mot · H9024210 · 2021-10-05 00:00:00 — Förutom att den som arbetar inom hemtjänst eller på vård- och omsorgsboende behöver goda arbetsvillkor för att kunna ge kvalitativ omsorg, är det också viktigt för att de ska trivas i sitt arbete och inte slita ut sig . råder arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen – av personalen uppger att bemanningen är otillräcklig minst någon dag . Det finns på många håll orimliga arbetstider, bl.a. på grund av så kallade delade turer, som ofta kraftigt drar ned medarbetares livskvalitet och möjligheter till familjeliv. Delade turer innebär två arbetspass som är uppdelade med en längre rast än en lunchrast emellan. Ofta handlar det om ett förmiddagspass och ett kvällspass med ett par eller några timmars obetald rast emellan. Dåliga scheman bidrar till stress och sjukskrivningar. Resultatet är många sjukskrivna och hög personalomsättning. Svårigheterna att lägga bra scheman minskar därmed ytterligare. En nyckelgrupp för att skapa goda arbetsvillkor är schemaläggare. De bär ett tungt ansvar för att få allt att rulla och för att lägga en planering som gör att personal inte bränner ut sig. De goda exemplen finns – där engagerade och kloka schemaläggare klarar av att säkerställa både god hemtjänst med tid för den äldre och heltid för den personal som önskar – utan delade turer. Därför vill vi utöka och ha en permanent satsning med inriktning på utbildning av schemaläggare inom , metodutveckling och spridning av exempel på hur man uppnår god personalkontinuitet. Bättre villkor för personal inom äldreomsorg genom prestationsbundet stöd förslår att staten tecknar ett avtal med SKR om ett prestationsbundet stöd till förbättrade villkor för personalen inom äldreomsorgen. Kraven i det prestationsbaserade stödet ska gälla all kommunfinansierad verksamhet, även privat driven men offentligt finanseriad omsorg. Satsningen ska följas upp årsvis med målsättningen att alla kommuner ska nå bättre resultat. Stödet uppgår till och fördelas till kommunerna baserat på tre parametrar som alla väger lika: •Aktivt arbete för att minska förekomsten av delade turer: Kommunen ska kunna visa att det skett en tydlig minskning i användandet av delade turer alternativt att delade turer är på en lågnivå eller inte används alls. •God medarbetarnöjdhet och delaktighet: Kommunen ska kunna visa ett bättre resultat än föregående år för SKR:s totalindex för Hållbart medarbetarengagemang (HME) vad gäller äldreomsorgen. •Avlastning för cheferna: ska kunna visa att snittantalet som äldreomsorgscheferna i kommunen har direkt rapporteringsansvar för tydligt minskar. De som inte överstiger 25 får alltid del av stödet. Bättre förutsättningar för vårdpersonal Trots att det aldrig funnits fler anställda sjuksköterskor och läkare så råder ändå en stor personalbrist. Såväl som Inspektionen för vård och omsorg () har återkommande pekat på att bristen på kompetent personal utgör en patientsäkerhetsrisk. Svårigheter med rekryteringar har lett till bemanning med tillfälligt anställd hälso- och sjukvårdspersonal. Förutom att utöka antalet utbildningsplatser för bland annat sjuksköterskor och barnmorskor, är det viktigt att säkerställa att ännu fler av den erfarna vårdpersonalen stannar kvar i yrket. Även om det förekommer att utbildad vårdpersonal söker sig till andra yrken så finns många kvar. Mer behöver göras för arbetsmiljön så att ännu fler är kvar och framförallt är det viktigt när det gäller erfaren personal. Sjuksköterskorna är ovärderliga för att säkerställa en god vårdkvalitet. Arbetsvillkoren måste förbättras och statusen på yrket höjas för att fler sjuksköterskor i ännu högre utsträckning ska vilja och orka stanna inom vården. Sjuksköterskor och undersköterskor måste få fokusera på vården. Vi vill ge sjuksköterskor bättre möjlighet till specialistutbildning. Specialistutbildning för sjuksköterskor ska vara betald och finnas på lika villkor i hela landet. Så kallade utbildningsanställningar under specialistutbildning kan vara ett sätt att öka tillgången på kvalificerad personal. saknas det även reglering för hur man tillförsäkrar legitimerad personal kontinuerlig fortbildning. vill det utreds omfattning och struktur för en reglerad fortbildning av god kvalitet som all legitimerad personal har rätt till. Byråkratiseringen av hälso- och sjukvården har på goda grunder lett till stor irritation hos vårdens medarbetare. Utredningen vård[59] visar att omfattningen av administrativa krav är stora och att det har ökat . Ingen har ett samlat ansvar för att bedöma om de administrativa uppgifterna är rimliga och väl avvägda. Regeringen bör därför skyndsamt ge ett sådant uppdrag till myndigheterna på området. Det behöver genomföras en kartläggning och åtgärdsplan i varje region för att komma tillrätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. Erfarenheterna