mot · H9023509 · 2021-10-05 00:00:00 — En starkare liberal demokrati ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en spetsutbildning för offentligt ledarskap vid svenska universitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det svårare att ändra grundlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och skydda domstolarnas oberoende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning ska se över behovet av att formalisera praxis i och skydda oppositionens roll i lagstiftning och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kapaciteten hos de enheter inom polisen som arbetar med demokratifrågor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett tydligare uppdrag att utbilda och stötta medierna att hantera och anmäla hot och trakasserier, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra brottsofferjourernas kapacitet att stötta utsatta journalister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentligt stöd för mindre medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stötta lärosäten för högre utbildning som väljer att övergå till en stiftelseform, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska politikens makt över och inom universitets och högskolors styrelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka anställningstryggheten för lärare och forskare vid lärosäten för högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att stärka de politiska partiernas motståndskraft mot yttre hot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förbudet mot partifinansiering från utländska källor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en antikorruptionsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa högre krav på de antikorruptionsstrategier som vägleder myndigheternas arbete och på påföljder för överträdelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa striktare regler för partifinansiering, med krav på politiska partier att redovisa fler uppgifter om sina finanser och att skyndsamt efter val redovisa intäkter och utgifter kopplade till valkampanjer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa ett lobbyregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i nästa grundlagsutredning se över den svenska förvaltningsmodellen i syfte att stärka medborgarnas möjligheter att utkräva ansvar av ministrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att stärka medborgarnas kontroll över hur det offentliga använder deras personliga data, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på EU-nivå införa ett regelverk för etisk användning av artificiell intelligens som levererar ett pålitligt, robust och riskminimerande skydd för den personliga integriteten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera uppdrag i syfte att mer aktivt upptäcka och agera mot diskriminering, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en diskrimineringsnämnd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga myndigheter ska testa s.k. anonym eller blind rekrytering och, om det visar sig framgångsrikt, införa detta vid myndigheter där det är lämpligt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kapaciteten hos civilsamhällesorganisationer som stöttar hatbrottsoffer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga till kön och funktionsnedsättning som hatbrottsgrunder i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en nationell kunskapshöjning hos rättsväsendet, skolan, regioner, kommuner och myndigheter om effektiva sätt att förebygga, upptäcka och motverka hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att relevanta myndigheter ska ta fram nationell statistik över hur utbrett hedersvåld och hedersförtryck är, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en praktisk interreligiös utbildning för religiösa ledare vid en eller flera svenska högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera stödet till trossamfunds säkerhetsåtgärder med syfte att möjliggöra långsiktiga och löpande investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera lagstiftningen kring könstillhörighet för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för icke-binära och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra hiv-positivas livsvillkor genom bättre tillgänglighet till profylax, behandling och vård samt kunskapshöjande insatser till allmänheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att