mot · H9023968 · 2021-10-05 00:00:00 — Liberala skattereformer för bättre företagsvillkor och ökad rättssäkerhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om en helhetsöversyn av fåmansbolagsbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningen om personalliggare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade skatteregler för enskilda näringsidkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den skattemässiga regleringen av vinstandelslån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beskattning av styrelsearvoden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förändrat regelverk för ersättning av rättegångskostnader i processer som rör tillämpning av skattelagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringen av anstånd med betalning av skatter och avgifter bör reformeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter till förhandsbesked i skattefrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera reglerna om skattetillägg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya regler för motivering av överklagan i skattemål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det skatterättsliga företrädaransvaret och tillkännager detta för regeringen. Liberal skattepolitik som möter integrations- och klimatutmaningarna står inför stora utmaningar. Den svenska arbetsmarknaden befinner sig i fritt fall, med en arbetslöshet som är EU:s fjärde högsta och nästan 190 000 människor i långtidsarbetslöshet. Majoriteten av de som befinner sig i långtidsarbetslöshet har varit borta från arbetsmarknaden . De största förlorarna på denna katastrofala situation på den svenska arbetsmarknaden är utrikes födda, särskilt utrikes födda kvinnor. Statistik från SCB visar att arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor uppgick till , att jämföra med motsvarandende siffra för inrikes födda kvinnor, . Det är personer som med mer av dagens förda politik riskerar att försättas i ett livslångt utanförskap. De faktorer som påverkar utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden har länge varit kända: Inte minst spelar utformningen av skattesystemet en nyckelroll. Att gå från bidrag till egen försörjning måste löna sig – även i plånboken. Det är en grundläggande liberal övertygelse, likaväl som en moralisk självklarhet, att arbete och slit ska löna sig. Att denna självklarhet ska återspeglas i vårt skattesystem är en fråga som Liberalerna länge drivit, och som kommer att vara en av våra högst prioriterade frågor i en borgerlig liberal regering vid ett regeringsskifte. Det handlar om att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare, att öka utbildningspremien genom sänkta marginalskatter samt att undanröja skatterättsliga hinder för sparande. I vår budgetmotion utvecklar vi vår skattepolitik för ökad frihet och fler i egen försörjning, varför inga formella yrkanden läggs här. Klimatet är vår generations ödesfråga. Det är det kommer att avgöras om mänskligheten kommer att kunna bromsa de skenande utsläppen av växthusgaser och se till att klimatet inte ohjälpligt förändras på ett sätt som kommer att göra livet för framtida generationer svårare, fattigare och farligare. Omätliga värden, såväl mänskliga som naturmässiga, ligger i vågskålen. En liberal skattepolitik för en grön omställning handlar bland annat om att stärka principen om att förorenaren betalar och att verka för en mer enhetlig elskatt. Det handlar också om en koldioxidbeskattning som utgår från utsläppen, och avtar i takt med att reduktionsplikten resulterar i lägre utsläpp. I en särskild partimotion lägger vi fram vår politik på klimatområdet, varför inga formella yrkanden läggs här. Liberalerna har länge verkat för en stor skattereform. I en liberal och borgerlig regering kommer en av Liberalernas största uppgifter vara att skapa ett skattesystem som möter samtidens största utmaningar. Vi vill se ett neutralt skattesystem med breda skattebaser, låga skatter på arbete, goda förutsättningar för innovation och entreprenörskap och en grön skatteväxling. Vi säger nej till en återinförd fastighetsskatt och vi vill sänka flyttskatterna. I denna motion lägger vi fram en skattepolitik med fokus på entreprenörskap och rättssäkerhet. En skattepolitik för att hela ska kunna växa och för att alla ska mötas av en trygg skatteprocess. Ett konkurrenskraftigt entreprenörskapsklimat för små och medelstora företag behöver ett bättre entreprenörskapsklimat har 4 av 5 nya jobb skapats i företag med färre än 200 anställda. har små och medelstora företag svarat för av den totala sysselsättningstillväxten netto. De små och medelstora företagen skapar mervärde, tillväxt och arbetstillfällen i . Entreprenörskapsbarometern visar att andelen i befolkningen som är företagare är lägre än andelen som skulle vilja vara det. Vi kan konstatera att det finns fler potentiella företagare än vad det finns företagare och fler potentiella grundare av företag som Spotify, Klarna eller . Politikens uppgift är mot denna bakgrund enkel: Att undanröja de hinder som finns, så att fler kan se entreprenörskap och egenföretagande som en naturlig väg till egen försörjning. Ett bristfälligt utformat skattesystem har en negativ inverkan på benägenheten till företagande. Det handlar om såväl direkta som indirekta negativa effekter. Ett högt skattetryck, som i allt väsentligt fortfarande har, har en direkt negativ effekt på antalet nystartade företag. Lika entydig är forskningen när det kommer till indirekta effekter av skattesystemet: En stor regelbörda hämmar inträdet av nya företag och minskar avkastningen på företagande. Skattesystemet är komplext, inte minst när det kommer till beskattning av näringsverksamhet. Regelkomplexiteten drabbar särskilt de mindre företagen, som i regel har sämre förutsättningar att navigera i regelbyråkratin. Uppskattningar visar att en minskning av skatternas komplexitet ökar entreprenörskapet med . Det sambandet måste politiken ta intryck av. Dessvärre har utvecklingen gått i fel riktning: I en färsk undersökning som tagits fram på uppdrag av PwC uppger vart tredje företag att de lägger mer tid på skatteadministration än de gjorde . Liberal skattepolitik för ett konkurrenskraftigt företagsklimat handlar om att reducera såväl skattesystemets direkta som indirekta negativa effekter. I vår budgetmotion lägger vi fram en rad förslag i syfte att komma tillrätta med det höga svenska skattetrycket. I denna motion lägger vi fram en rad reformförslag i syfte att minska företagens regelkrångel och skapa goda förutsättningar för investeringar. Entreprenörskapsskatten, de så kallade 3:12-reglerna, är en följetong i svensk skatterätt. Den infördes i samband med skattereformen 1991, och har genomgått ett antal revideringar och varit föremål för ett ännu större antal statliga utredningar och skrivelser. Regelverket avgör hur delägare i fåmansbolag beskattas, och är i grunden en konsekvens av det svenska duala skattesystemet. Ett aktiebolag är ett fåmansföretag om max fyra delägare äger aktier som motsvarar mer än hälften av rösterna i företaget. En väl avpassad utformning av 3:12-reglerna, som ger långsiktighet och tydlighet för våra företagare, är av avgörande betydelse för ett konkurrenskraftigt svenskt företagsklimat. För fåmansbolag – som definitionsmässigt är mindre onoterade bolag – är behovet av ett transparent regelverk av särskilt stor betydelse. Regleringen påverkar ett stort antal svenska företag och anställda i svenska företag. Uppskattningar visar att inte mindre än 450 000 företag och nära 475 000 delägare omfattas av 3:12-reglerna. Inkluderas även dotterbolag är sammanlagt över 1,5 miljoner människor anställda i ett fåmansföretag, en ökning med jämfört med . Trots, men också i viss mån på grund av, upprepade reformer har 3:12-reglerna fortfarande en rad brister. Den mest uppenbara är regelverkets komplexitet. Att regelverket uppfattas som krångligt av många företagare är ett stort problem; jobb- och välståndsskapande småföretagare ska inte behöva sätta sig in i komplexa regelverk för att kunna bedriva företag. I en färsk undersökning som tagits fram på uppdrag av Pwc uppger vartannat företag att förändringar av 3:12-reglerna är en av de viktigaste frågorna. Kritik mot regelverkets komplexitet har även vid ett flertal tillfällen framförts av Lagrådet. Trots denna kritik har komplexiteten inte minskat, utan tvärtom ökat . Det är en allvarlig utveckling som riskerar att drabba svenska företag och svenska arbetstillfällen. Det måste bli betydligt enklare att som småföretagare driva företag, och ett mer konkurrenskraftigt 3:12-regelverk är en viktig pusselbit i att säkerställa det. Liberalerna vill se en reformering av de nuvarande 3:12-reglerna. Inom ramen för en sådan reformering bör med fördel en höjning av schablonbeloppet i förenklingsregeln övervägas, vilket skulle möjliggöra för fler att använda sig av den förenklade schablonbeskattningen. En reformering av 3:12-reglerna bör också innefatta en justering av det så kallade kapitalandelskravet, som innebär att bara delägare som äger av kapitalet i ett företag får beräkna ett lönebaserat utrymme. Kapitalandelskravet har flera nackdelar. Det försvårar för företag att knyta nyckelpersoner till sig genom att erbjuda dem att förvärva andelar i företaget som motsvarar av kapitalet. Det skapar också tröskeleffekter och ger incitament till