerna 2010. Istället föreslår regeringen ett stort antal förändringar som inte bara innebär en fortsättning på en politik som minskar möjligheterna för människor att komma tillbaka från sjukdom – den förstärker den politik som minskar drivkrafterna att arbeta. Att, som regeringen, exempelvis avveckla den bortre tidsgränsen och återigen öppna upp för att förtidspensionera fler är fel väg. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är känt i forskningen. För att inte incitamenten att komma tillbaka i arbete ska försämras, med en högre sjukfrånvaro som följd, avvisar regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen. Anslaget föreslås därför minskas med . Långa sjukfall är naturligtvis ibland oundvikliga för den enskilde och sjukförsäkringssystemet ska då ge trygghet i att den som är sjuk ska få stöd. Men om de långa sjukfallen ökar totalt sett skapas många problem och risker. För att fler ska komma tillbaka till arbete tidigare föreslår att den övre tidsgränsen vid i sjukförsäkringen återinförs vilket innebär att anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att införa ytterligare undantag från prövningen av den försäkrades arbetsförmåga efter dag 365 i rehabiliteringskedjan. Som en följd minskar anslaget med 2022 och med . avvisar regeringens förslag om stärkt försäkringsskydd för behovsanställda. Som en följd minskar anslaget med . avvisar regeringens förslag om särskilda regler i sjukpenningen för personer . Som en följd minskar anslaget med . Till följd av att avvisar förslaget om särskilda regler i sjukersättningen för personer ökas anslaget med 2022 och med . Till följd av förslag att förstärka jobbincitamenten i arbetslöshetsförsäkringen minskas anslaget med . Till följd av förslag om sänkt drivmedelsskatt påverkar KPI påverkas anslaget som minskas med . Även förslag att avskaffa avfallsförbränningsskatten påverkar anslaget som ökas med . Sammantaget minskar anslaget med 2022, 2023 och 2024. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Många unga med funktionsnedsättning som får aktivitetsersättning deltar inte i insatser som syftar till att öka chanserna att få arbete eller börja studera. De får inte den hjälp de behöver för att aktivera sig utan blir istället inaktiva och hamnar längre och längre från arbetsmarknaden. Dessa unga riskerar att få låg inkomst hela livet och i förlängningen en mycket låg pension. Människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. De ekonomiska trygghetssystemen måste alltid uppmuntra fler att gå från sjukdom till jobb eller utbildning och genom det få ett sammanhang och en egen försörjning. avvisar regeringens förslag om höjt bostadstillägg vid aktivitets- och sjukersättning. Som en följd minskar anslaget med . avvisar regeringens förslag om höjd garantinivå i aktivitets- och sjukersättningen. Som en följd minskar anslaget med . avvisar regeringens förslag om särskilda regler i sjukersättningen för personer . Som en följd minskar anslaget med 2022 och . föreslår att undantaget i kvalificeringsregeln för flykting eller skyddsbehövande i reglerna för garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättning avskaffas . Anslaget föreslås därför minskas med . Sammantaget minskar anslaget med 2022 och . Mot bakgrund av de stora utmaningar står inför, med bl.a. ett högt antal dödsskjutningar och personer som inte kan försörja sig själva anser att det är helt fel att prioritera ökade möjligheter för människor i arbetsför ålder att vara lediga. Detta inte minst heller med tanke på att redan har världens mest generösa föräldraförsäkring. behöver fler arbetade timmar, inte färre. Utöver att det är en felprioritering är det en mycket kostsam reform. I regeringens budget tillförs medel bl.a. för att administrera familjeveckan och för ökade förvaltningskostnader till följd av förslaget om stärkt försäkringsskydd för behovsanställda. Två reformer som säger nej till. avvisar regeringens förslag om att tillföra medel till för administration av familjeveckan. Som en följd minskar anslaget med . avvisar regeringens förslag om att tillföra medel till för ökade förvaltningskostnader till följd av förslaget om stärkt försäkringsskydd för behovsanställda. Som en följd minskar anslaget med . Sammantaget minskar anslaget med . i (M)