genomföra en översyn av tillgängligheten i vallokaler och genomföra insatser för att säkerställa valhemligheten för personer med funktionsnedsättningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter i samband med allmänna val ska erbjuda mer och bättre information på lättläst svenska och för personer med nedsatt syn och hörsel, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokaler där demokratin utövas ska vara fullt tillgängliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtroendevalda som utsätts för hot, hat och trakasserier ska få bättre stöd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av förtroendevaldas villkor, med rekommendationer som underlättar för fler att kombinera förtroendeuppdrag med arbete, familj och barn, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa striktare krav på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett striktare gällande företags ansvar att upprätthålla mänskliga rättigheter och miljö- och klimathänsyn vid verksamhet utanför unionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polis och åklagare ett tydligare uppdrag, och vid behov ökade resurser, att enligt principen om universell jurisdiktion utreda och driva fall där krigsbrott, brott mot mänskliga rättigheter och brott mot mänskligheten begåtts utanför gränser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över om lagstiftningen kring universell jurisdiktion är ändamålsenlig för att driva fler fall, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strypa medel till och begränsa beslutsrätten för medlemsstater i EU som allvarligt och upprepat inte respekterar sina åtaganden för demokrati och mänskliga rättigheter och som inte sätter stopp för offentlig korruption, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att, som en sista utväg, utesluta medlemsstater ur EU som allvarligt och upprepat inte respekterar sina åtaganden för demokrati och mänskliga rättigheter och som inte sätter stopp för offentlig korruption, och detta tillkännager för regeringen. Den liberala demokratin: historiska framsteg och nutida hot Den liberala demokratin är en av mänsklighetens bästa uppfinningar, kanske den främsta. Inget annat styrelseskick levererar samma rättvisa, frihet och nytta, från den enskilda människans möjlighet att forma sitt eget liv till samhällets förmåga att gemensamt fatta goda beslut. Den liberala demokratin består i sin mest förenklade form av två lika viktiga delar. Den första delen utgår från principen om folkstyre: Genom fria och rättvisa val beslutar väljarna hur landet ska styras. All offentlig makt utgår med andra ord från folket. Den andra delen utgår från principen att individen har rättigheter som majoriteten inte får inskränka, som går under samlingsnamnet medborgerliga (även kallade civila) och politiska rättigheter. Det handlar bland annat om rätten att tro, tycka och säga vad man vill, rätten att kritisera makten och rätten till en rättvis prövning i domstol. Medborgerliga och politiska rättigheter skyddar individen mot statligt förtryck och begränsar majoritetens makt över individen. I omfattas alla svenska medborgare av de medborgerliga och politiska rättigheterna. Den som är boende i men inte svensk medborgare åtnjuter vissa av dessa rättigheter, såsom rätten att tro, tycka och säga vad man vill, men saknar andra rättigheter, såsom rätten att rösta i riksdagsval. Sedan idéer om den liberala demokratin växte fram , och särskilt sedan de började omsättas i praktiken på bred front , har de lett till stora framsteg runtom i världen. I liberala demokratier har miljarder människor vunnit sin rösträtt, oavsett kön, etnicitet eller ekonomi. I många länder har kvinnorättsrörelser stärkt kvinnors makt över sina liv och sina kroppar, och medborgarrättsrörelser har stärkt minoriteters rättigheter. Där en fri press har frodats har en tidigare tystad allmänhet fått ökat inflytande över samhällsutvecklingen och bättre möjligheter att hålla makthavare ansvariga. Varken i eller i omvärlden bör äganderättens betydelse för ett fritt, rättssäkert och välmående samhälle underskattas. Det vi äger, vårdar vi. Den liberala världsordning som växte fram efter har dessutom bidragit till globalt välstånd och stabilitet. Frihandel och andra former av internationellt samarbete har lyft miljarder människor ur fattigdom, och innovationer som vore osannolika utan handel