ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022974 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över hur hedersbrott som särskild brottsrubricering ska införas och tillkännager detta för regeringen. ska fortsatt vara ett land där frihet och jämställdhet är självklara värden. Vi kan därför inte acceptera barn- och tvångsgifte eller att unga flickor i inte får umgås med pojkar, tvingas bära slöja eller utsätts för våld i hederns namn. Hederskultur är oförenligt med vårt svenska samhälle som bygger på värden som frihet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Kampen mot hederskulturen handlar därför om något så grundläggande som vilka värderingar ska bygga på – men framförallt så handlar den om att stå upp för enskilda människors frihet, och att försvara några av samhällets allra mest utsatta. I FN-resolutionen ”Avskaffande av brott mot kvinnor i hederns namn” påpekas att brott mot kvinnor i hederns namn är en fråga om mänskliga rättigheter. I och med resolutionen har stater och myndigheter således inte enbart en moralisk utan också en juridisk skyldighet att förebygga, utreda och åtala dessa hedersrelaterade brott. finns dessvärre ingen svensk lagstiftning som särreglerar hedersbrott, vilket innebär att dessa brott bedöms så som andra våldsbrott. Det finns dock särskilt allvarliga omständighet när det gäller hedersbrott som motiverar en särskild brottsrubricering med försvårande inverkan vid straffmätningen. Först och främst sker det hedersrelaterade våldet på den plats där man ska kunna känna sig som tryggast, dvs. Brotten begås dessutom ofta av familjemedlemmar eller närstående med motivet att återupprätta familjens förlorade heder. Det hela gör att det brottsoffer som utsatts för hedersbrott hamnar i en särskilt utsatt situation. Det faktum att det finns en acceptans för brottsligheten inom ramen för hederskulturen gör även dessa brott till särskilt problematiska ur ett samhällsperspektiv. Det är dags att inför hedersbrott som särskild brottsrubricering. Detta för att särskilt hårt kunna straffa den som utsätter andra för hedersrelaterad brottslighet. En särskild brottsrubricering skulle innebära en tydligare markering mot hederskultur än en motsvarande straffskärpningsgrund, och vi skulle på så vis få en normativ lagstiftning om hedersbrott och hederskultur som liknar den normativa lagstiftning som införts i form av brottsrubriceringen grov kvinnofridskränkning. En särskild brottsrubricering för hedersbrott skulle genom lagstiftning synliggöra hedersbrottens försvårande karaktär, och den skulle underlätta för domstolarna att utdöma rättvisa straff som ger brottsoffret upprättelse. Frågan är utredd i , som bland annat tillsattes mot bakgrund av att tillkännagav för regeringen att det behövs en särskild brottsrubricering. Mot bakgrund av det och att det är angeläget att lagstiftningen kommer på plats föreslår jag att ställer sig bakom att skyndsamt se över hur en särskild brottsrubricering för hedersbrott ska införas, och att detta tillkännages för regeringen.
mot · H9022975 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om godkänt språk- och samhällsorienteringstest som villkor för att anhålla om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Ett sätt att stärka integrationen i skulle vara att införa ett krav på godkänt språktest och samhällsorienteringsprov för medborgarskap. Det skulle betyda att den som vill ansöka om medborgarskap först ska ha uppnått en viss nivå av kunskap i svenska språket och samhällsorientering. Språk- och medborgarskapstest används av de flesta europeiska länder och det borde även införas i för att garantera en grundläggande kunskapsnivå hos alla nya medborgare i landet. Att behärska språket är en viktig del av att göra sig anställningsbar. Ett test skapar därför bättre förutsättningar för att fler ska kunna få jobb. Men språket påverkar också hur vi identifierar oss själva, och det kan i sin tur påverka vilken tillit vi känner gentemot varandra och vilken lojalitet vi känner till vårt gemensamma samhälle. Den som kommer till vårt land för att bli medborgare behöver förstå sina rättigheter och skyldigheter för att fullt ut kunna ta sitt ansvar som medborgare. Kännedom om , vår historia och vårt kulturella arv ger värdefull kunskap om vilka normer och värderingar som gäller i vårt land, vilket även skapar förutsättningar för en bättre integration och en starkare samhällsgemenskap.
