mot · H9023509 · 2021-10-05 00:00:00 — En fri debatt med högt i tak är en grundläggande förutsättning för den akademiska friheten, även i de fall åsikter är obekväma eller impopulära. motsätter sig obefogad detaljstyrning av högskolor och universitet, och vill stärka oberoendet hos såväl lärosätena som de forskare och lärare som är verksamma där. För att åstadkomma det vill vi att staten ska stötta högskolor och universitet som väljer att övergå till en stiftelseform, att politikens makt över och inom deras styrelser minskas och att anställningstryggheten stärks för lärare och forskare. Demokratins institutioner och hotet utifrån Det finns stater som vill underminera vår liberala demokrati. Deras ledare vet att våra fria val och våra rättsstatliga principer gör oss starkare. De är rädda för att vi och de andra liberala demokratierna ska inspirera deras invånare att kräva sina egna rättigheter, sätta stopp för kleptokrati och kasta av sig sina förtryckare. Det rör sig om ett krig som inte främst bedrivs med vapen utan med information och ekonomiska påtryckningar. Auktoritära stater bedriver spionage mot , utför cyberattacker, sprider desinformation och försöker påverka våra demokratiska processer. Till deras hjälp har de medlöpare här hemma som delar deras mål. De bevakar och förföljer dessutom dissidenter och andra som sökt sin tillflykt i . vill rusta den svenska staten och det svenska samhället mot detta hot. En grundförutsättning för att lyckas med det är att myndigheter, näringsliv, regioner, kommuner och andra samhällsviktiga aktörer förbättrar sin cybersäkerhet. Utöver detta måste staten bli bättre på att försvara och stötta journalister, akademin och andra samhällsbärare som utsätts för påverkans- och informationskampanjer av främmande makt. Vi vet dessutom från andra länder att politiska partier på alla nivåer ofta utgör en svag länk i skyddet av den liberala demokratin. De är i många fall sårbara mot hackningar och andra cyberattacker, och de kan infiltreras eller på andra sätt påverkas av främmande makt. Partierna omfattas i många fall inte heller av tillräckligt starka sekretessregler, och de saknar ofta tillräcklig kunskap om hoten de står inför och verktyg att rusta sig emot dem. vill därför tillsätta en utredning som rekommenderar lagstiftning och andra reformer för att göra de politiska partierna mer motståndskraftiga mot yttre hot. Vi vill dessutom stärka dagens bristfälliga förbud mot partifinansiering från utländska källor. Terrorism och våldsbejakande extremism kommer både utifrån och inifrån gränser. Oavsett ursprung utgör sådana ideologier inte bara hot mot de individer som drabbas av deras följares våld utan också mot den liberala demokratin i stort. Säkerhetspolisen pekar ut våldsbejakande höger-, vänster- och islamistisk extremism som särskilt allvarliga hot. Men även andra grupper använder våld för att uppnå sina mål, exempelvis sådana som attackerar lantbrukare. Det de har gemensamt är att de motverkar den liberala demokratin och är villiga att använda våld för att störta eller försvaga den. Det öppna och fria samhället får inte visa sig svagt inför sådana krafter. vill se mer effektiva åtgärder för att förebygga, försvåra, förhindra och avskräcka deras verksamhet. Staten har också ett ansvar gentemot terrorismens offer – varav många flytt till undan IS och andra mördare – att hålla de skyldiga ansvariga och skipa rättvisa. Det gäller både svenska terrorister som rest utomlands och de som är verksamma här hemma. Vi vill också se mer effektiva regler och kontroller för att förhindra att offentliga medel går till organisationer som motarbetar den liberala demokratin. Demokratins institutioner: politikens ansvar att förtjäna medborgarnas förtroende En stark och välmående liberal demokrati kräver att medborgarna har förtroende för sina folkvalda representanter. rankas konsekvent som ett av världens minst korrupta och mest transparenta länder. Det är vi stolta över. Men