och samarbete har avsevärt förbättrat folks livsvillkor. Internationella institutioner som FN har bidragit till fattigdomsbekämpning, konfliktlösning och stabilitet. Nato var och är en viktig källa till transatlantisk säkerhet och samarbete. EU har bidragit till freden på en länge krigshärjad kontinent och stärkt medborgerliga fri- och rättigheter, som den fria rörligheten av människor, varor och tjänster har fört dess medlemsstater, invånare och ekonomier närmare varandra. Framstegen här hemma har inte varit mindre anmärkningsvärda. Sedan det första riksdagsvalet med allmän och lika rösträtt genomfördes för nästan exakt har utvecklats till ett av världens rikaste och bästa länder att leva i, med låg korruption, god jämställdhet och starka medborgerliga och politiska rättigheter. Vår innovationsförmåga är i världsklass och vår välfärd likaså. Men den liberala demokratin är hotad runtom i världen. Antalet fullvärdiga demokratier minskar, och 2020 var enligt en studie det sämsta året för demokrati . Även i tidigare starka liberala demokratier undergräver regimer den fria pressen, rättssäkerheten och andra grundläggande rättigheter. Kvinnors och minoriteters rättigheter hotas och inskränks. Auktoritära stater som och flyttar fram sina positioner, med ekonomiska påtryckningar, immaterialrättsbrott, cyberattacker, spionage och militärmakt som vapen. De demokratiska länderna har blivit alltmer splittrade . Till följd av bland annat Brexit och presidentskap har den demokratiska världens enighet och samarbetsförmåga försvagats. Välorganiserade och välfinansierade högerpopulister har vunnit makten i flera länder och ökat sitt inflytande i andra. Allt detta har påverkat vår gemensamma säkerhet, våra handelsrelationer och vår förmåga att lösa globala problem. Den liberala demokratin runtom i världen är dessutom pressad av externa faktorer. Om vi inte hindrar klimatförändringarna har vi en stor kris framför oss, vars effekter vi märker av . Även Coronapandemin har orsakat omätbart lidande för de som blivit sjuka och för deras närstående. Detsamma gäller för de som förlorat sin inkomst till följd av den ekonomiska krisen i pandemins kölvatten. Krisen har också medfört friktion mellan länder, och alltför många ledare har utnyttjat den för att stärka sin egen makt på medborgerliga och politiska rättigheters bekostnad. Trots att liberala demokrati på många sätt är stark och välmående står även vi inför utmaningar. Den politiska debatten har blivit råare och färre engagerar sig i politiska partier. Minoritetsgrupper möter rasism, homofobi och andra typer av hatbrott. Förtroendevalda och journalister utsätts för hot och trakasserier, och våldsbejakande extremism är ett allvarligt hot. upplever många medborgare att staten brister i sina kärnuppdrag: att skapa trygghet, säkerhet och en god välfärd. Det riskerar i sin tur att underminera tilltron till offentliga institutioner och medmänniskor. Allt detta eldas på av illiberala krafter som försöker splittra svenskarna för sin egen . Människans inneboende strävan efter frihet och rättvisa innebär att den liberala demokratin alltid kommer att ha förkämpar. Men vi får aldrig ta demokratin för given eller underskatta dess motståndare; den är ett gemensamt projekt som vi bygger tillsammans, , varje generation. Individ, stat och demokrati Utöver vårt engagemang för den liberala demokratins grundläggande principer har vi i våra egna övertygelser om hur man bygger ett bättre samhälle. Vi vill bygga ett liberalt samhälle som är socialt, grönt, decentraliserat och som värderar gemenskaper. En förutsättning för det är ett starkt samhällskontrakt. Idén om samhällskontraktet bygger på att medborgarna och staten har rättigheter och skyldigheter gentemot varandra. Medborgarna förväntas följa lagen och bidra till det gemensamma, och staten ska i gengäld skapa trygghet inom landet, försvara landet från yttre hot, erbjuda en god välfärd och skydda medborgarnas rättigheter och friheter. Många i upplever med fog att staten inte till fullo lever upp till sin del av samhällskontraktet. Det är i förlängningen ett demokratiproblem, särskilt i ett land med ett av världens högsta skattetryck och en lång historia av onödig detaljstyrning. Svenska medborgare ska kunna lita på att det offentliga finns där när de behöver det. Statens första uppgift är att skydda invånarna mot våld och andra hot mot deras säkerhet, liv