mot · H9023431 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurs- och kostnadseffektivitet bör stå i centrum under omställningen till en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att klarlägga effekterna av införda miljöskatter och andra styrmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av införandet av produktpass och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens arbete för en cirkulär ekonomi även ska sträva efter internationellt accepterade regler och kriterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka i EU för att hinder för handel med återbrukade produkter och återvunna material ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dialogen mellan det offentliga och näringslivet måste ske systematiskt och resultera i konkreta åtgärder som kan implementeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att motverka den ökande graden av projektifiering i omställningen till en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ökade satsningar på forskning och innovation samt test- och demonstrationsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av beteendeforskning för att nå framgång i arbetet med cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digital teknik som medger ökad spårbarhet och utveckling av kommunikativa produkter samt utvecklad delningsekonomi kommer att få stor betydelse för cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens handlingsplaner på området cirkulär ekonomi bör korrespondera med för cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska uppdra åt att redovisa utvecklingen för samt en analys av utmaningen med de nya materialåtervinningsmålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en modell liknande det holländska för att främja innovationer i den cirkulära ekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör agera för ett borttagande av kemikalieskatten på begagnad elektronik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förenkla och tydliggöra reglerna för återbruk av icke förorenat bergmaterial och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att s.k. end of waste-kriterier ska utarbetas för fler produkter både inom EU och nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU och globalt ska verka för att öka återvinningsgraden och återanvändandet av däck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler kontroller införs i syfte att på ett effektivt sätt upptäcka miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för grova miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljötillsynen skärps i hela landet genom ökad kunskap och återinförandet av branschexperter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ordningsvakter bör få befogenheten att dela ut böter för småskräp samt att dessa böter ska höjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU och globalt ska verka för tillkomst och uppföljning av internationella avtal som reglerar att plastavfall hanteras på ett ansvarsfullt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en helhetssyn på cirkulär ekonomi kräver hänsynstagande till effekterna för det återvunna materialet i fråga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en årlig uppföljning av åtgärderna för kemisk återvinning av plast och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att uttrycka krav baserat på återvinningsbarhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig verksamhet ska vara en god förebild för att öka graden av återanvänt och återvunnet material vid upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsynen av tillfälliga avfallsdeponier bör skärpas och ansvaret för sanering tydligare läggas på ägaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ägarna av tillfälliga deponier ska erlägga en pant för att täcka kommunens eventuella kostnader för sanering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att följa upp hur konkurrenskraften för svenska företag har påverkats av införandet av det digitala systemet för att spåra farligt avfall i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en ny, tydligare vägledning om när avfall upphör att vara avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett nytt uppdrag för att snabbt kunna avgöra avfallets status samt vid behov utarbeta end of waste-kriterier för avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana myndigheter att genomföra fler stickprov då det gäller transporter av farligt avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler regelförenklingar genomförs för att underlätta för företag vid transport av mindre mängder farligt avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att följa upp effekten av de nya regleringar som införts för att stävja illegal handel med avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge som enda och samlande myndighet uppdraget att sprida kunskap om matsvinn och den stora miljöpåverkan detta har och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av datummärkningen av livsmedel i syfte att minska matsvinnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett svenskt undantag från EU-reglerna vad gäller bästföredatum på ägg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att förändra kraven på reningsverken i syfte att möjliggöra ökad återföring av näringsämnen i avloppsslam till kretsloppet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett långsiktigt nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en