ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021608 · 2021-09-30 00:00:00 — Låt berörda kommuner/regioner ta del av vind- och vattenkraftens värden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda kommuner/regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden och tillkännager detta för regeringen. De sju skogslänen bidrar med av vattenkraft. Vattenkraften produceras lokalt, men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Ett normalår produceras grön förnybar el genom kraften i det strömmande vattnet, vilket är nästan hälften av landets elproduktion. producerade vindkraften drygt el, och produktionen kommer enligt branschen att öka kraftfullt . I den nödvändiga omställningen till ett klimatsmart och långsiktigt hållbart samhälle kommer vind- och vattenkraftens betydelse och värde att öka ytterligare. I finns ett system som innebär att kommuner och län ersätts för de ingrepp i naturen som kraftbygget innebär. Här är det en självklarhet att kraftkommunerna ska kompenseras för vattenkraftsutbyggnadens negativa påverkan på jord- och skogsbruk, renskötsel, fiske och turism. Dessa miljarder används sedan för att ge medborgare och företag bra service och goda förutsättningar för utveckling. I är situationen annorlunda. Här får de kommuner och bygder där vattenkraftsproduktionen sker en mycket begränsad kompensation för de omfattande ingrepp i miljön som utbyggnaden har inneburit. Lokalt stannar endast de så kallade bygdemedlen. Summan uppgår till , för hela landet. Om man verkligen vill att hela landet ska växa och utvecklas måste förutsättningarna vara mer likartade. Så är det inte . Centraliseringen och urbaniseringen av fortsätter, och många säger att detta bara är tidens tand. Ofta utmålas landsbygden och skogslänen som tärande och städerna beskrivs som tillväxtmotorer. Det är en bild som inte stämmer. Landsbygden bidrar inte enbart med maten som invånarna i städerna konsumerar, utan även med värdefulla resurser som exempelvis el, skog och malm. Problemet är att de värden och vinster som skapas på landsbygden inte kommer landsbygden till godo. Därför är det orättvist att vattenkraftskommuner som t ex , , , och ständigt ska tvingas kämpa med ekonomiska problem och höra till de kommuner som har högst skattetryck. Detta trots att skogslänen i princip levererar all vattenkraft som finns i landet. Fastighetsskatten för vattenkraftsanläggningar uppgår till stora summor, men de producerande kommunerna får bara dela på de i sammanhanget bygdemedlen. Allt går till staten, vilket är en total avvikelse från hur andra jämförbara länder hanterar frågan. När det gäller nivån på den statliga fastighetsskatten för vindkraftsfastigheter är den relativt liten och därför enkel att överföra till kommunerna. Detta är rimligt eftersom det är den lokala miljön som påverkas. Det är en viktig del av en kraftfull regional utvecklingspolitik att alla delar av har likvärdiga förutsättningar för utveckling och tillväxt. Därför föreslår vi att en utredning tillsätts för att utforma ett långsiktigt system där landets berörda kommuner/regioner får behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021609 · 2021-09-30 00:00:00 — Ekonomiska frizoner för företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade områden och tillkännager detta för regeringen. Allt fler upplever ett tudelat där jobb och investeringar koncentreras till de större städerna. Detta ställs i bjärt konstrast till de en gång så framgångsrika och starka industri- och bruksorterna som byggde landet. Många av dessa präglas av hög arbetslöshet och bristande framtidstro. Tomma gapande lokaler vittnar om en svunnen framgångsrik era. Denna strukturomvandling gör att många mindre orter och landsbygdskommuner har svårt att leverera den service och den välfärd som medborgarna har rätt till. Företag och arbetstillfällen flyttar från kommunerna, och många invånare i arbetsför ålder följer med. Ett vikande befolkningsunderlag leder till minskade skatteintäkter och försämrad service i en allt snabbare takt och nedåtgående spiral. För att fler områden ska ha möjlighet att växa, utvecklas och stå på egna ben behöver vi tänka utanför de givna ramarna. Därför föreslår vi att regeringen ser över möjligheten att inrätta skattefria zoner för företag under ett begränsat antal år. Detta är en metod som är väl beprövad på flera håll – inte minst i europeiska länder som och med positiva resultat, och den provas nu även i . I finns 44 områden, så kallade enterprise zones, där både nystartade och befintliga företag lockas att etablera sig genom att slippa betala bolagsskatt . Dessutom får dessa företag tillgång till exempelvis snabbt bredband och enkla planprocesser. Satsningen har dessutom visat