som ett politiskt parti har ett särskilt ansvar att föregå med gott exempel. Vi ska arbeta aktivt, , för att förtjäna medborgarnas förtroende för oss och för de demokratiska institutioner vi verkar inom, såväl i som i EU. ska vara världens mest rättssäkra, demokratiska och välskötta land, och politiken ska vara transparent och fri från ens misstankar om korruption. vill genomföra en rad reformer för att uppnå det. Vi vill inrätta en oberoende antikorruptionsmyndighet med uppdrag att granska offentlig verksamhet, ge vägledning och stöd kring insatser för ökad transparens och bidra till åtal mot brott. ska dessutom erbjuda alla myndigheter, kommuner, regioner och riksdag en central visselblåsartjänst, och säkerställa att rapporterade misstankar utreds. Vi vill att lagstiftningen ska ställa högre krav på de antikorruptionsstrategier som vägleder myndigheternas arbete, och att brott mot reglerna ska leda till allvarligare konsekvenser. Strategierna bör innehålla bättre stöd för medarbetare som rapporterar misstankar. Vi vill införa striktare regler för partifinansiering, som bland annat innebär att de politiska partierna måste redovisa lån, tillgångar och annan information om sina finanser som är viktiga för allmänheten att känna till. Riksdagspartierna bör därutöver vara tvungna att redovisa intäkter och utgifter kopplade till valkampanjer separat från sin ordinarie årliga redovisning. Det bör ske kort efter ett val, så att allmänheten inte som behöver vänta tills den ordinarie öppna redovisningen för att upptäcka eventuella oegentligheter. Vi vill inrätta ett lobbyregister, eller öppenhetsregister som vi väljer att kalla det, på nationell nivå. Att beslutsfattare talar med representanter för näringslivet, fackföreningar, intresseorganisationer och civilsamhället är i grunden en nyttig del av lagstiftningsprocessen och regeringsarbetet. Genom sådana samtal kan olika delar av samhället vara med och utforma politiska beslut som påverkar dem. Det är viktigt att det sker på ett transparent och korrekt sätt. Därför har EU och länder som , , , och snart skapat lobbyregister. De olika registren skiljer sig åt gällande vilka som klassas som lobbyister, vilka beslutsfattare som omfattas och vilken form av kontakter som ska registreras. Den gemensamma nämnaren är att lobbyism registreras hos en myndighet och att registret omfattar den lagstiftande och verkställande makten. Syftet med ett lobbyregister är att allmänheten ska få bättre insyn i vilka personer eller organisationer som bidragit med synpunkter kring lagstiftning eller beslut. För att uppnå det vill införa ett öppenhetsregister. Reformen ska föregås av en utredning som rekommenderar vilka personer, organisationer och typer av kontakter som ska omfattas, och hur uppgifterna ska redovisas. Vi vill ställa högre krav på ministeransvar och tjänstemannaansvar inom offentlig sektor. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på ett förhållandevis begränsat regeringskansli med kollektivt beslutsfattande och en väl utbyggd och självständig myndighetsstruktur. Det finns många fördelar med ett sådant system, som vi vill bevara, men kombinationen av ett förbud mot ministerstyre och en stor myndighetsapparat innebär i praktiken att möjligheterna till effektivt ansvarsutkrävande är begränsade. Ett ifrågasatt eller kritiserat statsråd kan hävda att det är någon annans ansvar att förebygga, hantera eller åtgärda en viss situation. Tankefiguren att väljarna i nästa val har möjligheter till ansvarsutkrävande gentemot regeringen eller ett visst statsråd tillgodoser inte tillräckligt ansvarsutkrävande i praktiken, inte minst när stora katastrofer och kriser utreds genom specialtillsatta kommissioner som jobbar och ofta över ett val. vill därför att nästa grundlagsutredning ser över den svenska förvaltningsmodellen i syfte att stärka medborgarnas möjligheter att utkräva ansvar av ministrar. Medborgarnas möjlighet att utkräva ansvar av opolitiska tjänstemän, och