skatteplanering i form av uppdelning av företag i mindre enheter. Kapitalandelskravet infördes trots stora protester från remissinstanser, Lagrådet samt en rad tunga experter. I SOU 2016:75 föreslogs ett slopande av kapitalandelskravet, som dock aldrig genomfördes. Frågan bör väckas på nytt. I skrivande stund är regelverket föremål för ytterligare en revidering (Fi2021/01697) med förslag till en skärpning av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Liberalerna noterar, i likhet med en rad remissinstanser, att reformen gör lite för att öka den viktiga förutsebarheten och långsiktigheten i fåmansföretagsbeskattning. I stället framstår förslaget som ytterligare en komplexitetshöjande justering i det lapptäcke som är dagens fåmansbeskattningsreglering. Det är olyckligt. Svenska småföretag förtjänar bättre än det lappande och lagande som har präglat de senaste årens förhållningssätt till 3:12-regleringen. Liberalerna vill göra 3:12-reglerna föremål för en övergripande översyn, i syfte att förenkla regelverket, minimera skadliga och snedvridande effekter och göra det mer attraktivt att driva ägarledda företag i . Företagens kostnader för efterlevnad och administrering av regler och lagar ökar med ofattbara . De företag som upplever störst problem med regelkrångel är små och medelstora företag, samma företag som skapar flest arbetstillfällen i . Att minska företagens regelbörda är en avgörande fråga för svenska jobb, svenskt företagsklimat och inte minst den svenska ekonomin. Under Alliansregeringen såg vi till att införa förenklade regler för redovisning – en reform som har minskat regelbördan avsevärt för många företag. Den reformen måste nu följas upp. Men mer finns att göra för att minimera företagens regelkrångel. Ett område framstår som särskilt angeläget att reformera: Systemet för personalliggare. Skyldigheten att föra personalliggare pekas gång på gång ut som ett moment som sätter käppar i hjulet för småföretag och som ger upphov till kostnader kopplade till regelefterlevnad. I utvärdering av regleringen konstateras att företagen lägger i snitt 11 000–på att efterfölja regelverket. I (2021:60) pekas personalliggaren ut som ett av de regelverk som är särskilt betungande för mikroföretag. Bland annat upplevs att kontrollavgifternas storlek är oproportionerlig i de fall ett oavsiktligt fel har gjorts. Även pekar i rapporten ”Förenklingsresan” ut regelverket som ett prioriterat område för att initiera reformer och förenklingar. Det är hög tid att se över det förlegade regelkrångel som hämmar verksamheten, särskilt i små och mindre företag, och som bidrar till att den samlade regelbördan för företag blir långt högre än vad som är motiverat. En reform av personalliggarreglerna är en viktig pusselbit i detta arbete. Systemet infördes i syfte att effektivare kontrollera skattefusk. I praktiken har regleringen dock i stället lett till att seriösa företag fått en ökad regelbörda, som några positiva effekter på förekomsten av svartarbete till följd av regleringen inte kan konstateras. Trots detta har systemet successivt utökas till fler branscher. Den utvecklingen måste nu vändas – Liberalerna vill se en kraftig reformering av systemet. Som första steg bör skyldigheten som finns för kunder i byggbranschen att föra personalliggare inom byggverksamhet att avskaffas: Att föra personalliggare bör, om det krävs, vara arbetsgivarens ansvar. Men vi vill gå längre. En statlig utredning bör tillsättas i syfte att se över möjligheterna att helt och hållet fasa ut skyldigheten att föra personalliggare. Förbättrade skatteregler för enskilda näringsidkare Enskilda näringsidkare är den företagargrupp i som är störst till antalet. Enligt uppgår gruppen till ca 753 000 personer och utgör av alla företag. Merparten av företagen är små företag med liten eller mycket liten verksamhet. Det rör sig med andra ord om en stor och viktig grupp av företagare, som har ett stort behov av enkla och transparenta skatteregler. För enskilda näringsidkare finns särskilda skatteregler som bland annat möjliggör för företagssparande samt regler om räntefördelning, som identifierar företagets kapitalinkomster. Reglerna är i sak systematiskt korrekt utformade. Men en hög komplexitetsgrad har resulterat i att de är såväl detaljrika som i vissa delar svåröverskådliga för gemene man. En förenkling av regleringen är av stor vikt för att minska regelbördan och öka tryggheten för den stora gruppen enskilda näringsidkare som skapar tillväxt och skatteintäkter för . Den utredning som tillsattes inom ramen för Januariöverenskommelsen om enklare skatteregler för enskilda näringsidkare (SOU 2020:50) var ett viktigt steg i riktning mot ett enklare