sig vara en succé och har både lockat till sig stora privata investeringar och lett till många nya företagsetableringar. Det gör att den brittiska regeringen nu väljer att utöka antalet zoner. I och med att lands- och glesbygd ofta har svårare än städer att locka till sig både kapital och arbetstillfällen, inte minst på grund av konkurrensnackdelar såsom långa avstånd och gleshet, kunde en satsning på så kallade enterprise zones bidra till fler företagsetableringar, nationellt och kanske till och med internationellt kapital. Detta skulle vara väl värt att testa genom att man och inom ett visst antal utpekade områden kunde inrätta skattefria zoner för företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H902161 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt och tillkännager detta för regeringen. Skogen är en viktig del av svensk ekonomi. Ansvarsfullt ägande och brukande, i generationer, har även skapat viktiga naturvärden. har skogsägares rätt att bruka sin egen mark begränsats av myndighetsbeslut. Det urholkar äganderätten och riskerar i värsta fall dessutom att ekonomiskt skada de som tar väl hand om sin skog. Problemen ser olika ut i olika delar av . Men gemensamt är att staten genom beslut orsakar enskilda skogsägare ekonomisk förlust utan rimlig ersättning. Dels måste äganderätten stärkas allmänt och ingrepp av densamma måste stå i rimlig proportion till de värden som uppnås. När staten ändå bedömer att det är nödvändigt med beslut som inskränker äganderätten måste den enskilde ersättas rimligt så att ingen ekonomisk skada uppstår.
mot · H9021610 · 2021-09-30 00:00:00 — Minskad saltanvändning på vägar med vinterväglag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi för minskad saltanvändning bör tas fram för vägar i områden med vinterväglag och tillkännager detta för regeringen. För att öka trafiksäkerheten sprids det stora mängder salt på våra vägar . såg det annorlunda ut då (dåvarande ) även bekämpade is med hjälp av väghyvlar. Saltet har dessvärre lett till stora miljöproblem där mängder av klorider sprids i vår natur, och när det gäller våra bilar leder saltanvändningen till stora rostangrepp och ökad användning av olika lösningsmedel för att rengöra våra fordon. Dessutom leder saltanvändningen till att vilda djur lockas upp på vägarna och med det risker för viltolyckor i högre grad. Saltanvändningen på våra större vägar skulle kunna undvikas genom informations-spridning – det vill säga om vad det innebär att köra på isiga och snöiga vägar och om att använda rätt sorts däck. Vidare finns det all anledning att fortsätta att pröva andra och mer miljövänliga halkbekämpningsmedel än salt. Vi anser att det är nödvändigt att ta fram en strategi för minskad saltanvändning för vägar i områden med vinterväglag samt kombinera detta med ökad användning av väg-hyvlar, sand och sandningsgrus. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H9021611 · 2021-09-30 00:00:00 — Ett barnbidrag riktat efter behov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en behovsprövning av barnbidraget och tillkännager detta för regeringen. Ett av de bästa måtten på hur upplyst ett samhälle är, är hur väl det tar hand om sina svagaste. Ett lika bra mått på att ett samhälle är orättfärdigt är om det omfördelar resurser till de redan gynnade. Det svenska systemet med barnbidrag har framhållits som ett exempel på det förra, men kan lika väl ses som ett exempel på det . Barnbidraget har delats ut till alla föräldrar, oavsett behov. Skälet för att inte behovsrelatera bidraget har ofta angetts vara att det skulle skapa alltför stora administrativa problem och driva administrativa kostnader. Med tanke på den tekniska utvecklingen borde de administrativa hindren vara överkomliga. Resursstarka familjer kan under barnets uppväxt lägga barnbidraget på hög för att betala en framtida lägenhet, utbildning eller liknande. I mindre resursstarka familjer finns inte den möjligheten. Förutsättningarna är alltså redan i utgångsläget olika, något som bidrar till att cementera en social klyvning, vilket inte varit och är tanken med barnbidraget. Många ensamstående föräldrar med barn konstaterar dessutom att försörjningsstödet reduceras vid en höjning av barnbidraget, vilket stärker ojämlikheten och därmed går tvärt emot barnbidragets syfte. En behovsprövning av barnbidraget skulle inte bara innebära att man mer träffsäkert kan bidra till dem som har det största behovet, utan också att det frigörs medel som kunde användas för att förbättra sjukvården, garantera tryggheten i hela landet eller sänka trösklarna till arbete för personer som står utanför arbetsmarknaden. Med anledning av detta bör regeringen skyndsamt utreda en behovsprövning av barnbidraget.