få upprättelse när fel begåtts, är även den begränsad. Myndigheternas oberoende från otillbörlig politisk styrning har många fördelar som ska bevaras men den enskilda medborgaren kan i många fall uppleva sig handlingsberövad inför myndigheternas beslut. Det finns också exempel på så kallad myndighetsaktivism, där organisationer eller enskilda tjänstemän följer egna agendor, exempelvis i tillståndsärenden. Medborgarna ska kunna lita på att myndigheter behandlar ärenden rättvist och fattar konsekventa beslut. Om fel begås ska medborgarna kunna få upprättelse. vill därför införa ett utökat tjänstemannaansvar som möjliggör ökat ansvarsutkrävande och stärker invånarna ställning i relation till det offentliga. Medborgerliga och politiska rättigheter som gör skillnad i människors vardag Reformer för att stärka den personliga integriteten Vi i är stolta över starka skydd för medborgerliga och politiska rättigheter. Vi svenskar är fria att uttrycka oss som vi vill och kritisera makten, och media har goda förutsättningar att utföra sitt viktiga uppdrag. Men dessa rättigheter får inte tas för givna, varken av medborgarna eller av de folkvalda som fått förtroendet att besluta om dem. De måste skyddas och vidareutvecklas så att de gör faktisk skillnad i människors liv och svarar upp mot de utmaningar de står inför. En av dagens största utmaningar för individens rättigheter rör personlig integritet, den personliga sfär där människor utan övervakning kan forma och utbyta tankar och skapa relationer. Staten har fått nya möjligheter att övervaka sina medborgare, genom bland annat videoövervakning i offentliga rum och insyn i våra digitala kommunikationer. Staten har starka och legitima skäl att använda övervakning för att bekämpa brottslighet, stoppa terrorhandlingar och skydda landet mot stater som inte vill oss väl. Det ska ske i sund balans med svenska medborgares rätt till sin personliga integritet. vill stärka individens kontroll över sina personliga data och skapa bättre insyn i hur myndigheter och andra offentliga aktörer använder dem. Här är på många sätt ett föregångsland, där medborgarna äger sina data och får information om när de använts eller överförts från en myndighet till en annan, med specifika undantag som exempelvis pågående brottsutredningar. Vi vill utreda hur ett liknande system kan införas i . som vi är stolta över det svenska teknikundret – för den innovation och de jobb som det skapat – är vi också vaksamma inför de stora techbolagens tillgång till och hantering av individens personliga data, som bara väntas öka i samband med teknologiska framsteg som artificiell intelligens (AI). I många fall är användarens personliga information företagens produkt. När det berör en svensk medborgare har staten ett ansvar att reglera hur den informationen hanteras. vill därför stärka individens kontroll över hur företag använder personlig information och begränsa deras möjligheter att missbruka den. presenterade Europeiska kommissionen förslag på ett regelverk för etiskt användande av AI. Det omfattar en rad möjliga användningsområden, som ansiktsigenkänning, massövervakning och infrastruktur. välkomnar ett sådant ramverk och kommer verka för att slutresultatet lever upp till ett antal principer. Vi vill att ett pålitligt och robust skydd för den personliga integriteten är vägledande, att individen har insyn i och kontroll över hur personliga data används, att god hänsyn tas till riskminimering vid godkännande av nya tekniker och användningsområden, att användningen av AI för obefogad statlig övervakning och kontroll av medborgare förbjuds och att produkter inte exporteras till regimer som använder dem för att förtrycka människor. Vi ser goda möjligheter för att ett tydligt och långsiktigt ramverk kan bidra till att göra EU världsledande inom AI. En ansvarsfull inställning till teknologiska framsteg står inte i konflikt med tillväxt och innovation. Ta tillvara på mångfaldens möjligheter