mot · H9023996 · 2021-10-05 00:00:00 — Vi vill ha ett EU som med gemensam kraft arbetar för tillväxt och ekonomisk återhämtning, demokrati och mänskliga rättigheter. kan inte återstarta så länge det är tvärstopp i ekonomin i övriga EU. För ett exportberoende land som är välståndet direkt beroende av återhämtningen i hela EU som är det svenska näringslivets hemmamarknad. Det dröjde för länge innan EU på fullt allvar ägnade covid-19-pandemin den kraft och uppmärksamhet som krisen fordrade. Denna senfärdighet drabbade hårdast de länder där viruset först fick fäste, som och . Efter att EU väl började agera kunde dock unionen komma med kraftfulla och samordnade insatser för att underlätta krisbekämpningen, inklusive ekonomiska stödåtgärder. För att ska kunna bidra till detta behöver vi vara en helhjärtad partner i EU-samarbetet och en del av EU:s kärna. Men riskerar vi snarare att tappa inflytande i unionen. Genom att stå utanför euron, bankunionen och EU:s åklagarmyndighet står utanför centrala delar av samarbetet, och när lämnade unionen tappade vårt land en viktig allierad i handelsfrågor. När den nu dessutom väljer en linje i budgetförhandlingarna som isolerar från merparten av unionens länder ökar risken att vårt land hamnar vid sidan av. EU behöver ha större möjligheter att koordinera och underlätta åtgärder över gränserna i händelse av svåra civila kriser. EU:s civilskyddsmekanism utövas via det europeiska centret för samordning av katastrofberedskap (, ERCC). Dagens system bygger på frivillighet och är sårbart. Vi vill dels stärka ERCC:s samordnande roll, dels att EU ska gå vidare med att införskaffa gemensamma beredskapsresurser som kan komma alla länder till hjälp. Svensk anslutning till euron Euron är både ett politiskt och ekonomiskt projekt som underlättar gränsöverskridande handel och ekonomisk integration. Dessutom är det i kretsen av euroländer som allt fler viktiga ekonomisk-politiska beslut fattas. Vi vill skapa framtida ekonomisk stabilitet med energiavtal som skrivs i euro, ökat skydd mot framtida ekonomiska kriser och att går med i bankunionen. och svensk handel förlorar på att stå utanför eurosamarbetet. Därför vill Liberalerna att ska införa euron som valuta. En stabilare penning- och finanspolitik inom eurozonen Liberalerna anser att stabilitetsmekanismen (ESM) ska stärkas och ges utökade muskler för att förebygga finansiella kriser. bör fullt ut ansluta sig till finanspakten som är ett krav inom eurozonen och ratificera till nationell lag. EU i allmänhet måste återgå till de finanspolitiska regelverken efter den akuta krisen. Stabila finanser är en förutsättning för att klara framtida ekonomiska kriser. Företag som skatteplanerar inom EU ska också motverkas genom införandet av en gemensam bolagsskattebas för gränsöverskridande företag. Vi vill att EU arbetar för att få på plats dessa regler (CCCTB) . Ökad ekonomisk rörlighet inom EU EU:s marknad är en stor bidragande faktor till dagens välstånd. EU måste fortsätta slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och motsätta sig medlemsländers försök till protektionism. Vi vill göra det enkelt för företag att verka inom EU och vill därmed minska på regelbördan för näringsidkare. måste medlemsländerna bli mer transparenta med hur de implementerar EU:s lagstiftning. Det skulle bidra till en förenklad planering för företag, säkrare investeringar och ett företagsklimat som är enklare att förhålla sig till. Klyftan mellan arbetslösa och företag som behöver arbetskraft behöver också minska. Den fria rörligheten inom EU spelar här en nyckelroll och innebär att arbetssökande kan ta sig till de områden som efterfrågar arbetskraft. För ytterligare förenkling för arbetssökande behöver vi också harmonisera kompetensreglerna inom EU. På så sätt undanröjs behov för vidareutbildning för redan certifierad kompetens. En större andel av kvinnor måste komma ut i arbetslivet och få ökad ekonomisk frihet att styra sina liv. EU:s länder har inte råd att ha