mot · H9021613 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad handlingsplan för att värna ett levande fäbodbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av ägofredslagstiftningen så att fäboddrift kan fortsätta och tillkännager detta för regeringen. Våra fäbodar är, trots sin relativt ringa omfattning, mycket viktiga bland annat för bevarande av den biologiska mångfalden, värdefulla natur-, byggnads- och kulturmiljöer och för att värna utrotningshotade husdjursraser. En fäbod är något av en modell för ett hållbart sätt att leva och cirkulär ekonomi i praktiken. Fäbodarna är välbesökta och viktiga för besöksnäringen. Fäbodbrukarna är företagare och behöver bra villkor för lönsamhet och kunna verka. Det finns utmaningar för fäbodverksamheten och fäbodbrukarna. Vi anser det nödvändigt att åtgärder vidtas för att bland annat öka kunskapsspridningen om fäbodbruket, underlätta generationsövergångar, skapa bättre möjligheter att förebygga och skydda sig mot rovdjursangrepp på djuren och ge förutsättningar för ökad lönsamhet genom bättre stöd och villkor. Vi föreslår att regeringen arbetar fram en samlad handlingsplan för att värna ett levande fäbodbruk. Detta bör ges regeringen till känna. Ett fritt hållande av djur på skogen är både karaktäristiskt för fäbodbruket och en förutsättning för fortlevnad av tradition och det kulturella uttryck som fäbodverksamheten representerar. Det finns behov av åtgärder för att klargöra kunskap och fakta om gällande betesrättigheter, minska och föregå potentiella markkonflikter och bevara det utrymme fäbodbruk behöver i form av tillgång till betesmarker. Här kan kommuner, myndigheter och olika organisationer samverka med praktiska, lokala initiativ. Fäbodbrukare bedriver ofta en hantverksmässig livsmedelsproduktion som är starkt säsongsbetonad. Regelverket kring livsmedelsproduktion och djurhållning är skrivet för storskalig verksamhet, och det är därför viktigt att fäbodverksamheten bedöms från ett annat perspektiv och medges generella undantag som regel. För att värna den fria betesrätten (mulbetesrätten) som är så avgörande viktig för fäbodbruket anser jag att det behövs ett klargörande av rättsläget avseende ägofredslagstiftningen. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H9021615 · 2021-09-30 00:00:00 — Skyddsnät för egenföretagare genom privat sjukvårdsförsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra privata sjukvårdsförsäkringar avdragsgilla för egenföretagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att egenföretagare inte ska förmånsbeskattas för privata sjukvårdsförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. Om en egenföretagare blir sjuk är hen ansvarig för sin egen sjuklön, som företaget inte har någon inkomst om personen inte kan jobba. För egenföretagare är det viktigt att snabbt komma tillbaka i arbete, både för den personliga ekonomin och för företagets verksamhet. För att snabbt komma tillbaka i arbete är privata sjukvårdsförsäkringar ett sätt att snabbt få vård och snabbare bli arbetsför. blev privata sjukvårdsförsäkringar förmånspliktiga och avdragsrätten togs bort, vilket innebar att egenföretagares sociala skyddsnät försämrades. I syfte att stärka det sociala skyddsnätet för egenföretagare borde privata sjukvårds-försäkringar bli avdragsgilla för egenföretagare och borde egenföretagare slippa förmånsbeskattning för privata sjukvårdsförsäkringar.
