mot · H9024189 · 2021-10-05 00:00:00 — Tydliga reaktioner mot brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om strafflindring och villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asperationsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopad straffrabatt för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerad straffrabatt för den som är , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om väsentligt skärpta straff för brott begångna av kriminella nätverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot kriminell organisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för vapenbrott av normalgraden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grovt vapenbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synnerligen grovt vapenbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tipspengar för den som tipsar om vapen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktåtkomst till tillstånd för explosiva varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad tillståndsplikt för explosiva varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppdelning mellan legala och illegala vapen i lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot trakasserier och brott på internet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om ett generellt straffsanktionerat skydd mot kränkningar på nätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sexualbrott och asylansökan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om köp av sexuell handling av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnpornografibrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för människosmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffad preskriptionstid för mord och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rattfylleri och grovt rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov trafikbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersupning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvisning ska komma i fråga oftare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synnerliga skäl för utvisning för den som vistats i längre än , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvisning till andra EU-länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta namn på barnpornografibrottet till dokumenterade sexuella övergrepp på barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om häktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvårande omständigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försök till ringa stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hindrande av rättvisa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för mened och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om presumtion mot fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om attacker mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerheten på sjukhus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brott begångna av djurrättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta övervakningsbeslut till person och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hemlig dataavläsning ska beviljas om åtgärden är av särskild vikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om platskrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillträdestillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om underlättade sekretessregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbetet mellan skola, socialtjänst, polis och fritid och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsen ge medborgarna trygghet. Ett fungerande rättssamhälle förutsätter att de som bryter mot lagen lagförs och straffas. Det är viktigt för att skydda laglydiga, ge brottsoffer upprättelse och för att upprätthålla ett signalsystem om vad som är rätt och fel, men också för att ge förbrytaren möjlighet att sona sitt brott. Människan är en moralisk varelse som har ansvar att förhålla sig till vad som är rätt och fel. Den som har tagit sitt straff har sonat sitt brott och har med det återupprättats och fått en ny chans att återinträda i samhället som en ansvarstagande person. Straff är därför ett nödvändigt inslag i rättsskipningen. Tiden då straffet avtjänas ska användas på ett meningsfullt sätt genom insatser som möjliggör ett liv utan brottslighet. Att tidigt reagera mot, och bryta, kriminellt beteende är av största vikt för att förebygga brott och att ungdomar hamnar i brottsliga aktiviteter. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö och en offensiv kriminalpolitik. Brott kränker människors frihet, liv, hälsa och rätt till sin egendom. Därför kan vi aldrig tolerera brottslighet. Men det finns inget enkelt svar på hur vi skapar ett tryggare samhälle. Genom att stå upp för varandra och säga ifrån när vi ser att någon blir illa behandlad eller när ett brott begås stärker vi sammanhållningen och markerar rätt och fel. Det behöver också finnas framtidstro i alla delar av samhället. Hopp om att kunna skapa ett bättre liv. Utsikter att få ett jobb. En övertygelse om att det är bättre att vara en del av samhället än att välja ett liv vid sidan om. En förvissning om att när människor mår dåligt så finns det ett skyddsnät och medmänniskor som fångar upp och hjälper. Och en vetskap om att när det begås ett brott kommer samhället och det offentliga att reagera snabbt och tydligt, såväl för att bistå brottsoffret som för att utreda gärningen. fokus har varit att skärpa straffen för en rad olika brott med fokus på grova våldsbrott. Avsikten är att ge brottsoffer upprättelse, skydda laglydiga medborgare från brottslingar och straffa personer som begår brott. För att de allvarligaste brotten ska straffas hårdare vill vi höja minimistraffen för ett antal brott. har också gjort tillkännagivanden till regeringen på en rad områden för att ge tydligare reaktioner mot brott. Det handlar exempelvis om att utöka kriminaliseringen för brott som begås inom ramen för människohandel och koppleri, narkotikabrott, dråp, grov misshandel, grovt rån och grov utpressning. Den tekniska utvecklingen går fort och öppnar för helt nya typer av kriminalitet. Det blir allt lättare att begå brott som drabbar många och som innebär stora problem för småföretagare och enskilda. I takt med att näthandeln ökat har också riskerna för att någon kapar din identitet ökat. Systematisk brottslighet av detta slag kan i förlängningen leda till försämrad konkurrenskraft för företagen, färre jobb och lägre tillväxt. Skärpta straff för seriebrott Skillnaden mellan att begå ett brott eller många liknande brott är för liten och behöver öka. Det ska ske genom skärpta straff för seriebrott. tillkännagav 2014/15 för regeringen att minska straffrabatten vid flerfaldig brottslighet. Påslaget i straff när en person döms för flera brott blir lägre än varje brott enskilt skulle ge. Domstolarna bör ha en strängare syn på detta. Ett uppmärksammat fall gäller en serie våldtäkter mot barn, över 100 till antalet, som en man utsatte en flicka för. Riksåklagaren ansåg fallet så allvarligt att hon drev det till och fick prövningstillstånd, då hon menade att brotten var så pass allvarliga att lagen strängaste straff, fängelse, borde vara aktuellt för mannen som var dömd till fängelse i hovrätten. HD höjde straffet till fängelse, och utnyttjade alltså inte hela straffskalan. ställer sig liksom riksåklagaren tveksam till att påföljdsbedömningen inte utnyttjade hela straffskalan. Detta är ett exempel av många på när asperationsprincipen får orimliga följder. Vi anser att den bör ses över, med syfte att få domstolarna att använda hela straffskalan i större utsträckning. Förändrade regler om strafflindring Det finns behov av att se över de förmildrande omständigheter vid straffmätning som omnämns i 29 kap. 5 § . Svenska domare har att göra en helhetsbedömning av försvårande och förmildrande omständigheter när ett brott har begåtts, men på vilka grunder en sådan helhetsbedömning ska göras är dock en moralisk fråga som vi politiker inte kan förhålla oss likgiltiga till. Det är inte moraliskt rätt att det vid straffmätningen beaktas som en förmildrande omständighet, och därmed kan leda till lägre straff, att gärningsmannen riskerar att förlora jobbet på grund av brottet, att han skadat sig fysiskt till följd av detsamma eller att brottsoffret av någon anledning dröjt med att anmäla brottet. Det är direkt stötande. Det finns därför skäl att se över omständigheterna när straffsatsen ska bestämmas och strafflängden lindras. anser därför att en bred översyn av de förmildrande omständigheterna och de strafflindriande bestämmelserna behöver göras. är de ingångarna i lagen alldeles för många. De ska dessutom tas hänsyn till i den så kallade presumtionen mot fängelse. Det finns betydligt fler skäl att lindra ett straff än att skärpa det, en ordning som vi inte anser är rimlig. Det ska fortsatt naturligtvis finnas skäl till att lindra ett straff för den som inkommer med väsentlig information för att brottet upp, exempelvis inom ett kronvittnessystem eller för den som skulle drabbas särskilt negativ av en fängelsevistelse, så att det allvarligt påverkar dennes möjlighet till rehabilitering. Detta ska inte inverka på brottsoffrets upprättelse eller samhällets behov av skydd genom inkapacitering. Nuvarande ordning leder dessutom till en allt för restriktiv tillämpning i strid med lagstiftarens ambitioner. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den som begår flera brott i tjänar på det. Vi har nämligen mängdrabatt. Det finns flera skäl till det. Skulle varje brott prövas separat skulle det kosta i både tid och pengar. Det finns också en rättviseaspekt i påföljdsbedömningen. En person som begått flera mindre allvarliga brott skulle dömas till högre straff än en person som begått ett betydligt allvarligare brott. Det skulle sända olyckliga signaler om vilket samhället prioriterar högst och kunna skada det allmänna rättsmedvetandet. Dock är mängdrabatten förenad med stora problem. En ganska liten del av befolkningen står för en stor del av brottsligheten. Samhället skulle besparas mycket lidande om dessa personer kunde sitta i fängelse och därmed vara inkapaciterade. De begår både många brott och återfaller. Dessvärre kan det dröja länge innan en återfallsförbrytare döms till fängelse. I flera fall kan villkorliga domar och skyddstillsyn staplas på varandra, inte minst om brotten personer begår är av olika art. Detta