mot · H9022976 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att balansera makten mellan arbetsmarknadens parter genom att se över rätten till sympatiåtgärder och ett införande av en proportionalitetsprincip vid fackliga stridsåtgärder, och detta tillkännager för regeringen. Många människor har kommit till vårt land, men för få har snabbt kommit in på arbetsmarknaden och blivit en del av det svenska samhället. Det beror dels på utbildningsnivån hos många av de som har kommit, men också på den stelbenta arbetsmarknaden och de höga ingångslönerna. En av anledningarna till de höga ingångslönerna är fackförbundens oproportionerliga makt. har rätt att strejka och vidta andra fackliga stridsåtgärder gällande konflikter som de själva inte är inblandade i, och mot bolag som de saknar medlemmar hos. Det är orimligt. Konsekvenserna för den enskilda företagaren kan dessutom bli förödande. Makten på den svenska arbetsmarknaden behöver balanseras. För att lösa detta borde en utredning se över hur rätten till sympatiåtgärder kan begränsas och även hur en proportionalitetsprincip för strejk och andra fackliga stridsåtgärder kan införas. anser att parterna inte ska få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling vid . En proportionalitetsprincip för fackliga stridsåtgärder finns i många andra länder. Den skulle säkerställa att en vidtagen stridsåtgärd och den skada som den förorsakar faktiskt också står i proportion till den konflikt det handlar om och vad fackföreningen vill uppnå med stridsåtgärden. En stridsåtgärd som förväntas leda till skada eller annan olägenhet ska kunna motiveras, och den ska också kunna förklaras olovlig om den inte anses vara proportionerlig.
mot · H9022977 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att stärka äganderätten i skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. Svenskt skogsbruk är beroende av att de hundratusentals privata skogsägare som bedriver familjeskogsbruk ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. För alla dessa människor som brukar skogen, och kanske har brukat den i generationer, är respekten för äganderätten essentiell, men är äganderätten under attack. får bestämma att man som skogsägare inte får avverka ett visst område för att en individ av en sällsynt art har vistats i området vid enstaka tillfällen och man får ingen ekonomisk kompensation som markägare vid rådighetsinskränkningar med stöd av artskyddsförordningen, dvs. om man inte vänder sig till domstol. Det finns exempel på att enskilda förlorat av sina intäkter och inte heller fått någon statlig ersättning, och det är fullständigt oacceptabelt. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska se över artskyddsförordningen och ersättningsbestämmelser. Skyddet av fåglar i förordningen bör förändras från ett individperspektiv till ett artperspektiv och markägarens rätt till ersättning måste säkras. All nyckelbiotopsklassificering som utförs av enskilda länsstyrelser, i synnerhet i samband med avverkningsanmälan eller ägarskiften, behöver dessutom avbrytas till dess att den kan utföras rättssäkert, vilket bör definieras som att skogsägaren antingen samtycker till klassningen eller kompenseras ekonomiskt. Vars och ens egendom ska vara tryggad gentemot staten, men så fungerar det inte i praktiken. Smygsocialiseringen av mark måste upphöra. Istället är det frihet under ansvar som fortsatt ska gälla som grundprincip för svenskt skogsbruk, och frivilliga avsättningar ska vara huvudinriktningen. Ingen avverkning av skog ska kunna stoppas utan att man som skogsägare får full ekonomisk kompensation, ingen skogsägare ska behöva vända sig till domstol för att få ut sin ersättning och expropriationsersättningarna i borde höjas. behöver dessutom bevaka så att rådigheten över skogen stannar inom landet. Makten över skogen ska ligga nära människorna det berör, och EU ska inte bedriva någon gemensam skogspolitik. Varje EU-land självt skall råda över sina naturtillgångar och särskilt angeläget är det att hindra att EU beslutar om avverkningstak för skogsbruket i de enskilda medlemsländerna. Skogen är framtiden. Fler borde därför kunna få möjlighet att känna entusiasm och framtidstro inför att ta över det skogsbruk som deras föräldrar och tidigare generationer byggt upp. För att detta ska vara möjligt krävs dock att äganderätten respekteras och stärks. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att ställer sig bakom att tillsätta en utredning om att stärka äganderätten i skogsbruket.