mot · H9021616 · 2021-09-30 00:00:00 — Förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygdsutveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygden och tillkännager detta för regeringen. lantbruk och de gröna näringarna är framtiden. Vill ha ökad produktion av närodlade livsmedel måste satsningar ske inom denna näring. För att minska klyvningen mellan stad och land är satsningar på landsbygden och dess utveckling avgörande. Det stöd som finns för lantbruket och landsbygdsutveckling betalas ut och sköts av och av länsstyrelserna. Vi har i ökad grad noterat hur lantbruket inte fått sitt stöd utbetalt och att pengar som ska användas till landsbygdsutveckling, genom exempelvis Leadermetoden, fått vänta för att man hänvisar till att man vid handläggande myndigheter inte har ett datasystem som fungerar. Även de pengar som är avsatta för bredbandsutbyggnad har tagit alltför att betala ut, vilket har gjort att utbyggnad av fiber och bredband på landsbygd har dragit ut . Detta är givetvis inte rimligt. Vi är nu inne i en övergångsperiod där det gamla landsbygdsprogrammet förlängs och där ett nytt program ska ta vid 2023. Med alla de problem som varit med utbetalning och dataprogram bör det vara regeringens ambition att ett nytt och förenklat dataprogram tas fram i syfte att göra det enklare för utbetalningar till de gröna näringarna samt för landsbygdens företag och organisationer. Med dagens moderna teknik och för att göra det enklare för lantbruket och landsbygden att få sina stödpengar utbetalda bör Regeringen därför snabbutreda hur man på ett enklare och snabbare sätt ska göra detta. I en sådan utredning bör det finnas flera alternativ till hur utbetalningen ska eller kan ske, antingen via datasystem, manuellt eller om det finns andra sätt som gör det enkelt för dem som väntar på stödet att kunna få ta del av det . Detta arbete bör då vara klart och kunna börja gälla när nya landsbygdsprogrammet/CAP ska börja gälla,
mot · H9021617 · 2021-09-30 00:00:00 — Naturbruksskolorna och de gröna näringarna är framtiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om naturbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. En stärkt svensk livsmedelproduktion och ökad produktion i kräver att vi har bra naturbruksskolor som kan utbilda nästa generation av lantbrukare. Efter tidigare års somrar med torka och bränder så märker vi hur sårbart är och hur stora delar av livsmedelsproduktionen som har det svårt. I den pandemi som vi är inne i just nu så växer också intresset av rekoringar och att kunna handla svenska livsmedel. har vi en livsmedelsstrategi i som beskriver att vi ska öka andelen svenskproducerad mat. Denna strategi är också nedbruten på regionala strategier för ökad livsmedelsproduktion. Denna strategi är viktig att koppla samman med utbildningen av nya lantbrukare för att få kopplingen till ökad produktion och status för yrket. Genom att öka statusen och få fler att välja att utbilda sig inom de gröna näringarna höjer det intresset för svenska livsmedel och viljan att jobba inom denna näring. drivs naturbruksskolorna av regionerna och på andra håll av privata aktörer, exempelvis . Regeringen bör bevaka så att kan tillhandahålla naturbruksskolor i hela landet så att utbildningen finns tillgänglig för så många som möjligt, både inom lantbruk, skogsbruk, trädgård och hästnäring m.m.
mot · H9021618 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde och tillkännager detta för regeringen. Rester av kolmilor är vanligt förekommande i skogsmark där träkolsproduktion varit en viktig näring för till exempel järnhanteringens behov. I bland annat Bergslagen och har träkol producerats under hundratals år, och där finns rester efter tusentals kolmilor. Utav dessa finns endast ett fåtal registrerade. I samband med skogsbruk får rester av kolmilor inte skadas. Det är svårt och i vissa fall näst intill omöjligt att finna lämningarna i skogen. Ofta är det först när marken rörs som man upptäcker lämningen. Eftersom bevarandevärdet kan ifrågasättas med den stora mängd av kolbottnar som finns är det orimligt och samhällsekonomiskt oförsvarligt att spara alla lämningar orörda för framtiden. I stället vore det bättre att välja ut några typiska och hyggligt synbara exempel, på samhällets initiativ och bekostnad ordentligt märka ut dessa bevarandevärda kolbottnar som sedan registreras och som lämnas orörda och säkras för eventuella behov av utgrävningar. Övriga lämningar kan då hanteras av dem som förvaltar/äger marken.