är en ohållbar ordning, liksom det är ohållbart att tungt kriminella som begår flera med varandra sammankopplade brott får rabatt. vill därför kraftigt begränsa mängdrabatten och se till att återfallsförbrytare döms till fängelse istället för annan påföljd i högre utsträckning om de redan har tidigare domar. anser att sådana förändrade regler måste kunna innebär att en gärningsman döms till högre straff än det högsta straffet för ett av brotten. presenterades SOU 2018:85 Slopad straffrabatt för unga myndiga för regeringen. Den har sedan varit ute på en remissrunda som presenterades . Regeringen har dessutom varit ute i debatten och sagt att den ska avskaffas. Ändå har inget hänt. Det var först i samband med de så kallade gängsamtalen mellan regeringen, dess stödpartier, och som regeringen öppnade upp för att förändra ungdomsrabatten. Tyvärr är det förslag som de ämnar lägga fram alldeles för tunt och en bidragande orsak till att lämnade samtalen. Regeringens dåvarande förslag innebär att ungdomsreduktionen endast ska avskaffas för den som upprepade gånger begår grova brott. I praktiken innebär det max någon procent av alla som lagförs och får ungdomsrabatt. Regeringens har sedermera ändrat sig och föreslagit att vid alla brott med ett minimistraff fängelse ska straffreduktionen slopas. Detta innebär dock att en mängd brott, t ex övergrepp i rättssak som är mycket vanligt bland kriminella nätverk, faller utanför . vill se att ungdomsrabatten avskaffas för personer . Men dessvärre räcker inte detta mot bakgrund av den brottsutveckling vi nu ser. Allt yngre personer begår och döms för allt grövre brott, även mord. Detta gäller även personer . Det skarpaste som döms ut för dessa är sluten ungdomsvård. Det är inget som avskräcker. Tvärtom blir det ett sätt för kriminella nätverk att leja ut grova brott på barn. de fast spelar det knappt någon roll. är de ute igen med en förnyad och högre kriminell status. Det är av yttersta vikt att personer som begår grova kan dömas till kännbara straff. Utredningen om slopas straffreduktion för unga innehåller också förslag för att kunna ha en betydligt skarpare trappa, där ungdomsrabatten för den över 15 trappas av snabbare mot fullt straffvärde. Personer som begår grova brott måste låsas in . anser att straffrabatten för den under 18 behöver reformeras kraftigt. Skärpta straff för gängkriminella anser att den som begår brott inom ramen för organiserad brottslighet måste få betydligt skärpta straff. I vår omvärld finns det många framgångsrika exempel på detta. I finns möjligheten att utdöma dubbla straff för den som begår brott inom ramen för organiserad kriminalitet. I finns systemet med RICO-lagarna som varit avgörande för att komma åt den grova organiserade brottsligheten med betydligt skärpta straff. Den innebär också att det är möjligt att ledarfigurer som tjänar på underordnades brottslighet kan dömas om den är inom ramen för pågående kriminell organisering. Detta har inte minst varit framgångsrikt för att kunna sätta dit maffian. En försvårande omständighet gällande organiserad brottslighet finns i . Vi menar emellertid att den är långt ifrån tillräcklig. Straffen för organiserad brottslighet måste skärpas väsentligt. Detta bör ges regeringen tillkänna. anser att det ska vara möjligt att förbjuda kriminell organisering. Detta behöver utredas noggrant då det kräver en grundlagsändring. Vi menar dock att en sådan är befogad då den grova organiserade brottsligheten får ett allt starkare grepp om samhället. Detta är något vi drivit , liksom ett förbud mot medlemskap i terrororganisationer. Den organiserade brottsligheten kan inte tillåtas växa i organisationsgrad. De måste upplösas och de som ingår i dessa straffas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Skärpta straff för narkotikabrott 2011 ändrade praxis för påföljden för narkotikabrott. Innan den förändrade praxisen dömdes mellan 30 och 60 personer till fängelse för narkotikabrott. 2018 var siffran bara tre, enligt TV4 som kartlagt detta. Det innebär att personer som handhar narkotika i stor skala får kortare fängelsestraff och därmed tillbringar mer tid i samhället, där de kan fortsätta att handha narkotika. Narkotika den enskilt viktigaste inkomstkällan för de kriminella nätverk som ligger bakom det ökade skjutvapenvåldet. Tillgång på narkotika driver också konsumtion. Den som säljer narkotika behöver få kännbara straff, därför bör straffen för narkotikabrott skärptas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Regeringen har fått en utredning, SOU 2021:68, om bland annat narkotikabrott som är ute på remiss. Utredningen tillsattes, vilket framgår av direktiven, mot bakgrund av flertalet tillkännagivanden som riktat mot regeringen. Utredningen föreslår således straffskärpningar för bland annat narkotikabrott. Efter att remissinstansernas synpunkter tagits om hand bör förslagen genomföras med nödvändiga justeringar. anser emellertid att även straffskalorna för grovt och synnerligen grovt narkotikabrott bör höjas. Skärpta straff för vapenbrott ligger i Europatoppen vad gäller dödsskjutningar. Utvecklingen i vårt land saknar motstycke. Detta borde, tyvärr, inte komma som en överraskning. Det har skett över 1 000 skottlossningar i . 