och hälsa. Om staten misslyckas med den uppgiften kan den inte garantera övriga rättigheter och friheter. Det handlar om att försvara landet mot yttre hot och om att skapa trygghet för invånarna i deras vardag, oavsett vem de är eller var i landet de bor. Offentliganställda gör ovärderliga insatser för vår gemensamma trygghet och välfärd, från polisen på våra gator till undersköterskan som tar hand om våra äldre. För att de ska lyckas med sitt arbete krävs duktiga ledare som stöttar sina medarbetare och ser till att skattebetalarnas pengar förvaltas på bästa sätt. Trots att det finns många kompetenta chefer på myndigheter, kommuner och andra offentliga organisationer har de svårt att konkurrera med näringslivet när det gäller att vara en attraktiv arbetsgivare. Det beror till viss del på att näringslivet kan erbjuda högre löner men är också en fråga om status. vill höja statusen på karriärer i offentlighetens tjänst, utbilda ännu skickligare chefer och locka fler från en blandning av bakgrunder och erfarenheter att söka sig till offentligt ledarskap. För att åstadkomma det vill vi inrätta en spetsutbildning i offentligt ledarskap på masternivå vid universitet runtom i landet, liknande den som bedrivs vid i samarbete med Europeiska Kommissionen. Utbildningen bör ske i nära samarbete med offentliga organisationer och omfatta såväl de viktigaste akademiska ämnena kopplade till offentlig förvaltning som praktisk utbildning inom ledarskap och offentligt arbete, samt omfattande praktik vid svenska och europeiska institutioner. För att höja statusen på utbildningen ytterligare och locka sökande från olika bakgrunder bör arbetslivserfarenhet väga in i antagningsprocessen och ett stipendium delas ut . Med rättigheter följer också skyldigheter. Alla som bor i har en skyldighet att följa våra lagar, behandla sina medmänniskor med respekt och bidra till det gemensamma efter sina förutsättningar. Det gäller oavsett vem man är eller varifrån man kommer. Den som kan arbeta ska göra det istället för att leva på bidrag, skatte- och välfärdsfusk ska motverkas och vi bör alla ställa upp när vårt gemensamma samhälle behöver oss, exempelvis genom att ta vårt ansvar i en kris. Staten varken kan eller bör lösa alla problem vi människor ställs inför. Vi måste ta ansvar för våra egna liv så gott vi kan. Det ska löna sig att arbeta och fler ska ha möjlighet att lyfta sig ur bidragsberoende och göra klassresor. Starkare och rättvisare demokratiska institutioner Demokratins institutioner och hotet inifrån I flera länder, inklusive i tidigare stabila liberala demokratier, har auktoritära krafter försvagat och i vissa fall avvecklat demokratiska och rättsstatliga institutioner. Det har i de flesta fall inte skett genom militärkupp eller revolution. I bland annat och har istället politiska partier vunnit makten via legitima val för att sedan montera ned den liberala demokratin inifrån. Man har avvecklat domstolarnas oberoende, begränsat oppositionens inflytande, inskränkt press- och yttrandefriheten och stöpt om public service till regeringspartiets förlängda propagandaarm. Det har lyckats i och , det har försökts i och det kan hända här i . liberala demokrati står stark men våra demokratiska och rättsstatliga institutioner, och därmed de rättigheter de skyddar, är sårbara mot illiberala och auktoritära krafter. Det gäller såväl på statlig som på regional och lokal nivå. föreslår därför en rad reformer för att göra institutioner mer motståndskraftiga mot otillbörlig politisk påverkan. I relation till många andra liberala demokratier, inklusive våra grannländer, är det jämförelsevis lätt att ändra den svenska grundlagen. Den är det viktigaste juridiska skyddet för våra medborgerliga och politiska rättigheter. Därför vill vill göra det svårare att ändra grundlagen genom att införa krav på kvalificerad majoritet vid riksdagsbeslut om grundlagsändring, införa ett krav på att ett specifikt antal riksdagsledamöter deltar i omröstningen (en så kallad kvorumregel) och genom att det val till som ska hållas mellan två riksdagsbeslut om grundlagsändring måste vara ett ordinarie val. Domstolarnas självständighet är också avgörande för den liberala demokratins motståndskraft. Trots att Regeringsformen skyddar ordinarie domare från att bli avskedade utan synnerligen starka skäl är det svenska systemet sårbart. I andra europeiska länder har regeringen