ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021220 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om metoder för att hemmasittare ska återgå till undervisningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kartläggning av omfattningen av ogiltig frånvaro i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga stöd till hemmasittares föräldrar och tillkännager detta för regeringen. Hemmasittare är de barn som under stora delar av läsåret inte går till skolan. Inte för att de inte vill utan för att de inte förmår eller kan. Det orsakar ett enormt lidande hos barnet som vet att det egentligen borde vara i skolan och inte minst en stress hos föräldern som vet att den har ansvaret för att få barnet dit, men som måste ägna tid åt att se till att barnets vistelse hemma blir dräglig. Enligt statistik handlar det om 2 000 elever, men mörkertalet är stort. Det kan vara minst dubbelt så många elever som under långa perioder inte går till skolan. Risken för lång bortavaro ökar ju äldre barnen blir och är vanligare i gymnasiet än i högstadiet, och vanligare i högstadiet än i mellanstadiet. Även lågstadiebarn kan vara hemmasittare. Orsakerna till att barnen vägrar skolan kan ofta kopplas till ångest och depression, men även autism och adhd. Orsakerna finns oftast i skolmiljön, hos klasskamrater, personal eller undervisningen. Ofta behövs insatser från både socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatrin. Man kan behöva mötas av någon som erbjuder trygghet och struktur vid grinden. Fjärrundervisning som utförs i hemmet kan vara en lösning. Skolan är skyldig att erbjuda det. Men då handlar det bara . Bäst vore att barnet får kontinuerlig undervisning och helst i skolmiljö. Ogiltig frånvaro ska också utredas för att skolan ska kunna hitta orsakerna till frånvaron. Om detta görs på rätt sätt ökar sannolikt möjligheterna att identifiera vad skolan måste göra för att motivera barnet att komma tillbaka. Det finns exempel på framgångsrikt arbete, exempelvis projektet #jagmed i . Kännetecknande för det är att man koordinerar kontakterna mellan de personer som finns runt eleven, även föräldrar. En annan slutsats är att det inte finns en metod som passar alla. Var och en måste coachas individuellt. Elevens egen delaktighet är en förutsättning för framgången. Det behövs för det första en ordentlig kartläggning av problematiken. Om det finns en diskrepans på 3 000 mellan och gällande antalet hemmasittare förstår man att mörkertalet är stort. Det behövs kunskapsutbyten mellan skolhuvudmännen, såväl de kommunala som friskolor, samt en metodutveckling. Här har en uppgift att även involvera föräldrar så att de känner att det är värt att fortsätta stötta barnet i att vilja gå till skolan. Socialförsäkringssystemen behöver ses över så att föräldrar till hemmasittare kan få ersättning de behöver gå ner i arbetstid, när barnet befinner sig hemma.
mot · H9021222 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av utbildning av it-forensiker och tillkännager detta för regeringen. Samhället utvecklas i rask takt mot mer och mer av digitalisering och digitala lösningar. Det gäller också brottsbekämpningen. Bedrägerier på internet är en av de snabbast växande brottstyperna. Även andra typer av brott ger dock digitala spår, vilket ger polisen nya möjligheter att utreda brott. Vem kommunicerade mordoffret med via elektroniska kanaler före mordet? Befann sig den misstänktes mobiltelefon på brottsplatsen vid tillfället? Det är exempel på frågor som den nya tekniken kan ge svar på. försenas och försvåras sådana utredningar dock av bristen på kriminaltekniker med specialkunskaper inom it, s.k. it-forensiker. Behoven har växt snabbare än utbudet. Det utbildas helt enkelt för få it-forensiker för att möta framtidens behov. Den enda treåriga, renodlade utbildningen för it-forensiker finns i . Den har sextio platser men söktrycket är betydligt större. Med tanke på det stora behovet så vore en enkel lösning att bygga ut utbildningen vid med fler platser. Ett hinder mot vidare utbyggnad är dock att det, precis som med it-forensikerna, saknas utbildade lärare. En absolut förutsättning för att kunna bygga ut utbildningen är att kunna rekrytera personal som har kompetens för att kunna utbilda it-forensiker vilket inte finns . Det är möjligt att man måste rekrytera lärare utanför för att klara den nuvarande situationen. måste även fler utbildas i . Regeringen bör överväga behovet av utbildade it-forensiker samt överväga om det behöver tas fram en plan för hur fler ska kunna utbilda sig inom området med fokus på att kunna rekrytera personal med kompetens för att kunna utbilda it-forensiker.