världens bäst utbildade hemmafruar. ska vara drivande i att EU uppmuntrar medlemsländerna till avskaffad sambeskattning och till satsningar på barn- och äldreomsorg. Här är ställningstaganden som det om den sociala pelaren, för tillgång till barnomsorg till rimligt pris, ett viktigt verktyg. Konsekventa sanktioner vid brott mot grundläggande rättigheter EU saknar tillräckliga mekanismer för att motverka kränkningar av grundläggande rättigheter. Flera EU-länder kränker systematiskt rättsstatens principer och medborgarnas grundläggande rättigheter. Sammanhållningsfonder och andra ekonomiska stöd ska bara gå till länder som fullt ut respekterar grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer. för grundläggande rättigheter ska stärkas bland annat för att intensifiera arbetet med hedersrelaterat våld och förtryck. EU måste verka för att rättigheterna för personer med funktionsnedsättningar respekteras i alla medlemsländer. EU ska också arbeta mot diskriminering, stärka rättigheter för hbtq-personer, funktionsnedsatta, verka mot rasism och extremism samt värna om aborträtten. De mänskliga rättigheterna står inskrivna i om de grundläggande rättigheterna och i Lissabonfördraget som samtliga medlemsländer skrivit under. har just dessa mekanismer aktualiserats som en reaktion på den allt mer alarmerande utvecklingen i och . Bland annat riskerar nu att få sitt Coronastöd indraget och riskerar även ytterligare rättsliga åtgärder i . Att medlemsländer i EU förbinder sig att skydda och värna mänskliga rättigheter är grundläggande villkor för medlemskap – därför är det oerhört viktigt att unionen nu vågar visa att avsteg från detta får konsekvenser. För att EU:s inre marknad och Schengenområdet ska fungera krävs att alla medlemsländer tar ett gemensamt ansvar för migrationen. Alla EU-länder har skrivit på och har ett ansvar inför en gemensamt fungerande asylpolitik. De länder som vägrar ta sin del av ansvaret ska få minskat ekonomiskstöd från EU. Det nya förslaget om en gemensam migrationspolitik som presenterats av kommissionen syftar till att alla länder i EU tar ett större ansvar för asylmottagningen och detta måste snabbt komma på plats. EU har en viktig tid framöver, där den nya asylmyndigheten behöver få en starkare roll för att se till att regelverken för asylmottagande efterlevs, samt att beslut som fattas i asylärenden sker med grund i pålitlig och likvärdig information. För att värna asylrätten och slå vakt om ett fungerande asylsystem måste de som saknar skyddsskäl återvända till sina hemländer. Incitamenten för ursprungsländerna att återta sina medborgare behöver öka. Men det behövs också fler lagliga vägar in till . Ett EU-system för vidarebosättning av kvotflyktingar skulle avlasta grannländerna i konflikternas närområden som tar ett stort ansvar för att ta emot flyktingar. Ett ökat humanitärt stöd till konfliktområden bidrar också till en minskning av dödsfall på och exploatering av människosmugglare. EU:s medlemsländer har tillsammans över 2 000 ambassader och konsulat runt om i världen. Alla länder har dock inte dessa representativa institutioner överallt. För att effektivisera arbetet och öka antalet platser för konsulär hjälp bör EU:s delegationer förstärkas och ta över det konsulära stödet både till EU-medborgare och till den som söker Schengenvisum. För att motarbeta den kriminalitet som sträcker sig allt mer över gränserna och täta de hål i svensk lagstiftning som internationella ligor utnyttjar, behöver införa en gränsöverskridande polis. Dagens polissamarbete, det så kallade Europol, är för svagt. Samarbetet måste utvecklas till ett europeiskt FBI med operativa befogenheter. Den gemensamma polisen ska kunna driva förundersökningar och utreda brott där fler länder är inblandade. På så sätt kan olika länders perspektiv sammanställas och internationella ligor kan lättare lagföras. EU behöver en verkligt gränsöverskridande åklagarmyndighet med befogenhet att bedriva förundersökningar och beordra