gemensam, långsiktig och välfungerande inre marknad för biogas samt andra höginblandade förnybara bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftvärmeverkens betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kopplingen mellan ekonomisk säkerhet och gruvavfallshantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera den återinförda avfallsförbränningsskatten ur ett miljö- och samhällsekonomiskt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. Att skapa förutsättningar för ett resurseffektivt samhälle ligger högt upp på agenda. Det finns många fördelar ur både ett miljömässigt och ekonomiskt perspektiv med att återvinna mer och fler material samt att optimera användningen av de resurser som finns. En genomsnittlig europé konsumerar resurser . Om en större andel av dessa resurser återvinns minskar behovet av att utvinna nya. Politikens uppgift är därför att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att ta ansvar för sitt avfall och värna principen om att förorenaren betalar. Med utgångspunkt i avfallshierarkin, helhetssyn och idén om en cirkulär ekonomi bör med kraft fortsätta omställningen till ett resurseffektivt samhälle. Precis som inom andra politikområden måste omställningen till en cirkulär ekonomi präglas av kostnadseffektivitet och resultatfokus. konstaterar dock att regeringen ofta prioriterar ineffektiva förslag framför reformer som gör skillnad på riktigt. Exempel på det från är: plastpåseskatten, den återinförda skatten på avfallsförbränning och skatten på kemikalier i elektronik som till och med drabbar det eftersträvansvärda återbruket. Regeringen är dessutom på väg att införa skatt på kemikalier i kläder och skatt på vissa engångsartiklar i plast. Detta är åtgärder som med stor sannolikhet har och har haft små eller inga positiva konsekvenser för miljön och klimatet. Däremot kommer de med ett högt pris för svenska konsumenter och företag samhällsekonomiskt sett, men även miljömässigt. Effekter som inte har prioriterats att fånga upp i de utredningar som genomförts. Plastpåseskatten är ett tydligt exempel på detta där skattens konstruktion, som likställer fossilbaserade plastpåsar med de som har producerats av återvunnen eller biobaserad plast, inte har gynnat vare sig cirkularitet eller innovationskraft. Det är dålig politik. anser därför att ska ges i uppdrag att ur ett miljö- och samhällsekonomiskt perspektiv klarlägga effekterna av de ovannämnda miljöskatter och styrmedel som har införts. Sedan den industriella revolutionen har människan verkat i en ekonomi som bygger på råvaruuttag, produktion, konsumtion och avfall – en linjär modell som fungerar bra så länge man antar att jordens resurser är oändliga, tillgängliga och billiga. Men resurserna är ofta begränsade och råvarupriserna har nästan tredubblats . Det huvudsakliga problemet i den linjära ekonomin är att material sprids ut och/eller blandas ut med andra material. tappar dessa material sitt värde eller blir komplicerade att återanvända – i värsta fall sprids materialen ut på ett sådant sätt att de i praktiken blir föroreningar. Att gå i riktning mot en mer cirkulär ekonomi, där resurser återanvänds i kretslopp, kan således innebära flera fördelar. Till stor del åstadkoms detta genom vanliga marknadsmekanismer. När kostnaderna för råvaruuttag ökar skapas drivkrafter att istället utforma produkter av återvunnet material. Om det är ekonomiskt attraktivt att återvinna och återanvända material ökar incitamenten att ta tillvara olika sorters avfall och restprodukter. För omställningen till en cirkulär ekonomi är det alltså avgörande att pris och kvalitet på återvunnet material kan konkurrera med jungfruliga material. Av de globala hållbarhetsmålen som FN:s medlemsstater har enats om, är det många som har kopplingar till ett cirkulärt samhälle. Föga förvånande, med tanke på att dessa frågor sedan urminnes tider har en internationell karaktär. Störst fokus på området finns dock inom mål 7-Hållbar energi för alla, mål 9-Hållbar industri, innovationer och infrastruktur samt mål 12-Hållbar konsumtion och produktion. För att uppnå bättre resurseffektivitet bör den så kallade avfallshierarkin användas som utgångspunkt. Enligt hierarkin ska avfall i första hand förebyggas och därefter återanvändas, återvinnas eller förbrännas. I sista hand ska avfallet läggas på deponi. I återvinns en stor del av avfallet, men vi kan bli ännu bättre och ta tillvara fler material än vad vi gör . är ett föredöme för övriga , där avfallshierarkin ofta åsidosätts och avfall i huvudsak läggs på deponi. Därför bör verka för att det fortsatta arbetet med åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Nationella mål och riktlinjer får inte vara för stelbenta utan måste kunna anpassas till medlemsländernas olika förutsättningar. Resurssnålhet och energieffektivitet men också avgiftning av kretslopp bör stå i fokus. Näringslivet är generellt mycket positiva till frågor som rör cirkulär ekonomi och ser det som en affärsmöjlighet men som hindras av märkliga regleringar och otydliga tolkningar. Dialogen mellan det offentliga och näringslivet måste därför förbättras. anser att långsiktighet och systematiskt arbete leder till bättre resultat och därmed en snabbare övergång till ett resurseffektivt samhälle. För att åstadkomma detta snabbare än behöver den ökande graden av projektifiering motverkas. Den eskalerande projektifieringen, med