mot · H9021223 · 2021-09-30 00:00:00 — Möjlighet att själv lägga valsedel i vallokalen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att i vallagen införa en möjlighet för väljare att själva lägga sin valsedel i valurnan och tillkännager detta för regeringen. är en av världens mest utvecklade demokratier och har ett stabilt och robust valsystem som garanterar den enskilde väljaren rösträtt i allmänna, hemliga val med lika rösträtt. Inget system är dock så bra att det inte kan riktas kritik och göras förbättringar. har tidigare kritiserats internationellt för att man som väljare tar sin valsedel i offentligheten. Det är en kritik som lett till skärpta regler och bättre bevarad valhemlighet. Av tradition går ett svenskt val till så att väjaren går bakom en skärm och stoppar sin valsedel i ett kuvert som försluts. Väljaren går sedan till valurnan med sitt kuvert där detta överlämnas till en valförrättare. Medan en valförrättare prickar av väljaren i röstlängden så lägger en annan valförrättare kuvertet i urnan. För en del väljare är det väldigt viktigt att man själv avger sin röst. Just momentet att en tjänsteperson lägger väljarens röst i röstlådan uppfattas som kränkande för vissa väljare. Det borde i vallagen öppnas en möjlighet för den väljare som så önskar att själv lägga sin röst i röstlådorna.
mot · H9021224 · 2021-09-30 00:00:00 — Väl fungerande arbetsmarknadspolitik och närvarande arbetsförmedling i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en väl fungerande och närvarande arbetsförmedling i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken är något som vi i arbetarrörelsen byggt upp för att åstadkomma full sysselsättning och så korta arbetslöshetstider som möjligt. Arbetsförmedlingen skapar och ger inte människor arbete utan den förmedlar lediga tjänster till arbetssökande och arbetssökande till arbetsgivare samt rustar arbetssökande så att de kan få ett arbete. Arbetsförmedlingen kritiseras inte sällan för saker som den inte styr över. Den s.k. matchningen mellan arbetssökande och ett arbete är inte alltid så lätt. Vi har ett utbildningsväsende i vilket individer själva väljer vad de vill studera till och detta överensstämmer inte alltid med det som arbetsgivare vill ha. Arbetsgivare vill ibland också ha ”färdig” och högt specialiserad arbetskraft medan de nya på arbetsmarknaden ännu inte hunnit få erfarenhet och har mer generella kunskaper som först i arbetslivet djupnar i den specialisering som efterfrågas. Vi behöver också en arbetsförmedling som finns i alla kommuner och som har goda kontakter med dessa, inte minst för att lösa problem kring ”svårplacerad” arbetskraft och hitta nya möjligheter för dessa. Kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken som sådan kan givetvis också utvecklas eftersom arbetsmarknadsfrågorna har beröringspunkter med , komvux, mottagande av nyanlända och stöd till näringslivet.
mot · H9021225 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lagstiftningen om trafikbrott stärka möjligheterna till bevisinsamling och tillkännager detta för regeringen. är ett framgångsland när det kommer till trafiksäkerhetsarbetet och nollvisionen. Regeringen har jobbat systematiskt och målinriktat med att minska dödligheten och allvarligt skadade i samband med trafikolyckor. Alkohol- och drogpåverkade förare är inblandade i många olyckor som tyvärr i vissa fall har en dödlig utgång, inte bara för förarna och de som är i bilen, utan även för fotgängare eller andra trafikanter. kan tyvärr inte rättsväsendet lagföra dessa förare, då de säger att de druckit efter olyckstillfället. Detta fenomen kallas för eftersupning och innebär att en person som misstänks för rattonykterhetsbrott men som anträffats efter körningen påstår sig ha druckit alkohol först efter olyckstillfället. Det har blivit allt vanligare att personer hävdar eftersupning och då utandningsprov inte gjorts i direkt anslutning till olyckan, kan personen inte lagföras. Från håll framhäver man att sådana ärenden är svåra att utreda och väldigt resurskrävande och att man inte anser sig ha tid. Det krävs bl.a. extra urinprov med 1–. Vårat grannland har haft en lag mot eftersupning och denna lagstiftning har visat sig framgångsrik och inte skapat några problem. Lagen går helt enkelt ut på att man inte får dricka alkohol efter att man varit med om en olycka. Detta förslag kan kännas som en begränsning av individens frihet men jämfört med följden av vad en olycka kan göra, är det inte en stor begränsning.