spaning och tillslag i flera länder när det rör sig om EU-brott. En sådan åklagarmyndighet skulle vara en viktig förstärkning av det europeiska samarbetet mot grov och gränsöverskridande brottslighet. Ett första steg mot en sådan myndighet är den begränsade åklagarmyndighet (EPPO) som har rätt att utreda brott mot EU:s finansiella intressen. har, tillsammans med endast och , valt att ställa sig helt utanför detta fördjupade samarbete. Regeringen har dock meddelat att de bör går med i EPPO, efter att en utredning på ämnet presenterade sitt betänkande. Det är olyckligt att regeringen inte tidigare vågat fatta detta viktiga beslut men glädjande att man nu meddelat en kursändring. Än ligger dock inget förslag på bord. Liberalernas inställning är dock tydlig: ska så snart det är möjligt delta i europeiska åklagarmyndighetens arbete och driva på för att dess mandat stegvis utökas. Vi anser att ska vara drivande för att utöka mandatet till att också, i ett första steg, inkludera terrorbrott. Gemensam gränsbevakning och polisiärt samarbete EU ska fortsätta att vara öppet och verka för fri rörlighet mellan länderna. Detta får dock inte ske på bekostnad av en ökad människohandel, vapensmuggling eller en försvagning av Schengenområdets yttre gräns. Genom ett ökat samarbete mellan medlemsländernas myndigheter vill vi ta fram ett europeiskt vittnesskyddsprogram, en gemensam polisiär underrättelsetjänst och ett ökat, effektivt, informationsutbyte. Liberalerna vill se att medlemsländerna ger EU hela ansvaret över den yttre gränskontrollen. måste därför kraftigt förstärkas och byggas ut. I det fall säkerhetsläget eller migrationsflödena skulle förändras måste beredskap finnas för att vid behov skyndsamt återinföra tillfälliga kontroller internt, mellan EU:s länder. Men den långsiktiga lösningen ska vara att ha ett starkt yttre skydd så att den fria rörligheten inom EU kan återupprättas och de länder som inte tar sitt ansvar ska kunna suspenderas ur . Motverka terrorism och brottslighet Vapenlagstiftningen måste utformas så att vapen inte hamnar i orätta händer, som den inte skapar orimliga hinder för den som på ett ansvarsfullt och lagligt sätt vill ägna sig åt exempelvis jakt och sportskytte. Liberalerna röstade emot skärpningen av EU:s vapendirektiv eftersom förslaget brast i detta avseende. EU bör fokusera på att bekämpa de illegala vapen som finns runt om i unionen och motverka att fler illegala vapen smugglas in till EU. Detta kräver även att de nationella tullmyndigheterna får bättre kapacitet och ökade resurser. Nato är viktigaste samarbetsorganisation för säkerhet och försvar. ska ansöka om medlemskap i och som medlem arbeta för införandet av ett demokratikriterium för medlemskap. Dock måste länder själva öka sin försvarsförmåga. EU ska verka för att medlemsländerna ökar sina nationella kapaciteter och att samarbetet mellan EU:s nationella försvar ökar. European Intervention Initiative är skapat för att snabbt kunna sätta in trupper eller på annat sätt möta kriser som hotar den europeiska säkerheten. gick med i EII för att kunna erbjuda att bidra med militära trupper, något som Liberalerna länge har varit pådrivande för. länder bör också öka sin egen beredskap och försvarsförmåga. Pesco (det permanenta strukturerade försvarssamarbetet) är ett viktigt steg för att stärka det militära samarbetet inom EU. ska i högre grad delta i Pesco och vara drivande för nya program. Pesco är ett komplement till Nato och ska inte ersätta denna centrala organisation för säkerhet. Ta den digitala krigföringen på allvar Det nya teknikparadigmet är inte bara en viktig positiv utveckling utan kan också utnyttjas på många olika negativa sätt, dels genom propaganda och desinformation som vi bevittnat i bland annat , , och , men också genom angrepp mot känsliga samhällsviktiga funktioner. För att motverka digital krigföring bör resurserna till Stratcom inom EU:s utrikestjänst flyttas till en befintlig eller ny och dess budget flerdubblas för