tillhörande anslag, som präglar området leder till kortsiktighet, bristande kontinuitet och ineffektivitet. Detta blir också kostnadsdrivande då mycket dubbelarbete kan bli följden. anser vidare att regeringen bör se över effekten av de styrmedel som har införts så att de faktiskt når sitt syfte och heller inte missgynnar svenska företag. Det är också viktigt att styrmedlen fokuserar på rätt produktslag som gör verklig skillnad. Ett konkret exempel på detta är byggavfall som står för av de svenska växthusgasutsläppen. Med tanke på den strategi för cirkulär ekonomi som har presenterat är det viktigt att nationella handlingsplaner som regeringen har infört harmoniserar och kompletterar denna, så att arbetet blir systematiskt och fokuserat. Här kan mer göras. Detsamma gäller för regeringens internationella arbete för att riva hinder som försvårar återbruk och återanvändning av produkter samt att fastställa standardiserade kriterier för detta. står bakom Kommissionens förslag att hållbara produkter ska vara norm, till exempel vad gäller att produkter ska vara enkla att återanvända, reparera och återvinna samt att tillverkningen utifrån återvunnet material ska öka. Införandet av så kallade internationella produktpass och krav på produktdesign samt livscykelanalyser är också viktigt. vill även se ökade satsningar på forskning och innovation om alltifrån nya affärsmodeller, resurseffektivitet, test- och demonstrationsanläggningar, standardisering, mm. bedömer även att beteendeforskning kan få stor betydelse för att lyckas med den cirkulära ekonomin. bedömer också att digitalisering kommer att få stor betydelse för att utveckla den cirkulär ekonomin. Certifierade råvaror med spårbarhet, kommunikativa produkter och delningsekonomi är alla exempel på nya verktyg som kan bidra till detta. det sammanhållna producentansvaret och återvinning Det ska vara lätt för hushållen att medverka till att förpackningar, textilier och elektronik antingen återanvänds eller återvinns. Hushållen ska ha nära tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem för olika typer av avfall. Ett välfungerande insamlings- och återvinningssystem underlättar även omhändertagandet av miljöfarliga ämnen och kan bidra till att kretsloppen avgiftas. Som en del i att minska plastanvändningen görs många försök att utveckla produkter som till lägre grad än sina föregångare innehåller plast. Exempelvis pappersmuggar som endast har en tunn plasthinna eller motsvarande för kartonger för till exempel såser. En utmaning är dock att få till en effektiv återvinning eftersom materialavskiljning kan vara svårt. Som en del i en effektiv resursanvändning och en ökad cirkulär ekonomi är det dock viktigt att bejaka utvecklingen av sådana metoder. Därför bör möjligheterna att förbättra materialavskiljning analyseras. Utan en effektiv återanvändning kan vi gå miste om nyttorna med att använda mer hållbara material i sig. har fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att materialåtervinningen av plast ska öka i , något som efterfrågat. I uppdraget, som ska redovisas , ingår att föreslå åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kemisk återvinning av plast i . anser att det framöver bör ske en årlig uppföljning av de åtgärder som föreslås. Ett nytt system för rapportering av de olika materialåtervinningsmålen infördes . bedömer att detta kommer att innebära såväl en ambitionshöjning som en mer enhetlig redovisning i EU. Dessutom förväntas de nya kraven från EU leda till att rapporteringen bättre stämmer överens med verkligheten gällande hur mycket som faktiskt blir nytt material. Prognosen är dock att målen kommer att bli svårare att nå. anser att det är viktigt att en systematisk analys av utvecklingen redovisas. diskuteras huruvida det bör införas krav på viss andel återvunnet material i nya produkter. Detta är en naturlig effekt då marknaden för återvunnet material har stagnerat och då det fortsatt oftast är billigare att utgå från jungfruliga material vid nyproduktion. är positiva till idén men vill särskilt uppmärksamma att detta måste anpassas till olika råvaror och deras respektive miljöeffekter. Vissa produkter lämpar sig för att blanda jungfruligt och återvunnet material, i andra fall är det svårt eller olämpligt. Vill vi till exempel öka och stimulera användningen av klimatsmart stål som tillverkas utan kol, produceras det av jungfruligt material. Då kan vi inte ställa krav på ökad inblandning av återvunnet stål. Det är därför viktigt att denna typ av kunskap beaktas vid utformning av olika mål och kriterier så att vi tar hänsyn till helheten. Med hänvisning till detta bör vissa krav istället uttryckas baserat på återvinningsbarhet. anser vidare att bör få i uppdrag att utarbeta lämpliga kriterier för att öka andelen återvunnet material i produkter som upphandlas av offentliga myndigheter. anser dessutom att det offentliga ska vara en god förebild för att i samband med offentliga upphandlingar och inköp öka graden av återvunnet och återanvänt material i upphandlade produkter. vill fortsätta arbetet med att förenkla för hushållen och ge dem goda förutsättningar att ingå i resurssnåla kretslopp, och vi står fast vid att miljöambitionen måste öka. Därför behövs nya skärpta återvinningsmål som även tar hänsyn till de nya EU-reglerna på området. måste insamlingssystemen fungera var man än bor i landet, och kostnaderna för dem vara rimliga. Mål och krav ska stärka