mot · H9021226 · 2021-09-30 00:00:00 — En inkluderande arbetsmarknad är vägen in i samhället ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga kraftfullare myndighetssamarbete för en mer inkluderande arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. I ett modernt välfärdsland som är det en förutsättning att alla som kan arbeta faktiskt gör det. Bortsett från att man är med och bidrar till vårt gemensamma samhälle, ökar individens frihet genom att man får en egen inkomst och får vara en del i en gemenskap. En föränderlig arbetsmarknad ställer höga krav på enskilda individer. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen och andra myndigheter samverkar för att på snabbast möjliga sätt hitta olika verktyg och förutsättningar för att de enskilda ska kunna hitta arbeten, antingen med kompetenshöjande insatser eller en fullvärdig utbildning. Rätt person ska vara på rätt plats. Detta har många fått uppleva i och med covid-19 där personer fått avsluta sina anställningar och se sig om efter nya. Våra nyanlända har ett stort spann av kompetens som vi måste vi ta tillvara. Många av dem behöver ytterst lite hjälp för att kunna ta steget till att komma ut i arbetslivet och bidra till samhället – de högutbildade med lång erfarenhet . Bara att fly från ett land och komma till ett helt nytt land är en resa som kräver oerhört mycket. Därefter att lära sig språket, att få ett socialt nätverk och att hålla ordning på de olika myndigheterna som är annorlunda här än i hemländerna är en annan resa i sig. Det ligger på myndigheterna att samarbeta för att så fort som möjligt hjälpa dem på rätt spår, annars får vi situationer där läkare och veterinärer kör taxi, istället för att komplettera eller läsa om sina utbildningar enligt det som krävs i . En inkluderande arbetsmarknadspolitik hänger ihop med att ta sig in i samhället, att kunna bidra med det man kan men även för att känna sig självständig och fri. Därför vill jag lyfta vikten av att relevanta myndigheter måste samarbeta för att ge våra nyanlända chansen att så snabbt som möjligt ta sig in på arbetsmarknaden.
mot · H9021227 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åldersgränsen för mammografi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en nationell översyn för ett utvidgat screeningprogram för kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig cancerbehandling för äldre kvinnor och tillkännager detta för regeringen. Bröstcancer är den vanligaste tumörsjukdomen hos svenska kvinnor. erbjuds kvinnor mellan screening med mammografi. Risken för att få bröstcancer ökar . Medianåldern vid insjuknande i bröstcancer är . Färre än är och är . Insjuknandet i bröstcancer har även sett över tiden ökat mest i åldern 50–. Ny forskning i visar nu att även mammografi för kvinnor mellan kan kopplas till minskat antal dödsfall i bröstcancer i gruppen – något som varit oklart. Risken för att drabbas av bröstcancer ökar; det framkommer att var femte kvinna som drabbas av bröstcancer är . Därav är det viktigt att kvinnor också kallas till screening med mammografi. En orsak till detta är att vi lever , jämfört med . Medellivslängden för kvinnor har ändrats och därav måste rekommendationer ändras, för att vara i linje med medellivslängden. Hälsoundersökningar med mammografi startade i och erbjuds i landets alla regioner. Men tyvärr görs detta på olika sätt runt om i landet. Det ska inte glömmas bort att den svenska mammografin är en viktig komponent i bröstcancervården. Mammografin har gjort att fler kvinnor överlevt cancer genom att sjukdomen upptäckts i ett tidigt skede och behandling kunnat ges . Det är tydligt att det saknas forskning om mammografiscreening på personer . Istället för att bestämma en åldersgräns som bygger på att det saknas kunskap och forskning, så borde ambitionen vara att skaffa ny kunskap om hur och i vilken utsträckning mammografi kan hindra dödlighet i bröstcancer vid högre åldrar . Bröstcancer men även andra sjukdomar drabbar alla oavsett ålder. Det är väldigt svårt att veta exakt när en viss sjukdom kan drabba en person. Tiden har förändrats och människor lever på ett bättre sätt som gör att man lever . I och med detta måste även screening och underökningar erbjudas i äldre åldrar.
mot · H9021228 · 2021-09-30 00:00:00 — Främja vaccinering mot TBE ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för staten att ge stöd till vaccinering mot TBE och tillkännager detta för regeringen. sammanställning visar att antalet anmälda fall av fästingöverförd virusorsakad hjärnhinneinflammation (TBE) ökar. De flesta har smittats längs och i områden nära respektive och . Sjukdomen är vanligast i åldersgruppen 40–, men spridningen är stor, från 1 till . Sjukdomen TBE är allvarlig och kan resultera i långvarig sjukskrivning. Kostnaden för att vaccinera sig mot TBE är relativt hög och risken finns att människor som vistas i TBE-områden avstår från att vaccinera sig på grund av ekonomiska skäl. Regeringen bör utreda om det finns möjlighet att ge ekonomiskt stöd så att fler kan vaccinera sig mot TBE.