Individen står i centrum för politik. Men vi människor tillhör oundvikligen en eller flera grupper och har en eller flera identiteter. Vissa identiteter föds vi in i, som vilka våra föräldrar är eller vilken sexuell läggning vi har. Vissa identiteter väljer vi, som vårt yrke, vilket parti vi röstar på och hur vi engagerar oss i samhället. Och vissa identiteter tillskrivs vi av andra, ofta emot vår vilja, som att vi på grund av vår hudfärg eller kön skulle vara på ett visst sätt. är med andra ord ett land av mångfald, vilket välkomnar. Mångfalden gjort till ett rikare land där kulturer, åsikter, identiteter, tros- och livsåskådningar utvecklas tillsammans. Med mångfalden kommer också krav på politiken att ta itu med de utmaningar den medför, inte minst för personer som tillhör minoritetsgrupper och andra som möter särskilda utmaningar i samhället. För börjar det arbetet med oss själva. Vi strävar efter att bjuda in och ta tillvara på mångfald i vårt eget arbete eftersom vi är övertygade om att det leder till bättre resultat. Vi blir bättre på att identifiera och lösa samhällsutmaningar om vi lyckas ta till vara på den bredd av kompetenser och erfarenheter som finns i . Alla som delar våra värderingar ska känna sig välkomna i centerrörelsen och den politiska arenan ska vara öppen för alla svenskar. Krafttag mot diskriminering och hatbrott Diskriminering är ett allvarligt problem i . Det skadar individen, som inte får ett jobb eller samma lön som sina kollegor på grund av sitt kön, eller som inte släpps in på krogen på grund av sin hudfärg. Det skadar samhället eftersom det hindrar folk från att nå sin potential och bidra med sin kompetens och sitt arbete. Och det skadar den liberala demokratin eftersom diskriminering är ett brott mot individens rättigheter som dessutom riskerar att underminera tilltron till att staten skyddar och behandlar alla sina medborgare likvärdigt. vill genomföra flera reformer för att ta itu med diskriminering baserad på alla de sju diskrimineringsgrunderna: kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. Vi vill reformera () uppdrag så att myndigheten mer aktivt upptäcker och agerar mot diskriminering, bland annat genom att utföra fler stickprovskontroller och driva långt fler fall, istället för som främst för att etablera praxis. Vi vill dessutom att DO ska få ökade resurser för att kunna genomföra sitt nya uppdrag. Vi vill höja diskrimineringsersättningen. Arbetsgivare och andra juridiska personer som diskriminerar mot en person kan bli skyldig att betala diskrimineringsersättning till den utsatte. Diskrimineringsersättningen har två syften: att likt skadestånd ge den enskilde ersättning för den kränkning hon utsatts för och att avskräcka från diskriminering. Vi anser att dagens ersättning i många fall är så pass låg att den inte lever upp till dess syften. Därför vill vi tillsätta en utredning som ska rekommendera en mer ändamålsenlig nivå. Vi vill inrätta en diskrimineringsnämnd som i likhet med en domstol ska kunna avgöra diskrimineringsfall men som till skillnad från en domstol ska göra det enklare och billigare för personer som utsatts för diskriminering att söka upprättelse. En diskrimineringsnämnd ska emellertid inte ha lägre beviskrav än en domstol. Få diskrimineringsfall tas upp i domstol . En av huvudanledningarna till det är att personer som utsatts för diskriminering upplever att de ekonomiska och byråkratiska hindren är för stora. I flera av våra grannländer har man därför inrättat diskrimineringsnämnder med lägre trösklar för att driva fall och söka upprättelse. Det vill vi göra även här i . ska utformas och vilka befogenheter den ska ha måste utredas i nära samråd med civilsamhället och andra remissinstanser. Vi vill att statliga myndigheter förbättrar sitt arbete mot diskriminering, inte minst vid rekrytering. Diskriminering vid anställning sker på flera olika grunder. Flera studier visar bland annat att personer med namn som antyder utländsk