miljönytta, teknikutveckling, jobb och svensk konkurrenskraft. höjdes materialåtervinningsmålen för vissa förpackningar. visar uppföljningar att återvinningsgraden för vissa produkter till och med har minskat . Detta måste uppmärksammas mer så att utvecklingen faktiskt går åt rätt håll. anser vidare att producentansvaret bör omfatta fler områden såsom batterier och hemelektronik. En utredning om ett pantsystem för ”småelektronik” har presenterats för vilken vi inväntar regeringens proposition. Vi menar dock att det vid tillsättning av framtida utredningar också bör analyseras huruvida det är optimalt att producentansvaret tillämpas strikt på produkt, men inte på material. Vi menar vidare att det är viktigt att se över effekten av de dubbla styrmedel som finns, såsom då producentansvar och skatt belastar samma produkter. I slänger vi i genomsnitt kläder i soporna per person och år. Redan nu har klädbranschen tagit egna initiativ till insamling av textilier och avlagda kläder. Dock konstaterade en utredning från att sådan insamling kunde vara olaglig, eftersom kläderna räknas som hushållsavfall och kommunerna därmed har insamlingsansvar för dem. Regeringens utredning om att införa ett producentansvar för textilier välkomnades av . Vi inväntar nu regeringens proposition i frågan men vill påminna om att ett införande av producentansvar för textilier inte får försvåra återbruk eller sätta käppar i hjulet för den omfattande secondhand-verksamhet som bedrivs av företagare och ideella organisationer och som därmed redan bidrar till återanvändning av exempelvis kläder. Det är många aktörer som önskar ett tydligare ansvar och en infrastruktur för insamling av textilier. Flera spännande och vissa långt framskridna projekt kring återvinning av textilier pekar på tillgången till råvara som det stora problemet. Inte minst skogsbolaget som arbetar för att återvinna fiber med ursprung från blandmaterial och därmed möjliggöra cirkulära flöden inom mode- och textilbranschen kan vittna om detta. I sammanhanget bör utredningen om kemikalieskatt på mode som har presenterats uppmärksammas. Utredningen har landat i ett förslag om att införa ytterligare en nationell och fiskal skatt som kommer att drabba svenska företag, trots att desamma redan jobbar för ökad hållbarhet genom de produkter som säljs. Det framgår tydligt av själva utredningen som pekar på att 80–av de kläder och skor som säljs i inte innehåller de farliga kemikalier som man vill komma åt och att dessutom delar av marknaden för second hand kommer att omfattas. Detta trots att ökat återbruk av kläder är en viktig åtgärd för att minska miljö- och klimatpåverkan. Vi beklagar därför den trångsynthet som utredningsdirektiven speglar då utredningen inte har fått föreslå andra åtgärder än just en skatt. Utredningsdirektiv borde i större utsträckning identifiera det problem som ska lösas men hålla öppet för vilken åtgärd som lämpar sig bäst. En annan produkt som omfattas av producentansvar är gummidäck. Aktörerna har valt att samla ansvaret hos det icke vinstdrivande företaget som får en avgift för de volymer däck som anslutna företag sätter på marknaden. Glädjande nog läggs inga däck på deponi i men andelen återvunna däck som exporteras för förbränning i cementindustri i och har ökat. Detta är en illavarslande utveckling som måste följas noggrant, då den bryter mot ambitionen om ökad materialåtervinning som en del av ett resurseffektivt samhälle. har i uppdrag att arbeta med end-of-waste-kriterier men det gäller inte däck. Något som flera andra EU-länder har gjort och som därför borde ske även i . Ytterligare en principiell fråga med exempel hämtat från däckbranschen är då branscherna tar eget ansvar och finansierar forskning för att utveckla innovativa metoder, med syfte att skapa miljönytta och ökad återanvändbarhet av kasserade produkter. Gummigranulaten som bland annat används på konstgräsplaner är ett resultat av detta men även att använda gummiklipp för att rena vatten. Under förutsättning att dessa metoder är evidensbaserade och miljösäkra bör den ansvariga myndigheten uppdatera sin information utifrån det kunskapsläge som faktiskt råder. Ett förbiseende som annars kan påverka bland annat ECHA:s bedömningar av produkters återanvändning. Med tanke på den stora mängd av till exempel däck som kasseras är det viktigt att våra miljömyndigheter inte motverkar aktuell kunskap utan tvärtom stöttar forskning och innovation för nya användningsområden. Regeringen bör därför driva dessa frågor såväl inom EU som globalt. I finns ett system som kallas . Det är till för att möjliggöra innovativa åtgärder inom cirkulär ekonomi där föreskrifter och förordningar annars kan kullkasta möjligheten till nytänkande. anser att svenska myndigheter bör studera det holländska initiativet för att se om det vore bra och möjligt att införa också i vårt land. Återanvändning och återvinning används ibland som synonyma begrepp trots att de får mycket olika konsekvenser för produktslagen ifråga. Enligt avfallstrappan är det andra steget återanvändning men det gynnas . belastas till exempel elektronikprodukter som repareras för återbruk med samma skatt som finns på nytillverkade produkter. Detta är förvånansvärt. Tvärtom leder det till förtida skrotning av fungerande produkter och belastar miljön negativt. Dessutom har ju dessa produkter redan belastats med skatt en gång och återbruket sparar mycket utsläpp av koldioxid.