mot · H9022978 · 2021-10-04 00:00:00 — Motprestation som krav för försörjningsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om skärpta krav för att erhålla försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. Utanförskapet i våra särskilt utsatta områden måste brytas för att inte gå i arv. Utbildningssatsningar är viktigt, men vi måste också reformera arbetsmarknaden på ett sätt som minskar risken och kostnaden att anställa. Det är så vi på allvar kan se till att fler faktiskt får chansen att gå från bidrag till jobb. Drivkrafterna att gå från bidrag till egen försörjning behöver förstärkas. Det ska alltid löna sig att ta ett jobb istället för att leva på bidrag, och på samma sätt som det offentliga har ett ansvar att erbjuda stöd för att få människor i arbete, så har också den som står utan arbete ett ansvar att ta tillvara på de möjligheter som erbjuds. Det är viktigt för de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas legitimitet att skattebetalarna vet att den som får bidrag anstränger sig för att göra sig anställningsbar i , men det är framförallt viktigt att den som är arbetslös inte passiviseras. Mot bakgrund av detta ska , men även obligatorisk samhällsorientering samt arbetskrav ställas som motkrav för försörjningsstöd för den som är arbetsför. vill lägga ner det kommunala försörjningsstödet för arbetsföra personer, och istället införa en statlig dagpenning. Fram tills dess bör det vara obligatoriskt för kommunerna att ställa krav på motprestation för försörjningsstöd, och ett sådant motkrav skulle exempelvis kunna innebära krav på att arbeta ett visst antal timmar hos ideella föreningar eller för kommunen.
mot · H9022979 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att uppvärdera det svenska medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. Svenskt medborgarskap medför både rättigheter och skyldigheter. Det handlar om rättigheter som den ovillkorliga rätten att vistas och arbeta i , de grundlagsskyddade friheterna samt rösträtten till riksdag och möjligheten att väljas till ledamot av . I och med anslutning till EU innebär medborgarskapet även erhållandet av ett så kallat unionsmedborgarskap och de rättigheter och skyldigheter som följer med detta. Det handlar exempelvis om rätten att röra sig inom EU och att få rösta i lokala val. Bland det svenska medborgarskapets skyldigheter återfinns skatteplikten och plikten att försvara vårt land. Medborgarskapet är dock mer än formella rättigheter och skyldigheter. Det är också ett uttryck för vår samhörighet och vårt gemensamma ansvar för varandra, dvs. för och för vår samhällsgemenskap. Medborgarskapet är därför något värdefullt som bör stärkas, vilket har påbörjats genom utredningen regler i medborgarskapslagen (SOU 2021:54). Det finns dock finns all anledning att fortsätta stärka medborgarskapets status och ställning. För att som utlänning bli svensk medborgare måste man ha varit stadigvarande bosatt i . Det som räknas är tiden i med tillstånd för bosättning. För nordiska medborgare är kravet , för statslösa och flyktingar är det och för övriga utlänningar så är det . I gäller att man ska ha varit bosatt i landet och kravet i både och är att man ska ha varit fast bosatt i landet . I ställs som regel krav på att man ska ha vistats i landet . Dagens krav på hemvisttid i är . I alltför många fall innebär detta i praktiken att man kan bli medborgare i , före det att man har lyckats skaffa sig ett jobb och kan försörja sig. Kraven för att erhålla svenskt medborgarskap behöver därför ses över. Medborgarskapet bör också under vissa omständigheter kunna förverkas. Förlust av medborgarskap ska exempelvis möjliggöras om medborgarskapet erhållits genom mutor, bestickning eller andra svikliga grunder. Det skulle exempelvis kunna handla om vissa fall då medborgarskapet har tillkommit på falska eller felaktiga grunder. Mot bakgrund av ovan anförda finns all anledning att i ett större sammanhang fortsätta se över medborgarskapet, krav och ceremonier, den process som föregår och eventuella skäl att förlora sitt medborgarskap. Jag föreslår därför att det tillsätts en ny statlig utredning för att uppvärdera det svenska medborgarskapet.