regelverk. I utredningen föreslås en rad ändringar som syftar till att förenkla regelverket för enskilda näringsidkare, förslag som det nu är av stor vikt att regeringen – med beaktande av remissinstansernas synpunkter – genomför. Bland de viktigare regeländringarna som föreslås är ett slopande av den negativa räntefördelningen, som skulle innebära en stor förenkling av regelverket. Däremot delar Liberalerna inte utredarens slutsats om att ett slopande av reglerna om expansionsfond skulle medföra till övervägande del positiva konsekvenser för företagen. Det skulle förvisso innebära en regelförenkling, men de negativa konsekvenserna av förslaget överväger. Möjligheten till resultatutjämning genom avsättning till expansionsfond bör bevaras. Reglerna syftar till att skapa neutralitet mellan företagsformer, så att liknande möjligheter finns för enskilda näringsidkare till resultatutjämning (sparande) som finns i ett aktiebolag. används expansionsfonden främst för resultatutjämning för beskattning och för pensionssparande. Vi menar att ett slopande av expansionsfonderna mot bakgrund av detta inte är tillrådligt. Inte minst den pågående pandemin har påvisat vikten av möjligheten att bygga upp reserver i verksamheten för att klara oförutsedda händelser. Ytterligare ett viktigt steg i rätt riktning är den schabloniserade inkomstbeskattning av enskilda näringsidkare som föreslås i SOU 2021:55, ett delbetänkande i ovan nämna utredning. Behovet av en schablonbeskattad företagsform framstår som särskilt angeläget i ljuset av den regelbörda som enskilda näringsidkare står under. Rätt utformad kan en sådan företagsform sänka trösklarna och öppna upp för fler egna företagare i . är det av vikt att en sådan reglering utformas på ett sätt som säkerställer en skatterättslig neutralitet mellan olika företagsformer. Ett skattesystem som möjliggör en god tillgång till externt kapital för mindre företag är en viktig pusselbit i ett företagsvänligt skattesystem. Det är genom en effektiv kapitalförsörjning som svenska företag kan blomstra och skapa nya arbetstillfällen, innovationer och välstånd. Vinstandelslån, det vill säga ett lån där räntan eller det belopp med vilket återbetalning ska ske är beroende av bolagets utdelning eller vinst, är en viktig finansieringsform för många små och medelstora företag. Eftersom det utgör ett viktigt alternativ till traditionella banklån spelar finansieringsformen en särskilt viktig roll vid finansiering av växande företag och innovationsföretag. Finansieringsformen möjliggör också för att attrahera externt kapital utan krav på att förändra rådande ägarstruktur, vilket är av betydelse för företag som vill ta in utländska investerare. Bland annat i (SOU 2018:20) konstateras betydelsen av vinstandelslån i den snabbt växande svenska gräsrotsfinansieringsrörelsen. För att underlätta för vinstandelslån och stimulera investeringar i svenska innovationer bör den skattemässiga regleringen av vinstandelslån ses över. Huvudregeln i svensk skatterätt är att ränteutgifter, det vill säga räntebetalningar, är avdragsgilla för det betalande företaget. När det kommer till vinstandelslån är regleringen emellertid föremål för undantag, bland annat om det låntagande företaget är ett fåmansföretag. Begränsningen försvårar kapitalförsörjningen i små och medelstora företag. En översyn bör göras av möjligheterna att avgränsa ränteavdragsförbudet i syfte att säkerställa en skatterättslig reglering som främjar investeringar, som risken för skatteplanering minimeras. Hur styrelsearvoden ska beskattas är en fråga som har varit uppe för prövning vid en rad tillfällen i . De juridiska oklarheterna tog vid i börja , då domstolen slog fast att styrelsearvoden ska beskattas hos styrelseledamoten som förvärvsinkomst oavsett om arvodet fakturerats av och intäktförts i ledamotens aktiebolag. har ett stort antal rättsfall drivits och avgjorts på samma tema, med delvis olika utgångar i olika mål. Dset är troligtvis få – inte ens disputerade skattejurister – som förstår vad som faktiskt gäller (se t ex , 2/2021 s. 95). Att rekrytera externa styrelseledamöter är ett viktigt sätt för mindre och växande företag att knyta till sig viktig kompetens. Det finns därför anledning att anta att den juridiska oklarheten kring hur styrelsearvode ska beskattas har negativa konsekvenser för förutsättningarna att driva företag. Givetvis minskar attraktiviteten i att anta ett styrelseuppdrag om beskattningen av detta uppfattas som oförmånlig eller osäker. Av möjligen ännu större betydelse är emellertid att osäkerheten i regelverket påvisar möjligheterna att kringgå regleringen. Det finns exempel på företag som kringgår tjänstebeskattning genom att