från pandemin, då vissa rutiner och redovisningar togs bort utan att vården och patientsäkerheten påverkades, bör tas tillvara. Tillsyn av arbetsmiljön i vården har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män och skillnaderna fortsätter att öka. Det finns många olika orsaker till att kvinnor i högre utsträckning än män drabbas av arbetsskador inom vissa branscher. Hur arbetet är organiserat, hur ledarskapet ser ut och vilka förutsättningar som finns att utföra arbetet är några exempel. Utmärkande för ohälsan hos kvinnor är arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer. I en genomförd kunskapssammanställning (2016:2) framhålls särskilt problemen inom de kvinnodominerade yrkesgrupperna inom vård, skola och omsorg. Både män och kvinnor som arbetar inom dessa sektorer mår sämre än andra. –2019 genomförde en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen. [60] I av tillsynsärendena utkrävdes åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Sammantaget konstaterades ”stora brister och risker med arbetsmiljön”. Flera förslag till förändringar återfinns i rapporten. anser att motsvarande tillsyn, över , behöver göras av inom hälso- och sjukvården. behöver således få ett sådant uppdrag. Med de insikter som finns om kvinnors och mäns olika förutsättningar och om ohälsa bör utveckla verktyg för och kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och hur man kan förebygga dessa riskfaktorer. Ingen ska diskrimineras på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, kön, könsidentitet eller könsuttryck, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Den som blir utsatt för diskriminering ska få stöd och upprättelse, men fokus behöver också ligga på det förebyggande arbete. Antalet hatbrott ökar i . Kyrkor, moskéer och synagogor utsätts för attentat, och judar, kristna, muslimer och personer med annan religionstillhörighet utsätts för brott på grund av sin tro. Det snabbast ökande hatbrottet har kristofobiska motiv. – 2018 har antalet identifierade anmälningar med kristofobiska motiv ökat , vilket är uppgång till 292 anmälningar. har hatbrotten mot muslimer ökat , vilket är en uppgång till totalt 562 anmälningar. De antisemitiska brotten uppgår till 278 anmälningar. (Brå, 2020) stöd till trossamfund (SST) har rapporterat om hot mot konvertiter till kristendomen från tidigare muslimska trosfränder. har många asylsökande drabbats av hot och våld på grund av sin tro särskilt de som konverterat från en tro till en annan. Detta aktualiserades framför allt under flyktingkrisen och åren därefter när det svenska mottagandet var mycket högt och problemen på asylboenden uppmärksammades brett. Detta får inte planteras vidare in i samhället och skapa ökade motsättningar. Religionsfriheten måste vara en självklarhet och ständigt bevakas. Regeringen behöver intensifiera arbetet med religionsdialog och tydligare markeringar måste göras mot alla former av hat på grund av religiös tillhörighet mot judar, muslimer, kristna eller andra trosuppfattningar. är ett pluralistiskt samhälle där människor äger rätten att göra egna val kring sin livsstil och livsåskådning. I detta ingår religionsfrihet. Regeringens arbete behöver breddas och inkludera alla former av religiös förföljelse, inklusive den riktad mot kristna. [3] 2019. [5] Budgetproposition 2020/21:1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering [6] . [8] 2019. [9] Se bl.a. 2019:19. Jämställd sjukfrånvaro – bedöms män och kvinnor likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? eller Delredovisning från Kommission för jämställda livsinkomster. [10] . Jämställd sjukfrånvaro - bedöms män och kvinnor likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? [11] IFAU. [12] ISF. [13] korta analyser 2019:2. [14] Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen. [15] korta analyser 2019:2. [17] 2020:1707 [18] Unionen. Föräldravänligt arbetsliv 2017. [19] . ”Alla andra hämtar tidigt” [20] . [21] . [22] . [24] Brå. Rapport 2012:1 ”Polisens utredningar av hedersrelaterat våld” [25] ISF. 2018:6 ”Risker för felaktiga utbetalningar vid gränsöverskridande situationer” [26] . [27] Ibid. [28] Ibid. [29] . [30] . ”Oskuldsnormen – hur och varför?” [35] BRÅ. [36] Nationella trygghetsundersökningen 2020. [37] Ibid. [38] BRÅ. [39] Se bl.a. BRÅ. [40] ”Utredning nedlagd” . [41] . ”Våldsbrott i nära relationer och sexualbrott mot vuxna. En gemensam granskning av polisens och åklagarens handläggning.” [42] Ibid. [43] . [45] Ibid. [46] Se bl.a. eller eller samt eller [48] . [49] . ”Analys av efterlevandeskyddet – Svar på regeringsuppdrag”. [50] Företagarna 2021. [51] Företagarna. [52] Ibid. [53] Ibid. [55] . Långsiktigt sparande – en ojämställd marknad. [56] Feminvest. Fearless & Sustainable. [58] SKR. ”Möt välfärdens kompetensutmaning – rekryteringsrapport ”. [59] SOU 2016:2 [60] .