att enheten ska kunna arbeta effektivt. borde också gå med i EU:s cyberförsvar och arbeta för att försvaret på både cyber- och den psykologiska arenan stärks i hela unionen. I ett sådant arbete måste vi dels dela med oss av v kunskap, men också ta del av den kapacitet som Pesco erbjuder. Sårbarheten i det svenska digitala samhället måste tas på allvar. En gemensam utrikespolitik med fokus på demokrati EU:s utrikespolitik ska fokusera på demokratiska värderingar och sätta krav på folkvalda församlingar och mänskliga rättigheter. Unionens bistånd ska i så hög utsträckning som möjligt gå till att stärka mänskliga rättigheter, demokrati och ett gott klimatarbete. Därför måste biståndet komma med tydligare krav på utveckling inom dessa områden. Bistånd får aldrig gå till diktaturregimer, men däremot ska det civila samhället och demokratirörelser i sådana länder kunna få stöd av EU. Den typen av stöd fodrar dock noggranna kontroller för att inte riskera att biståndspengar hamnar i orätta händer. Demokrati ska också vara målsättningen för långsiktiga partnerskap som EU ingår i med exempelvis Afrikanska unionen och . Diskussioner kring demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter samt hbtq-rättigheter, ska vara centrala med länder som tar emot bistånd, tecknar handelsavtal eller på annat sätt samarbetar med EU. EU ska vara en stark röst för fred, mänskliga rättigheter och demokrati. Detta kräver att EU:s medlemsländer eftersträvar en så bred enighet som möjligt i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. behöver unionen oftare kunna agera snabbare och mer effektivt. Därför krävs att beslutsfattandet förenklas. Vi vill att EU tar steget mot att avskaffa enskilda länders veton inom utrikes- och säkerhetspolitiken, i första hand vad gäller sanktionsbeslut mot länder som begår brott mot de grundläggande fri- och rättigheterna. Fortsatt hårt europeiskt tryck på annektering av och fortsatta hybridkrigföring i östra kränker folkrätten och utmanar grunderna för den europeiska säkerhetsordningen. Situationen i landet är allvarlig och EU bör inrätta ett särskilt sändebud till och aktivt arbeta för att stödja de människor som där försvarar sig mot de ryska styrkorna. Sanktionerna mot har haft märkbar effekt. De ska fortsätta samt utökas med fler företag i t.ex. energisektorn. EU:s energiunion måste också fullföljas för att långsiktigt minska beroendet av rysk gas. Liberalerna kvarstår vid uppfattningen att Nord Stream 2 inte borde ha byggts, vi menar nu att både och EU måste driva på för att den inte tas i bruk. Samtliga medlemsländer måste i takt med detta solidariskt tillse att alla EU:s medlemsstater, och demokratiska grannar, har sin energiförsörjning säkrad på andra sätt. EU ska också fortsätta verka för att inte släpps in i . Fler medlemsländer och demokratiska värderingar EU är en attraktiv union som skapar goda incitament till reformer som krävs för ett medlemskap. Medlemskap ska vara möjligt för de europeiska länder som driver en demokratisk politik, värnar om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och har en marknadsekonomi. I länder som är villiga att göra de reformer som krävs för ett medlemskap ska EU bistå med aktivt stöd, visa tydliga, högt ställda krav och processen ska vara möjlig att avbryta när utvecklingen går åt fel håll. För EU:s grannländer i öst, med undantag för , krävs ett långsiktigt samarbete där målet är fullvärdigt EU-medlemskap. Medlemskapsförhandlingarna med bör helt avslutas med anledning av den rådande politiska situationen i landet. Snabbare färdplan för ett ukrainskt EU-medlemskap agerande i är rättsvidrigt och strider mot både ukrainsk och internationell rätt. En eventuell framtida ansökan om EU-medlemskap från ska behandlas enligt en särskild färdplan som kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. EU ska även fortsätta agera mot den ryska aggressionen mot och arbeta för ett fortsatt närmande mellan och EU. EU ska också verka för demokratiutveckling