mot · H9023279 · 2021-10-04 00:00:00 — Odlingslandskapets minskande biologiska mångfald påverkar dock hållbarhetsmålen negativt enligt myndigheten. är utvecklingen för odlingslandskapets biologiska mångfald en av de största utmaningarna att möta för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att vända utvecklingen krävs att det finns god tillgång på betande djur, plats för biologisk mångfald i mer intensivt odlade områden samt att det finns jordbruk i hela landet. Nedan föreslår åtgärder för att främja en sådan utveckling. Då jordbruket även har stor betydelse för klimatkrisen finns även ytterligare förslag i vår motion Klimatkrisen (2021/22:V580). 6.3.1 Fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel Kemisk bekämpning är fortfarande den vanligaste bekämpningsmetoden mot oönskade växter och djur inom jordbruket. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. I en undersökning av 2017 konstaterades att som en allt större andel av den svenska åkerarealen odlas ekologiskt, dvs. utan kemisk bekämpning, så har intensiteten med bekämpningsmedel ökat på den övriga arealen. Det totala antalet årliga hektar doser är lika stort som , med skillnaden att de görs på en mycket mindre areal. Kemikalieinspektionen har konstaterat att som det konventionella jordbruket blir intensivare ses en ökning av risken för negativa effekter på vattenlevande organismer. Myndigheten anser att det krävs genomgripande förändringar för att komma bort från det kemikalieberoende som livsmedelsproduktionen nu lider av vilket förutsätter insatser för att utveckla och införa alternativ till kemisk bekämpning. anser att , i likhet med och , måste använda nationell reglering och styrmedel i större utsträckning för att minska användningen av bekämpningsmedel och att en handlingsplan bör antas med detta syfte. bör anta en handlingsplan för att fasa ut användningen av skadliga kemiska bekämpningsmedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.2 Öka stödet för betesmarker Det finns ca betesmarker i . Ungefär 150 000 av dessa är betesmarker med särskilda värden för biologisk mångfald. Med ökat stöd stärks våra möjligheter att nå ett flertal miljömål och det stärker förutsättningarna för ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Stöden är en viktig del av lönsamheten för dem som har nötköttsproduktion. vill öka miljöersättningen för dessa marker i Landsbygdsprogrammet. I motion Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (2021/22:V583) redogörs för vår budgetsatsning. 6.3.3 Öka stödet för ekologiskt jordbruk Det ekologiska jordbruket har stora miljöfördelar då kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel inte används. vill därför främja en ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt. Det stärker vår nationella produktion av ekologisk mat och främjar ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. I motion Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (2021/22:V583) redogörs för vår budgetsatsning. 6.3.4 Inför stöd för blommande slättbygder Många arter och livsmiljöer har minskat i jordbruket p.g.a. alltför monotona landskap. Det försvagar den biologiska mångfalden och inte minst pollinerande insekter, som är avgörande för en betydande del av våra livsmedelsgrödor, har minskat kraftigt. har tagit fram förslag på miljöstöd för reformperioden – 2027 där förslag om blommande slättbygder ingår. anser att vi bör införa stöd och åtgärder för att vända trenden. Ett miljöstöd bör införas för de jordbruk som skyndsamt vill få ekonomiskt stöd för att en viss procent av åkermarken sås med minst tre olika pollen- eller nektarrika örter och att varken gödsling eller växtskyddsmedel tillåts på arealen. I motion Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (2021/22:V583) redogörs för vår budgetsatsning. 6.3.5 behöver en ny bekämpningsmedelsskatt Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten lämnade sitt betänkande 2017. Där konstaterar utredningen att en förändrad skatt på kemiska växtskyddsmedel kan vara lämplig som kompletterande styrmedel. En ny differentierad skatt föreslås med tre riskbaserade produktkategorier, varav kemiska växtskyddsmedel som endast innehåller verksamma ämnen med låg risk ska vara skattebefriade. Enligt utredningen ändrar skatteförslaget prisrelationen mellan produktkategorierna och bör leda till minskade miljö- och hälsorisker. anser att det är mycket angeläget att , tills vi helt lyckas fasa ut kemiska bekämpningsmedel, får en bättre beskattning av bekämpningsmedel då dagens beskattning har liten miljöeffekt. Vi anser att utredningens förslag på differentierad beskattning är bättre än den nuvarande men vi bedömer att dess styrande effekt kan vara för liten. , och har en betydligt starkare lagstiftning där skatten ökar med medlets giftighet vilket lett till att lantbrukare byter till mindre giftiga medel. ser ett stort behov av att en differentierad beskattning av växtskyddsmedel införs i och som i likhet med den som finns i ökar med medlets giftighet. Intäkterna från skatten bör återföras till lantbruket för att utveckla hållbara växtskyddsmetoder. Regeringen bör återkomma med förslag på en ny bekämpningsmedelsskatt differentierad utifrån bekämpningsmedlens olika miljö- och hälsorisker. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.6 vår bördiga jordbruksmark Åkermarksarealen fortsätter att minska i och ökar exploateringen av jordbruksmark. Med exploatering av jordbruksmark menas att bygga på marken eller använda den på ett sätt som gör att det inte går att odla där igen. Främsta skälet till att åkermarksareal försvinner är att marken inte längre brukas och växer igen. som detta sker har behov av att stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel. bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med beslutade eller planerade styrmedel och förutsättningarna för att långsiktigt bevara jordbruksmarkens produktionsförmåga bedöms som otillräckliga. Tillståndet för många av odlingslandskapets arter och naturtyper är dessutom dåligt eller ogynnsamt. Näst efter skogen finns flest rödlistade arter i odlingslandskapet. Det är därför även nödvändigt att gynna fler bruksmetoder som bidrar till en hävd som stärker den biologiska mångfalden i jordbrukslandskap. Ett mer mosaikartat landskap med olika former av naturbete och minskad användning av bekämpningsmedel bör eftersträvas. anser att den höga exploateringstakten av bördig , inte minst i , är mycket bekymmersam och inte förenlig med en långsiktigt hållbar livsmedelsförsörjning. Nya nationella styrmedel krävs för att minska exploateringen av jordbruksmark i kommunerna. Regeringen bör, för att minska exploatering av , återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.7 Inför statligt stöd för arbetsinsatser med rovdjursavvisande stängsel Det förebyggande arbetet för att minska riskerna för angrepp på tamdjur från rovdjur är av central betydelse. Angrepp från rovdjur orsakar stort lidande för de drabbade och påverkar de ekonomiska förutsättningarna att bedriva tamdjurshållning för den enskilde. Ett stärkt förebyggande arbete mot rovdjursangrepp förbättrar även acceptansen för våra rovdjur som har stor betydelse för ekosystemens funktion och i förlängningen förbättrar det våra inhemska förutsättningar att lokalt producera livsmedel. är det möjligt att få ersättning för materialkostnaden för rovdjursavvisande stängsel. vill införa statligt stöd även för arbetskostnaden vid införande av rovdjursavvisande stängsel samt ökad ersättning vid förlust av tamdjur p.g.a. rovdjursangrepp. I motion Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (2021/22:V583) redogörs för vår budgetsatsning. Nooshi Dadgostar (V)