bakgrund i lägre utsträckning blir kallade till arbetsintervjuer i , och liknande mönster har påvisats för män som söker till kvinnodominerade yrken. Trots att nyanställda i statlig verksamhet liknar samhället i stort har staten ett särskilt ansvar att föregå med gott exempel och anstränga sig extra hårt för att upplevas som en välkomnande arbetsgivare. vill därför att statliga myndigheter på prov ska införa så kallad anonym eller blind rekrytering och, om testperioden är framgångsrik, att metoden införs vid alla myndigheter där det är praktiskt möjligt. Anonym rekrytering innebär att den arbetssökande fyller i sitt CV online, varefter rekryteraren inte kan se personens namn – eller andra uppgifter som kan medföra diskriminering, som kön eller ålder – förrän efter att denne kallats till intervju. Hatbrott är också ett allvarligt och alltför utbrett problem i . Hatbrott innebär att någon angriper en person eller en grupp av människor på grund av deras uppfattade ras, hudfärg, etniska bakgrund, trosbekännelse, sexuella läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck. Precis som för diskriminering kan förövaren tillhöra en majoritetsgrupp eller en minoritet, och den utsatta likaså. Om en domstol bedömer att ett brott är ett hatbrott – exempelvis att en misshandel har rasistiska motiv – tillkommer en straffskärpning. Staten och samhället ser särskilt allvarligt på hatbrott eftersom de anses utgöra ett brott mot individens mänskliga rättigheter och mot principen om människors lika värde, samt att sådana brott skapar rädsla hos andra människor som tillhör gruppen i fråga. vill ge mer resurser till de hatbrotts- och demokratienheter som finns hos polisen runtom i landet, och att civilsamhället får det stöd som krävs för att stötta brottsoffer. Vi anser dessutom att lagstiftningen inte omfattar alla de grupper som bör skyddas mot hatbrott. Det finns många exempel på gärningsmän som begått allvarliga brott motiverade av hat mot kvinnor och att personer som har funktionsnedsättningar utsatts för brott på grund av detta. vill därför att kön och funktionsnedsättning läggs till som hatbrottsgrunder i lagstiftningen. anser dessutom att minoritetspolitik bör förbättras. De fem nationella minoriteterna – judar, romer, samer (som dessutom är vårt erkända urfolk), sverigefinnar och tornedalingar – åtnjuter särskilda rättigheter. Det offentliga har också ett särskilt ansvar att skydda, tillgängliggöra och främja deras språk och kultur. Minoritetslagstiftningen är på många sätt bra på papperet men efterlevs inte tillräckligt väl i praktiken. Det offentliga måste i högre utsträckning leva upp till sina åtaganden på området. Hedersförtryck: ett hot mot individen och mot demokratin anser att frivilliga gemenskaper är viktiga för individen, för ett gott samhälle och för en välmående liberal demokrati. Men alla gemenskaper är inte av godo, däribland sådana som strävar efter att underminera den liberala demokratin eller inskränka andra människors frihet. Och alla gemenskaper ska vara just frivilliga: Alla som bor i ska ha rätten och den faktiska möjligheten att älska vem de vill, att välja sin religion eller ingen religion alls, att leva enligt sin könstillhörighet, att uttrycka sina åsikter fritt, och på andra sätt bestämma själva hur de lever sina liv. Alla ska kort sagt ha rätten att bestämma själva hur de vill leva sina liv. Men för många i är verkligheten en annan. De lever under förtryckande strukturer baserade på kultur, familjeband, religion, med mera – det som kallas för hedersförtryck. Hedersförtryck kan ta sig olika uttryck, från mannen på gatan som trakasserar kvinnor för hur de klär sig till pappan som mördar sin son för att han är homosexuell. Barn och unga är särskilt sårbara för hedersförtryck. För att förebygga och bekämpa hedersförtryck och hedersvåld har tillsammans med regeringen och Liberalerna genomdrivit en rad reformer . Bland annat har hedersmotiv blivit en försvårande omständighet, myndigheter