med grannländerna i öst för fortsatt, långsiktig utvidgning av EU med verktyg såsom frihandel för ökade incitament till reformarbete. EU ska självfallet stödja den demokratiska utvecklingen i . I denna sista diktatur lever fortfarande människor under stort förtryck EU behöver därför kontinuerligt arbeta för att stötta de krafter som arbetar för en demokratisk utveckling i landet. En viktig del av ett sådant arbeta är att EU inför ett särskilt visumprogram för utsatta belarusier. Frihandel är det enskilt mest effektiva verktyget för att lyfta människor ur fattigdom, sprida välstånd och därmed skapa förutsättningar för välfärd i hela världen. Det är också det mest effektiva verktyget för att skapa en socialt hållbar framtid där världens klyftor blir mindre och alla människor får ta del av det välstånd som frihandeln skapat. Den globala handeln får inte stanna av till följd av brexit eller växande protektionism. Det är viktigt för och EU att goda relationer med består. måste det märkas av att landet valt att stå utanför den gemensamma handelsunionen och därmed inte kan njuta alla fördelar den innebär. Ett fortsatt arbete för en balanserad relation mellan och är därför en prioriterad fråga. I då protektionismen växer, ska EU fortsatt vara en stark röst för frihandel och stå upp för den regelbaserade internationella handelsordningen. EU ska verka för att minska alla typer av handelshinder och för att utveckla och modernisera WTO. I en situation där WTO inte tillåts fungera måste EU driva på för handelsliberaliseringar där intresserade länder deltar och förhandlar omfattande frihandelsavtal. Frihandelsavtalen ska genomsyras av EU:s gemensamma värderingar och bidra till långsiktig hållbarhet globalt. EU måste fortsätta föra en dialog med och försöka normalisera de transatlantiska relationerna. Ett bra samarbete mellan och hade skapat goda förutsättningar för en fungerande multilateral handelsordning. EU:s regionala partnerskapsavtal för , som erbjuder tullfri och enkel export till EU, bör utvecklas. Liberalerna ser därför positivt på att kommissionen nu är tydligt engagerade i relationen mellan och . EU behöver också slå vakt om varumärkesförfalskning, både internt inom EU, men också internationellt gentemot för att skydda konsumenter och motverka kinesisk dumpning. Vi vill också skydda EU mot nationer med oärliga intressen som genomförs med strategiska investeringar. Ägarstruktur och avsikt måste kunna redovisas, men aldrig på bekostnad av den fria handeln. Det finns fortfarande många hinder vid flytt inom EU. I är en av grundbultarna i tillvaron - personnumret, dessvärre svåråtkomligt för inflyttade EU-medborgare till följd av krånglig byråkrati. Utan personnummer står individer inför svårigheter att öppna bankkonto, de hamnar i kylan vad gäller rättigheter och kan ha svårigheter att få anställning. Vi vill se att unionen inför ett europeiskt socialförsäkringsnummer vid sidan av personnumret för att kringgå problem med arbetskraftsmigration inom EU som helhet. Som ytterligare stöd för människors fria rörlighet ska pass utfärdade av EU-länder gälla som id-handling i alla EU-länder. Fri rörlighet ska säkras för alla, även för pensionärer. När pensioner inte beskattas korrekt riskerar det att begränsa den fria rörligheten för pensionärer. Liberalerna vill därför se regler som garanterar att pensioner beskattas en gång, i första hand i landet man bor och brukar välfärdstjänster, oavsett var i EU pensionären bor och var denne tjänat in sin pension. Arbetskraftsinvandringen ska förenklas där systemet med EU-blåkort ska reformeras och öppnas upp, samt ökade möjligheter för en förenklad viseringspolitik där fler avtal sluts med länder likt dem vi slutit med , , , , och större delen av Central- och . För att trygga patientsäkerheten i EU bör regioner och förbättra informationen om möjligheten och rättigheten till vård i andra EU-länder. Gemensamma standarder som säkrar patientens intresse behövs för att garantera