de facto avskedat domare genom att bland annat sänka pensionsåldern och begränsat antalet domare vid högsta domstolen, och tillsatt domare enligt regeringens intressen. föreslår därför att ytterligare bestämmelser om domarna i de högsta domstolarna (justitieråden) ska regleras i grundlagen. Det rör sig om hur de ska tillsättas, hur många de ska vara, deras pensionsålder, med mera. Vi vill reformera organisation, styrning och roll i syfte att stärka dess oberoende. Vi vill dessutom inrätta en författningsdomstol, en oberoende domstol med uppgift att kontrollera om lagar strider mot grundlagen och som har befogenhet att förklara dem ogiltiga. En stor del av det politiska arbetet i sker genom praxis. I , regionfullmäktige och kommunfullmäktige delar partierna upp ordförandeposter och andra former av inflytande sinsemellan enligt oskrivna regler, och oftast med respekt för politiska motståndare. Det är på många sätt beundransvärt och ger en värdefull flexibilitet till våra demokratiska institutioner. Men det finns risker med att förlita sig för mycket på praxis. I vissa länder har polarisering mellan politiska partier lett till att praxis brutit samman, och i andra länder har det styrande partiet utnyttjat avsaknaden av lagstiftning kring maktdelning för att tysta oppositionen. vill att en parlamentarisk kommitté ser över hur beslut fattas i , med syfte att formalisera praxis och skydda bland annat oppositionens ställning i lagstiftning. Vi vill dessutom att en liknande utredning, i nära samråd med regioner och kommuner, undersöker om samma behov finns på regional och lokal nivå. Media kallas med goda skäl för den tredje statsmakten. Den utgör en av våra viktigaste samhällsinstitutioner eftersom en stark liberal demokrati kräver en stark media som granskar makten, informerar medborgarna och belyser samhällsproblem. Det är en viktig anledning till att vi vill göra det svårare att ändra grundlagens skydd för pressfriheten och andra rättigheter. För att den tredje statsmakten ska lyckas med sitt uppdrag fullt ut krävs att medier är verksamma från i norr till i söder, från den lilla kommunen till och . ser allvarligt på de vita fläckar av bevakning som uppstått till följd av nedläggningar och nedskärningar inom lokalmedia på mindre orter. Vi kommer även fortsättningsvis att bedriva en mediepolitik som möjliggör livskraftig journalistik i hela landet. värderar public service viktiga uppdrag att granska makten. Vi vet också att public service kapacitet och opartiskhet i många fall varit bland de första offren när auktoritära och illiberala ledare tar makten. Public service oberoende bör därför skyddas. I samband med bland annat internets framväxt och att politiker attackerat media har hot, hat och trakasserier mot journalister ökat i omfång och grovhet. Det är ett allvarligt hot mot den liberala demokratin. Kvinnor och minoriteter är särskilt utsatta, vilket riskerar att begränsa vilka röster som hörs i samhällsdebatten. Även detta är ett demokratiproblem. vill stärka kapaciteten hos de enheter inom polisen som arbetar med demokratifrågor och ge ett tydligare uppdrag att utbilda och stötta arbetsgivare, fackföreningar och personer som arbetar inom media i hur de bör hantera och anmäla hot och trakasserier. Vi vill dessutom att brottsofferjourerna får ökat stöd för sitt viktiga arbete med att stötta utsatta journalister. Vi vill dessutom införa ett offentligt stöd, likt det som finns för trossamfund, som nyhetsredaktioner och andra inom media kan använda för att investera i säkerhetsåtgärder – från investeringar i fysisk säkerhet till säkerhetsutbildningar och IT-säkerhet. Det är inte minst viktigt för små företag som saknar de stora mediehusens resurser och kunskap. Även den akademiska friheten och yttrandefriheten måste bevaras. Utan oberoende forskning och utbildning har vi svårare att identifiera, förstå och lösa samhällsproblem. Utan dem begränsar vi kommande generationers strävan efter kunskap. Den akademiska friheten är överlag god i men står likväl inför utmaningar. Akademins oberoende har i flera länder varit bland de första offren när auktoritära och illiberala regimer tagit makten. Främmande makt har bedrivit desinformationskampanjer mot och försökt tysta svenska forskare. Och lärare och gästtalares möjligheter att delta vid evenemang och annan akademisk verksamhet har inskränkts efter kritik mot deras åsikter.