mot · H9022981 · 2021-10-04 00:00:00 — Förstärk stödet till våra soldater ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ett fristående svenskt veterancentrum kan inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en utvidgning av skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer till att även omfatta svenska veteranstödsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. Svenska soldater har riskerat livet för att försvara fred, frihet och mänskliga rättigheter. Dessa soldater har gjort en viktig insats för , men de har också deltagit i värdefulla internationella insatser som bidragit till andra människors skydd och en säkrare omvärld. Många av våra soldater har ådragit sig skador och fått utstå andra uppoffringar i fredens tjänst. Vissa har till och med förlorat livet. Trots detta har vi i vårt samhälle inte varit tillräckligt bra på att ta hand om våra veteraner och deras anhöriga. Regeringen införde därför en samlad veteranstödspolitik 2010. Stödet till anhöriga har ökat , med bland annat kontaktpersoner inom Försvarsmakten och en särskild veteranadministration. Särskilda informationssatsningar görs för barnen, och en familjepolicy tas fram för stöd och vägledning för anhöriga. Rehabilitering för soldater som skadats vid tjänstgöring är inte längre tidsbegränsad, utan kvarstår så länge behovet består och åtgärderna framstår som skäliga. Dessa förändringar har varit viktiga, men det är dags att vidareutveckla Försvarsmaktens veteranadministration och inrätta ett fristående svenskt veterancentrum. Veterancentrum skulle för det första kunna erbjuda stödsamtal för veteraner och anhöriga och vård efter avslutad militärtjänst skulle kunna ges, med specialkompetens kring de problem som rör soldaternas tjänst. Det skulle för det andra kunna bedriva forskning kring svårigheter som utlandsveteraner ofta drabbas av vid hemkomst och även bistå de före detta soldaterna vid karriärväxlingen mellan det militära och civila. Ett fristående Veterancentrum skulle för det tredje kunna fungera som en värdefull mötesplats för såväl före detta soldater som anhöriga och frivilliga samt för alla de organisationer som arbetar med veteraner, såsom , Invidzonen, Fredsbaskrarna och . För att stärka dessa organisationer bör riksdag även ta ställning för att låta skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer även omfatta våra svenska veteranstödsorganisationen. Det är rätt att staten uppmuntrar när enskilda människor väljer visa stöd för våra soldater.
mot · H9022982 · 2021-10-04 00:00:00 — Behåll – och bygg ut Airport ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Airport inte bör avvecklas och om att se över hur flygkapaciteten på Airport ska utökas och tillkännager detta för regeringen. Flyget behövs för att hela ska leva och utgör en viktig komponent för fler jobb och ökad konkurrenskraft. Airport är avgörande för delar av näringslivet, den används av företagare i hela landet och underlättar för privatresenärer i . I spåren av pandemin står flyget med en kraftigt reducerad kapacitet och efterfrågan, men flygtrafiken kommer att återhämta sig och kommer att vara i behov av kraftigt utökad flygtrafik och fler internationella flygförbindelser för att vara en tillväxtregion med internationell konkurrenskraft och ett företagsklimat i världsklass. Omfattande utbyggnader av Airport och dess anslutningar, innefattande en ny rullbana, krävs för att möta framtidens behov. kommer därför att behöva finnas kvar åtminstone till dess att en utbyggnad av är färdig. En avveckling av Airport kan inte vara aktuell utan att den samlade flygkapaciteten till utökas. Vid en avveckling av airport behöver Airport inte bara ges långsiktiga förutsättningar att ta hand om den flygtrafik som normalt trafikerar . Det behövs också förutsättningar för fler internationella flygförbindelser på , som gör att konkurrenskraft, besöksnäring och tillväxt stärks.
mot · H9022985 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna behöver ges frihet att använda ordningsvakter på de platser där de behövs bäst, utan geografiska begränsningar i form av s.k. LOV 3-områden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka ordningsvakternas befogenheter i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontrollen av vilka som kan bli ordningsvakter bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. Behovet av ordningsvakter har ökat i takt med att poliskrisen, som kriminaliteten blivit värre. behöver en ny och mer modern lagstiftning för ordningsvakter som ger kommunerna större möjlighet att själva upprätthålla ordning på gator och torg samt i våra bostadsområden. Det är inte rimligt att kommuner ska tvingas lägga ner stora resurser på ett ansökningsförfarande där det prövas huruvida områden är tillräckligt stökiga för att kommunen ska få sätta in ordningsvakter. Det behöver finnas möjligt att proaktivt använda ordningsvakterna inom större områden, och kommunerna behöver ges frihet att använda ordningsvakter på de platser där de behövs bäst utan geografiska begränsningar i form av så kallade LOV 3-områden eller paragraf 3-områden, enligt bestämmelserna i lagen om ordningsvakter. En modern lagstiftning kräver också att ordningsvakternas befogenheter utökas exempelvis till att omfatta böter för nedskräpning, klotter och skadegörelse samt till att avhysa olovliga bosättningar eller på annat sätt upprätthålla de lokala ordningsföreskrifterna. som befogenheterna utökas bör kontrollen av vilka som kan bli ordningsvakter, skyddsvakter och väkter stärkas.