säkerhet och kvalitet vid vård i annat medlemsland. EU-medborgare som vägras abort i hemlandet ska utan risk för repressalier ha rätt att genomföra abort i ett annat EU-land. EU borde också inrätta europeiska specialistcentra vars kunskap kan ge vård åt sällsynta sjukdomar som kräver kompetens ingen enskild expert kan införskaffa sig kunskap åt i det egna landet. Kostnaden för dyra specialmediciner kan pressas genom gemensam upphandling för EU-länder, likt genom sådana vi såg av covid-19-pandemins spridning i EU. Stärk den europeiska konkurrenskraften EU måste fortsätta arbetet med kraftfulla ekonomiska reformer för att vässa konkurrenskraften. På samma sätt som Kommissionen föreslog i förhandlingarna om EU:s nästa långtidsbudget vill Liberalerna att den ”europeiska terminen”, den årliga process där EU-ländernas ekonomiska politik granskas av kommissionen, stärks och att EU:s ekonomiska stöd kopplas till denna granskning. På så sätt används EU-stöd till nödvändiga reformer och verkar till att ny fungerande politik finns på plats hos de länder som drar nytta av stödet. En viktig sådan reform är att se till att fler kvinnor kommer i arbete för att undvika att en stor grupp välutbildade människor inte bidrar till den ekonomiska tillväxten och välfärden i EU. För att se till att så många människor som möjligt i EU bidrar behöver vi samhällen som håller ihop och en fungerande välfärd. I allt väsentligt ligger ansvaret för välfärdspolitiken på nationell nivå, men EU:s sociala pelare slår fast ett antal minimirättigheter kring utbildning, a-kassa, sjukförsäkring, barnomsorg, omställning och vård för alla medborgare. Pelaren ska fungera som påtryckningsmekanism som får medlemsländerna att genomföra nödvändiga reformer. Alla medlemsländer har dock ett ansvar för sina medborgare. EU måste villkora och kontrollera att fortsätta stöd till länder som och går till att förbättra situationen för alla dess medborgare, inklusive romer och andra minoritetsgrupper. Skattepengar inom Europeiska unionen måste användas effektivt på platser där det behövs mest och kräva en motprestation. Hela unionen gynnas om alla delar av EU växer ekonomiskt och därför måste de ekonomiska bidragen i större utsträckning gå till investeringar i de fattigaste länderna inom unionen. Satsningarna ska gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde så som gränsöverskridande infrastruktur. Stöd som går till medlemsländer på nationell nivå genom EU:s olika fonder behöver minska, men delar av det stöd som kvarstår ska gå direkt till den regionala eller lokala nivån. Det ska även kunna vara möjligt att ge EU-stöd direkt till organisationer verksamma i civilsamhället och som driver projekt i linje med målen för fonderna. Den digitala utvecklingen erbjuder ökad produktion, snabbare kommunikation och nya arbetstillfällen. Inom EU vill vi därför se ett stabilt och brett rättsligt ramverk för ny teknologi, exempelvis blockchain, AI och delningstjänster. ska utgå från och värna de demokratiska rättigheterna och den personlig integriteten utan att stoppa utvecklingen. Liberalerna värnar principen om nätneutralitet och anser att geoblockering på nätet måste minska för ett likvärdigt internet inom hela EU. Det hade varit ett viktigt steg i att skapa en enhetlig inre marknad för digitala tjänster. Vi vill också att EU:s direktiv om audiovisuella tjänster (AVMSD) rivs upp och reformeras i grunden, då (AVMSD) innehåller en rad problematiska krav, såsom att tillhandahålla en viss mängd europeiskt producerat innehåll och att medlemsstaterna ska se till att sådant som negativt kan påverka barns moral kan stoppas. Vi vänder oss också emot försök att inskränka användarnas fria val och marknadsmässiga beslut genom att till exempel reglera vad privata plattformar, inom ramen för vad som redan är lagligt på internet, väljer att tillåta eller ej. Bättre skydd och integritet på nätet Integritet handlar om individens rätt att få bestämma över åtkomsten till den egna sfären.