mot · H9021619 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kommunerna ska göra en s.k. TÖP och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta med besöksnäringen i sin nyttoutvärderingskalkyl och tillkännager detta för regeringen. är kommuner skyldiga att göra en översiktsplan för att visa hur man tänker sig att kommunen ska utvecklas. Den hanterar områden som byggnation av bostäder, företags-områden, bevarande av kulturvärden, klimatavtryck m.m. Det finns områden som borde planläggas för att skapa ytterligare möjligheter för tillväxt är hur kommunen ser på besöksnäringen. med sin natur är ett intressant land att besöka för personer från andra länder men intresset ökar även för den inhemska turismen, eftersom många vill minska sina egna avtryck i klimatet i samband med resor. För många företag inom besöksnäringen behövs hjälp för att kunna möta de framtida behoven av tillväxt genom ökad turistnäring. Som tidigare nämnts så är kommunerna skyldiga att planera för kommunens tillväxt inom olika områden men den skyldigheten finns inte för hur man ska underlätta för turismen. Kommunerna behöver göra planer för hur man ser tillväxten av besöksnäringen i sitt område – var det kan finnas olika behov av utveckling av campingområden, naturområden för naturturism, sammanlänkning av kollektivtrafikstråk m.m. Kommunerna bör åläggas att lyfta in dessa frågor i övriga planer eller göra en särskild turismöversiktsplan (TÖP). Genom att fokusera på dessa frågor finns det stor potential i många områden för företag att växa och skapa fler intäkter till kommunerna. För och del krävs förutom eget fokuserat arbete även att tillsammans med regionerna ser över hur man kan binda samman olika trafikslag inom kollektivtrafiken så att det är smidigt att även resa kollektivt till olika utflyktsmål. Men för att få möjlighet till utveckling i alla delar av länen krävs även att lägger större vikt vid besöksnäringen i sin planering. Den behöver komma in i nyttoutvärderingskalkylen.
mot · H902162 · 2021-09-22 00:00:00 — Ekonomiska frizoner i glesbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden och tillkännager detta för regeringen. har förslag om att införa särskilda ekonomiska frizoner i områden som präglas av olika former av utanförskap diskuterats. Stora delar av landets glesbygdsområden, i synnerhet de som är belägna i inland, skulle gynnas av ett sådant system. I dessa typer av områden finns det ofta flera problem som samverkar. Minskad lönsamhet för jordbruket, avfolkning, minskad samhällsservice och bristande kommunikationer är några anledningar till att dessa områden ekonomiskt har hamnat på efterkälken. finns det även positiva möjligheter som förtjänar att uppmuntras. Inte sällan är det småföretagande inom turism och annan besöksnäring som kan vända den ekonomiska utvecklingen till något positivt. För att främja detta skulle regeringen kunna se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner i dessa områden för att underlätta anställningar genom exempelvis reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I andra europeiska länder har man inrättat just sådana frizoner i områden som ekonomiskt har halkat efter landet i stort. Det viktigaste måste vara att minska bidragsberoendet och öka självförsörjningen även i dessa delar av landet.
mot · H9021621 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ersättningen för rivna renar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en toleransnivå på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skadeförebyggande åtgärder, t.ex. stängsel och övergångar vid vägar och järnvägar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt och 28 § ska gälla i nationalparker som ligger i samebyarnas åretruntmarker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inrättande av ett ”renkonto” innehållande samma skattemässiga upplägg som ”skogskonto” och tillkännager detta för regeringen. Rennäringen är en av de samiska näringar som påverkas hårt av samhälls- och klimatförändringar. För att säkra rennäringens framtid behövs insatser på flera håll. Vid infrastrukturutbyggnad av till exempel järnvägar och vägar måste berörda samebyar ges tillfälle att se över att flyttvägar och grön infrastruktur för rennäringen inte hindras, att renbete kan nyttjas invid vägar och järnvägar och att man bygger stängsel där så erfordras. antog 2013 en ny rovdjurspolitik. I den beslutades om en toleransnivå på max av rennäringens förluster orsakade av rovdjur. Samebyarna har fortfarande stora förluster på grund av rovdjur. För att målet ska nås behövs en översyn av arbete med toleransnivåer. Den beslutade toleransnivån bör lagstadgas. Ersättningsnivåerna för rovdjursrivna renar har stått stilla . Ersättningar för björn- och örndödade renar baseras på samebyarnas åretruntmarker. har visat på att björnar dödar många renar i kalvningsland, och ersättningen stämmer inte överens med den senaste forskningen. Lo- och järvdödade renar baseras på rovdjursföryngringar, vilket när ersättningen beräknades 1997 baserades på den tidens forskning av predation av dessa rovdjur samt det merarbete som renskötarna har vid rovdjursangrepp i renhjordarna. I och med borttagandet av renskötselnäringen i nationalparker får heller ingen skydds-jakt eller 28 § genomföras i en nationalpark. Att staten inte kan ge garantier för renskötselrätten vid planering av ytterligare nationalparker skapar ytterligare motsättningar mellan rennäringen och staten. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerat eftersom renarna är kapital och fungerar som ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vid större avsalu bör ett system som kan liknas vid ”skogskonto” tillämpas. Detta bör ses över. Intäkterna beskattas vid uttag. Ett sådant skatteupplägg underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Samebyns tillåtna renantal sätter begränsningarna. Per Åsling (C)