mot · H9022987 · 2021-10-04 00:00:00 — Nato och den transatlantiska länken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett svenskt medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till att stärka den transatlantiska länken och tillkännager detta för regeringen. Försvarsmaktens främsta uppgift är att garantera den nationella säkerheten och att skydda svenska medborgare från fientliga angrepp. försvar ska därför stärkas. För att kunna stå emot ett större anfall så behöver även kunna ta emot hjälp utifrån. Den förmågan tar tid att bygga upp och behöver övas kontinuerligt. Vi behöver dessutom reella försvarsgarantier för att säkerställa att vi tillsammans med andra kan försvara vårt land. I och med Lissabonfördraget och den ensidiga svenska solidaritetsförklaringen är inte längre ett land som avser föra en säkerhetspolitik syftande till neutralitet vid en kris eller konflikt i vårt närområde. borde ta det fulla konsekvenserna av detta och ansöka om svenskt medlemskap i den nordatlantiska försvarsalliansen. Nato är utan tvekan den främsta garanten för fred, säkerhet och operativ förmåga i , och hör hemma i Nato. Som fullvärdiga medlemmar skulle få en bättre insyn i Nato, som redan är en nära samarbetspartner. Vi skulle dessutom få möjlighet att påverka försvarsalliansens utveckling. Ett medlemskap i skulle öka vår egen såväl som andra länders säkerhet, men framförallt så skulle ett fullvärdigt medlemskap skapa bättre förutsättningar både för deltagande i internationella operationer och det skulle stärka vår försvarsplanering. länder behöver i mycket högre grad vara beredda att ta ansvar för vår egen försvarsförmåga och säkerhetspolitik, men starka transatlantiska band kommer alltid att vara av stor vikt för vårt land och vår del av världen. och EU behöver därför aktivt arbeta för att stärka den för västvärlden, så viktiga, transatlantiska länken – och den bör stärkas såväl ekonomiskt som politiskt och militärt.
mot · H9022988 · 2021-10-04 00:00:00 — Stöd kamp mot islamistisk terror ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att förstärka EU:s stöd till som bekämpar islamistisk terror, och detta tillkännager för regeringen. behöver skärpa sitt arbete mot terrorismen. Mer åtgärder behöver vidtas för att stärka säkerheten och bekämpa islamistisk extremism på hemmaplan, men kampen mot terrorismen behöver föras internationellt. Islamistiska terrorister ödelägger nu stora delar av . På många håll pågår våldsamma strider motislamistiska terrororganisationer som Islamiska staten, , Boko Haram och . I många fall är det dessutom fråga om en kombination av etniska och religiösa konflikter där lokala rebellgrupper deltar. Förutom , och pågår våldsamma attacker i exempelvis , , , , , , och . Människovärdet förtrampas i dessa länder, och vi måste se till att det istället kan försvaras. Den unga generationen afrikaner måste vinna kampen mot islamismen för att säkerställa möjligheterna till demokratisk utveckling och ekonomisk frihet. och resten av västvärlden behöver därför göra mer för att stödja dem i den kampen. Biståndsinsatser bör i större utsträckning riktas till länder där det bedrivs militära insatser eller där det i övrigt pågår strider med islamistiska extremister. Det krävs kraftsamling i kampen mot terrorn, och därför krävs nu även en större samordning mellan bistånd och säkerhetspolitik. Fred och stabilitet är en förutsättning för utveckling, och oftast är det de konfliktdrabbade länderna som är i störst behov utav hjälpinsatser utifrån. behöver därför arbeta för att utöka EU:s stöd till för att bekämpa islamistisk terror, och vi ska agera inom EU och FN för att rikta sanktioner mot de stater som sponsrar och sprider extremism.