mot · H9021229 · 2021-09-30 00:00:00 — Ökade satsningar på elektrobränslen och vätgas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en utredning om möjligheten med produktion av vätgas och elektrobränslen i den svenska klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har beslutat om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det är en god ambition som rimmar väl med tiden och det som kommer att krävas av oss för att möta de globala klimatutmaningarna som alla världens länder står inför. En viktig åtgärd för att ska nå de långsiktiga klimatmålen och regeringens ambitioner är att möjliggöra för en bredare användning av elektrobränslen och vätgas. Precis som staten har premierat användandet av el och värmeproduktion bör det övervägas liknande sätt för elektrobränslen och vätgas. Intresset av att kunna använda vätgas som transportbränsle har ökat då det finns många fördelar med den. Bland annat skulle den kunna göra att vi kan förvara energi som framställts av exempelvis vatten och vind. Vätgas har även låg energidensitet och är i behov av ny infrastruktur i distributionskedjan. En lösning till dessa problem kan vara att använda elektrobränslen som komplement. Elektrobränslen är ett samlingsnamn för alla kolhaltiga bränslen som produceras med hjälp av vatten, koldioxid och elektricitet. Exempel på elektrobränslen är syntetiskt framställd metan, metanol, bensin eller diesel. Elektriciteten som används vid produktionen kan komma från förnyelsebara källor samt från överskottsel. Med förnyelsebar menas energi från källor som förnyas i snabb takt, exempelvis sol‑, vatten- och vindkraft. Elektrobränslen har vissa fördelar gentemot fossila bränslen och biobränslen, exempelvis att de kan produceras utan att konkurrera med matproduktion. Eftersom produktionen av elektrobränslen kräver energi som den globala energiförbrukningen förutses öka , behöver energiproduktionen öka kraftigt. Det finns idéer och lösningar som kan bistå i att nå de uppsatta klimatmålen. Staten behöver fånga upp dessa utvecklingstrender och därför överväga att utreda hur produktionen av elektrobränslen och vätgas kan intensifieras.
mot · H902123 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att släppa faxen och ställa krav på digitalisering av svenska myndigheter och tillkännager detta för regeringen. I dagens samhälle har digitaliseringen tagit stora kliv . Pandemin har satt extra skjuts på detta vilket fört något gott med sig. Tyvärr finns dock fortfarande förlegade metoder kvar ute i kommuner och regioner som med krafttag behöver digitaliseras. Fokus bör bland annat läggas på de blanketter som faxas från kommuners socialnämnd när man ska begära placering på Sis. Placeringsformuläret måste fyllas i, skrivas under och faxas till rätt ställe för att kunna behandlas av personal som finns tillgänglig dygnet runt för detta ändamål. I många andra delar skulle det anses mer rättssäkert och alla gånger smidigare att med hjälp av digitalt id eller motsvarande göra samma procedur med hjälp av datorn. Men här hotar stenåldern mer än framtiden. Det är hög tid att se över dessa regelverk, förenkla för kommuner och regioner och kräva en digitalisering värd 2020.
mot · H9021231 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statsskick och tillkännager detta för regeringen. De senaste seklen har och haft en enorm utveckling. Vi har gått från krig och fattigdom till fred och demokrati. Under resans gång har vi förändrat mycket. Vi har skapat nya grundlagar, byggt infrastrukturer, släppt medierna fria och infört allmän rösträtt och ett allmänt välfärdssystem. Det är många stora förändringar över . Dessvärre har vi missat en grundläggande faktor i vårt land. Trots som demokrati utses inte statschefen utifrån demokratiska principer. Istället är det ett ämbete som ärvs. Monarken och dennes förstfödde kan inte heller åtalas för brott de eventuellt skulle begå eller välja religionstillhörighet eller framtida värv. Det finns många åsikter om monarkins vara eller icke vara. borde det vara en självklarhet i en modern demokrati att alla behandlas lika, så även statschefen. Men framförallt torde en moden demokrati ha ett rakt igenom demokratiskt statsskick där en eventuell statschef också utses utifrån demokratiska principer och tillvägagångssätt. Därför tycker vi att det är dags att på allvar se över hur vi kan få ett mer demokratiskt statsskick, hur vi representerar på bästa sätt och hur vi gör alla lika inför lagen. Det bör på ett parlamentariskt plan formuleras en strategi för hur vi fasar ut monarkin och ersätter den med ett demokratiskt statsskick.