sluta konsultavtal, så att styrelsearvodet istället beskattas som konsultarvode. Eftersom styrelsearvodet fyller en viktig styrande funktion för företagets aktieägare är denna utveckling minst sagt problematisk och riskerar att undergräva grundläggande associationsrättsliga principer. Mot bakgrund av detta vill Liberalerna se en reformering av inkomstskattelagen, i vilken förtydligas att styrelsearvode utgör inkomst av näringsverksamhet för mottagaren. Svensk skatteprocess måste bli mer rättssäker Rättssäkerhet i den skatterättsliga regleringen är av grundläggande betydelse i en demokratisk och välfungerande stat. I grunden handlar en rättssäker skattelagstiftning om uppfyllandet av tre grundläggande principer: Förutsebarhet, legalitet och likabehandling. Det måste stå klart för den enskilde vad dennes skattskyldighet uppgår till och vad den grundar sig på. Alla personer, fysiska och juridiska, måste behandlas på ett neutralt och likvärdigt sätt av myndigheter och regelverk. Dessa principer manifesterar sig på en rad sätt i vårt rättssystem, inte minst i Regeringsformens första och andra kapitel. All offentlig makt ska utövas enligt lagarna, det offentliga ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet och det ska finnas effektiva rättsmedel för enskilda att pröva sin rätt gentemot det allmänna. Trots vikten av en rättssäker skattereglering har den svenska debatten inte lagt någon större vikt vid de rättsstatliga principernas efterlevnad på skatteområdet. Det finns fortfarande stora brister i dagens skattesystem, inte minst bristande förutsägbarhet. befanns den svenska skattelagstiftningen stå i strid med förbudet mot dubbelbeskattning (ne bis in idem) enligt en prövning mot sjunde tilläggsprotokoll och artikel 50 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta påvisar med önskvärd tydlighet att vägen är lång – även om färden har påbörjats, bland annat tack vare initiativ från Liberalerna – mot målet om en rättssäker skattelagstiftning. Frågan om rättegångskostnadernas fördelning är en grundlagd processrättslig fråga, som är av stor betydelse för den skildes möjligheter att tillvarata sin rätt. Regelverket för skatteprocess medger att den enskildes skäliga kostnader för ombud ersätts i de fall då den enskildes talan bifalles, vilket är en viktig princip. Den som rättmätigt driver en process för att korrigera en felaktig beskattning, och dessutom får felaktigheten bekräftad i domstol, ska givetvis inte behöva stå för stora rättegångskostnader. Dessvärre har lagstiftningens utformning inte visat sig ha avsedda effekter. I praktiken tillämpas lagstiftningen på ett restriktivt sätt, vilket har medfört att enskilda i skatteprocesser inte sällan får endast mycket små summor ersatta. En undersökning genomförd av stiftelsen skatteprocess visar bland annat att enskilda som vunnit bifall i processer i få fall fått ombudskostnader ersatta – endast i av fallen hos , i i förvaltningsrätterna och i kammarrätterna. Därtill visar undersökningen att de som överhuvudtaget har beviljats ersättning i snitt har erhållit av det yrkade beloppet. Denna bild av ersättningsnivåerna bekräftas även i en tidigare kartläggning, redovisad i SOU 2013:62. I betänkandet konstateras att i förvaltningsrätterna medgavs ersättning med ungefär hälften av det yrkade beloppet, oavsett om det var helt eller delvis bifall. I kammarrätterna medgavs ersättning av det yrkade beloppet när huvudyrkandet bifölls helt och av det yrkade beloppet när huvudyrkandet bifölls delvis. Svårigheter att få rättegångskostnader ersatta kan innebära att får en fördel mot den skattskyldige i processen. har betydligt större resurser och lägger ner betydligt mycket mer tid än vad enskilda och företagare kan göra, även via juridiska ombud. Genom detta skapas en obalans mellan parterna, som i grunden åsidosätter den i processrätten grundläggande kontradiktoriska principen. Rättssäkerheten riskerar att åsidosättas som risken för fel i beskattningen ökar om den skattskyldige inte på ett tillräckligt sätt kan använda sig av ombud för att tillvara ta sin rätt. Liberalerna vill mot bakgrund av detta tillsätta en utredning i syfte att se över regelverket. Utredningen bör få i uppgift att belysa hur gällande regelverk kan justeras för att fler ska kunna erhålla ersättning för rättegångskostnader i fall där målet har avgjorts till fördel för den enskilde. En skattskyldig person – fysisk eller juridisk – kan ansöka om anstånd med skatteinbetalning. Möjligheten att erhålla anstånd innebär ett viktigt undantag från utgångspunkten i svensk skatterätt om att beslut om skatter blir direkt verkställbara. Skälen till att någon ansöker om skatteanstånd kan vara flera.