har fått starkare befogenheter att belägga barn med reseförbud om de riskerar att föras utomlands för att könsstympas eller giftas bort, det är straffbart att förmå eller tillåta ett barn att ingå ett äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse, har fått resurstillskott för att stärka skolans systematiska arbetet mot heder, myndigheternas förebyggande kapacitet har stärkts och civilsamhället har fått mer resurser. För att motverka hedersförtryck krävs dessutom bättre kunskap. vill genomföra en nationell kunskapshöjning hos rättsväsendet, skolan, regioner, kommuner och myndigheter om hedersförtryck och effektiva insatser för att förebygga, upptäcka och motverka det. Vi vill också att relevanta myndigheter tar fram nationell statistik över hur utbrett hedersvåldet och hedersförtrycket är. Alla som utsätts för hedersförtryck ska ha tillgång till kvalitativt stöd, oavsett vem de är och var de bor. Religionsfrihet i en sekulär stat och ett mångreligiöst samhälle är och ska vara en sekulär stat. Det innebär att stat och religion ska vara åtskilda och att staten ska förhålla sig neutral gentemot olika religioner. Men det innebär inte att det svenska samhället är eller bör vara fritt från religion. En majoritet av befolkning är medlem i ett trossamfund och religion spelar en viktig roll i många människors liv. Alla ska ha rätt att tro och utöva sin tro, och att välja bort religion om de så vill. Det är kärnan i religionsfriheten. ser och värderar trossamfundens insatser för att göra till ett bättre samhälle: Kyrkor öppnar sina dörrar för hemlösa, imamer ger själavård till patienter på sjukhus och judiska församlingar stöttar familjer i kris. Vi välkomnar också de många former av interreligiöst arbete som pågår runtom i landet och uppmuntrar trossamfunden att skapa en eller flera interreligiösa remissinstanser som kan föra gemensam talan kring politiska förslag. Staten ska skydda invånarnas rätt att utöva sin tro i trygghet. Trots det utsätts samfund och enskilda troende för hat, hot, trakasserier och våld. För att åtgärda det får trossamfund statligt stöd för att investera i säkerhetsåtgärder, som kameror, säkerhetsdörrar och säkerhetsvakter. Det är bra men räcker inte till. De judiska församlingarna spenderar exempelvis en stor del av sin budget på säkerhet. vill förbättra stödet för säkerhetsåtgärder, som hanteras av Kammarkollegiet, för att möjliggöra långsiktiga och löpande investeringar istället för engångsinsatser. Särskilt personal är för dyrt och svårt att anställa långsiktigt med det nuvarande systemet. Det finns rapporter att personer som konverterat och andra som sökt asyl i undan religiöst förtryck behandlats av med bristande respekt och förståelse. Det finns också rapporter om bristande rättssäkerhet i och migrationsdomstolarnas hantering av sådana fall, och att asylsökande utsatts för trakasserier, hot och våld på asylboenden. Den som söker asyl i ska få en rättssäker prövning. När en asylsökande riskerar att dödas eller skadas på grund av sin tro vid ett återvändande till hemlandet ska inom ramen för en så kallad trovärdighets- och tillförlitlighetsbedömning bedöma om den asylsökande har en genuin tro. vill – som en del av en bred utredning om rättssäkerheten i asylprocessen – att man ser över dessa trovärdighets- och tillförlitlighetsbedömningar i syfte att stärka rättssäkerheten och säkerställa att asylsökande behandlas med kunnande och respekt. Det är också viktigt att fortsätter sitt arbete med att säkerställa tryggheten på asylboendena för alla, oavsett kön, sexuell läggning eller trosuppfattning. Statens ansvar för religionsfriheten handlar om mer än att skapa trygghet. Det handlar också om att skapa möjligheter för människor med olika tro att leva sida vid sida och för att alla ska kunna utöva sin tro i en svensk kontext och med svenska lagar och värderingar som bas. För att göra det möjligt behöver religiösa samfund få bättre möjligheter att verka i .