mot · H9021232 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad polisiär närvaro och tillkännager detta för regeringen. För oss socialdemokrater är trygghet en viktig och bärande hörnsten i samhällsbyggandet. Tryggheten på gator och torg är grundläggande för ett samhälle som bygger på jämlikhet och frihet för var och en. Det är när tron går förlorad som gängen och våldet blir ett alternativ. Om staten inte tar sitt ansvar för tryggheten så kommer den istället delvis hanteras genom privata lösningar. Men trygghet får aldrig bli en fråga om individers resurser och ekonomiska tillgångar i stället för en fråga om behov. Gemensamma utmaningar ska vi lösa tillsammans, så att tryggheten garanteras för alla. Brottsligheten utgör i grunden ett hot mot hela det demokratiska samhället och ska bekämpas med alla medel. Därför ska vi bekämpa brotten, men också brottens orsaker. Brottsligheten har gått både upp och ned, men framförallt har den förändrats. är det framförallt den eskalerande organiserade gängkriminaliteten och de våldsbrott som följer i dess spår som har skapat en större otrygghet. Just nu genomförs en historisk satsning på polisen. Regeringens mål är att antalet polisanställda ska ha ökat med 10 000 till 2024, och målet är på god väg att uppfyllas. Polisutbildningen har byggts ut kraftigt och antagningen till utbildningen har mer än fördubblats. Det är såklart både nödvändigt och välkommet, men vi bekymras över signalerna om att resurserna tenderar att fastna regionalt och nationellt medan behoven är som störst längst ut i organisationen. I takt med att polisen får tillskott behöver de också tryckas ut lokalt i yttre tjänst. Det måste synas och märkas på gator och torg att antalet poliser blir fler. Inte minst i utsatta områden.
mot · H9021234 · 2021-09-30 00:00:00 — Beslutsprocessen om skyddsjakt gällande varg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att processen kring beslut om skyddsjakt ska vara lika effektiv i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket om ersättning för förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp på tamboskap och tillkännager detta för regeringen. Vargen ska finnas i . Både riksdag och EU har slagit fast att ska ha en långsiktigt livskraftig vargstam med gynnsam bevarandestatus. ska tamdjurshållningen inte påtagligt försvåras. Antal dödade, skadade eller saknade tamdjur till följd av angrepp av varg har totalt i landet ökat från 201 fall till 423 fall . (Källa: , 2020.) Då vargen ger sig på tamdjur innebär det mycket arbete och stora kostnader för lantbrukaren. Oron för vad vargen kan hitta på är också stor i vissa bygder. Vargen angriper även hundar vilket också är något som skapar oro och väcker starka känslor. Processen kring beslut om skyddsjakt sköts av landets länsstyrelser. Hur vanligt det är med rovdjursangrepp varierar såklart i olika regioner. Det medför också att vanan att hantera besluten hos olika länsstyrelser varierar. Det är inte acceptabelt att en del tamboskapsägare skall behöva vänta på beslut än andra på grund av detta. Därför är det av största vikt att man ser över och standardiserar rutinerna så att det går till på samma sätt över hela landet. För att skydda din tamboskap från rovdjursangrepp kan du vidta förebyggande åtgärder som att sätta upp viltstängsel. Det kan du få ersättning för, i efterhand. Det betyder att man som ägare till tamboskap kan få ligga ute med stora summor pengar . Det skulle förmodligen underlätta om förfarandet kunde gå till på omvänt sätt. Att man kan få medel i förskott för att bygga viltstängsel och att besiktning istället sker i efterhand mot att man kan bli ålagd att stå för kostnader att åtgärda det som inte godkänns eller i värsta fall betala tillbaka hela ersättningen om det finns fog för det.
mot · H9021235 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skapa likvärdiga förutsättningar samt rättvisa villkor i skolan och tillkännager detta för regeringen. , som tillsattes efter valet , pekade på att det system har för att finansiera skolan, för att etablera nya skolor, för att välja vilken skola en ska gå i och mycket mer skapar orättvisa villkor. Efter arbete har ett flertal efterföljande utredningar också lämnats, senast utredning som presenterades . Denna tar ett helhetsgrepp och ger förslag framåt för att öka likvärdigheten i svensk skola. Utredningen har varit på remiss och genererat flera hundra remissvar där de allra flesta är överens om att något måste göras för att ändra nuvarande system. Ett av förslagen i utredningen är att förändra skolpengen så att finansieringen av skolan görs på så vis att det reflekterar ansvar och uppdrag. Det är inte rimligt att friskolor får samma ersättning per elev som kommunala skolor, trots att kommunala skolor har både ett större samhällsansvar och större omkostnader. Vi kan inte fortsätta överkompensera friskolor med skattemedel som skapar stora vinstmarginaler och ökar på skolsegregationen.