150 personer har dött och 400 skadats. Ett 50-tal har varit helt utomstående till de kriminella konflikterna. Tillgången på skjutvapen är naturligtvis avgörande för denna utveckling. Därför är det av yttersta vikt att drastiskt minska tillgången på skjutvapen i kriminella kretsar. Antalet anmälda vapenbrott har ökat från 4 2010 till 7 2019. Andelen mord som sker med skjutvapen har fördubblats , från till . har uppklarningen av vapenbrott sjunkit från . skadades 117 personer och 47 dödades i dödsskjutningar enligt Polisen. föreslår därför nu ett antal åtgärder för att hindra vapentillgången och pressa tillbaka dödsskjutningarna. Regeringen har genomfört en viktig straffskärpning för vapenbrott, när minimistraffet höjdes till fängelse. Inte bara höjde det straffet, det innebar också obligatorisk häktning. Det är dock uppenbart att detta inte räckt. Genomsnittstraffet för ett grovt vapenbrott var 2020 och en månad, vilket innebär att en dömd kan vara fri och . Då finns gänget, narkotikan, vapnen och konflikten kvar. Vi menar att straffet måste höjas väsentligt för att Polisen ska få arbetsro efter att kriminella gripit med vapen. Vi vill därför höja minimistraffet för grovt vapenbrott från två till fängelse. Maxstraffet ska uppgå till fängelse, istället för dagens fem. Straffet för synnerligen grovt vapenbrott ska vara mellan tio och fängelse. Detta bör ges regeringen tillkänna. Straffet för vapenbrott av normalgraden bör höjas till mellan ett och fängelse. För ringa brott kvarstår böter i straffskalan men maxstraffet höjs till fängelse. Detta är motiverat eftersom de synnerligen grova vapenbrotten handlar om sådana som är särskilt farliga eller om det handlar om exempelvis försäljning av en stor mängd vapen. Förslaget innebär att de som handhar vapen kommer få mycket långa fängelsestraff. Vi vill se en uppdelning i lagen mellan illegala vapen och legala vapen, så som för jägare och sportskyttar. Det bör ges regeringen tillkänna. Utred möjligheten för tipspengar för illegala vapen Vapentillgången i är stor. De åtgärder vi presenterat kommer bidra till att minska den. Men mer behöver göras. Därför anser vi att den nuvarande modellen med tipspengar bör utvecklas så att polisen kan betala ut tipspengar till den som tipsar om var ett vapen finns om detta leder till ett beslag. En sådan möjlighet finns i där Polisen kan betala ut om ett tips leder till ett beslag. Det bör införas även i . Skarpare åtgärder mot explosiva varor måste ta kontakt med handläggare på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap när de behöver kontrollera huruvida ett företag har korrekta tillstånd för exempelvis import eller export av explosiva varor. har i återrapportering av regeringsuppdrag (Ju2019/03980/PO) påpekat detta och påpekat att det inte är tillfredsställande. För att effektivt kunna sköta sitt arbete behöver de direktåtkomst till vilka som har tillstånd att hantera explosiva varor. Detta bör ges regeringen till känna. påpekar i sitt remissvar på Ds 2020:17 att tillståndsplikten för explosiva varor borde vidgas till att även omfatta tändapparater för sprängningsarbeten, tjärstubin, och att det bör krävas tillstånd eller licens för att tillverka tändapparater – regler som liknar de för vapenhantering. delar den uppfattningen och anser att regeringen ska återkomma med lagstiftning som åtgärdar problemet. Hederskulturer som vuxit fram där framför allt kvinnor får sina liv begränsade av fundamentalister är inte förenliga med ett fritt och demokratiskt samhälle. Kvinnor som hålls tillbaka och kontrolleras i hederns namn kommer inte att kunna leva ut i sin fulla potential. Hedersbrott hämmar därför en god samhällsgemenskap och samhällsutveckling men framför allt är detta ett brott mot kvinnors rättigheter. Hedersrelaterade brott utgör grova kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell lagstiftning (). Enligt en (Rapport 2012:1 Polisens utredningar av hedersrelaterat våld) är de vanligaste brottstyperna olaga hot och misshandel. Direkta dödshot har uttalats i tre fjärdedelar av de ärenden där olaga hot förekommer. Förutom att bli utsatta för misshandel och olaga hot blir dessa kvinnor också kontrollerade och kränkta på andra sätt, både av gärningsmännen och av andra personer i kvinnornas närhet. Förtrycket innebär ofta kontroll av sociala kontakter, kvinnan tillåts inte klä sig eller sminka sig som hon vill, hennes datoranvändande kontrolleras osv. Många får inte umgås med pojkar och män. Hedersrelaterad brottslighet är brott riktade mot någon, ofta en släkting, som, enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning, riskerar att vanära eller ha vanärat gärningsmannens, släktens eller gruppens heder. Syftet med brottsligheten är att förhindra att hedern skadas eller förloras, alternativt att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. Förekomsten av dessa brott hamnar ofta utanför brottsstatistiken alternativt i spridda brottskategorier och mörkertalet är utbrett. vill därför att en lagstiftning införs som särreglerar hedersbrott i . Med en sådan skulle vi få en tydligare bild av problemets storlek och därefter kunna sätta in nödvändiga åtgärder. Trygghet och jämställdhet för unga