ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021028 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nordiska medborgare ska kunna hämta ut e-recept i hela och tillkännager detta för regeringen. Det ska vara enkelt att resa, gränspendla, flytta och arbeta i . För att det ska fungera smidigt och enkelt måste problemen med gränshinder lösas. är det svårt att hämta ut ett svenskt recept i om man saknar ett pappersrecept. I har man i stor utsträckning övergått från papper till e-recept. Läkaren skriver ut medicinen genom att digitalt skicka informationen till . Patienten i sin tur hämtar medicinen på närmaste apotek. Det går också att ringa eller via nätet förnya recept hos sin läkare. Det innebär att patienten kan vara på resande fot inom landet, vara i sommarstugan eller på jobbet och förnya och sedan hämta ut receptet. Men om patienten gränspendlar, är på tjänsteresa eller är på semester i och har glömt sina mediciner hemma, då går det inte att hämta ut dem på närmaste apotek – om man inte har ett pappersrecept. Patienten måste istället ta sig tillbaka till hemlandet.
mot · H9021029 · 2021-09-29 00:00:00 — och vad som hände ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny utredning om vad som hände och tillkännager detta för regeringen. är en av mest kända människor. Genom det arbete som han gjorde i räddades tusentals judar undan en säker död. Genom sin kreativitet skapade han nya skyddspass som såg mycket officiella ut: med stämplar, signaturer och foto, och de är på både tyska och ungerska, i gult och blått som den svenska flaggan, fast tvärtom. Den som fick ett sådant skyddspass blev inte svensk medborgare, men i krigets uppfattades det ändå så. Inget dokument blev så övertygande och skyddande som skyddspass. Han anställde många av sina skyddslingar och på detta sätt kunde han även rädda deras familjer. Han köpte in hus – svenskhusen eller Wallenbergstaden i folkmun – och hängde svenska flaggan utanpå och hävdade att de var diplomatiskt territorium. lyckades också organisera de övriga länder som arbetade för att rädda judar så att de gemensamt stoppade en planerad massaker, stormningen av ghettot i . Vad som sen hände efter kriget är fortfarande till denna dag osäkert. Vi vet att när närmade sig beslöt sig för att söka upp ryssarna, både för att utverka att de snabbt intog och skyddade ghettot och för att presentera en plan för återuppbyggnad av . Vi vet också att ryssarna tog till fånga och fängslade honom i det ökända . Men vad som sedan hände är oklart och dolt i mörker. Ryssarna hävdar att han dog, eller mördades, i fängelset 1947. Men några riktigt säkra bevis har aldrig kunnat bevisas. Nya fakta har kommit fram och visar på oklarheter, dessutom att dåvarande regering var passiv och undflyende. Att vi fortfarande inte vet vad som hände är en stor skam och ett öppet sår för oss alla som vill ha klarhet över varför lämnades åt sitt öde och inte räddades hem till . Därför behövs en ny utredning.
mot · H902103 · 2021-09-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:209 Utökade möjligheter att använda tidiga förhör ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ljud- och bildinspelning av förhör borde tillåtas ifall det inte är uppenbart olämpligt och tillkännager detta för regeringen. välkomnar i stort regeringens proposition 2020/21:209 Utökade möjligheter att använda tidiga förhör. Det handlar om lagändringar som syftar till att göra handläggningen av framför allt stora brottmål mer modern, flexibel och effektiv, något som länge varit viktigt att få på plats. Det finns dock en viktig punkt där föreslår en förändring. Regeringen föreslår i propositionen att ljud- och bildinspelning av förhör vid brottsutredande myndighet får åberopas som bevis om det är lämpligt. anser i likhet med bl.a. att förslaget i denna del har getts en alltför begränsad omfattning. Det är domstolarna som avgör bevisvärdet av det som åberopas. Man bör vara försiktig med att öppna upp för invändningar om lämplighet att använda en berättelse som lämnats utom rätta, och föreslår därför att ljud- och bildinspelning av förhör borde tillåtas ifall det inte är uppenbart olämpligt.
mot · H9021030 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgradera möjligheten att rusta upp mellan och i planering och tillkännager detta för regeringen. mellan och har varit i behov av såväl ombyggnad som upprustning. Inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt men också den logistiska nödvändigheten i förbättrad framkomlighet och minskad restid. har en mycket viktig betydelse för kommun och dess näringsliv, i synnerhet med hänvisning till den aktiva bilpendlingen till och från orten. Det undermåliga vägnätet är tillväxthämmande, och för del är det viktigt att även landsortskommunernas infrastruktur fungerar tillfredsställande för att hålla samman regionen. Till detta kommer säkerhetsskälen; det är en väg med bland annat stora kurvor, och förekomsten av olyckor är ökande – inte sällan med stora långtradare inblandade. egna bedömningar är att vägen har en låg geometrisk standard, långa sträckor med smal och krokig väg och undermålig bärighet. Upprustning av väg 131 har varit med i flera utredningar ända men har alltid blivit bortprioriterat. Med anledning av vägens avgörande betydelse för kommun och södra utveckling behöver den prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021031 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett ökat statligt ansvar för och tillkännager detta för regeringen. Heliga är känd i stora delar runt om i världen. Hennes historia har berättats . Det var heliga vision – då hon fortfarande var – som fick kung och drottning att donera palatset till en framtida klosterstiftelse. Påven godkände stiftelsen , och 1384 invigdes klostret. 1391 helgonförklarades och blev heliga . blev därmed den främsta vallfartsorten i . är heliga ett av skyddshelgon och finns orden – Birgittasystrarna – på plats i . Dessutom har byggnaden som klostermuseet ligger i en ännu rikare historia än så. Den byggdes av Bjälboätten. Denna ätt, som bl.a. ägde gården Bjälbo utanför , var mäktigaste under stora delar av . Vi ser spår av den ännu i stora riksvapnet. De två gyllene lejonen över tre bjälkar är hämtade från Bjälboättens vapen, och användes av både och . Byggnaden som klostermuseet ligger i utgör också arkitektonisk historia. Det var den första profana tegelbyggnaden i och var vid sitt uppförande en storslagen anläggning. Motsvarande byggnader i har förändrats under restaureringar , men detta skedde inte i . Byggnaden är därför norra bäst bevarade högmedeltida palats. Den utgör en viktig del av arkitekturhistoria. Klostermuseet ger besökare möjlighet att ta del av kyrkans medeltida historia, om heliga , Bjälboätten och en viktig del av riket historia samt ger en unik inblick arkitektur. får inte några statliga bidrag. som plöjs ner i avgiftsfri entré på museer i får denna unika miljö inget. Det är ideella insatser från föreningen som gör verksamheten möjlig. Att de utan bidrag från staten lyckats hålla museet öppet är beundransvärt. Men det är inte långsiktigt, intäkterna räcker inte till. skrev 2014: ”Klostermuseet bör omvandlas till ett nationellt ämnesmuseum över klosterväsendets kulturarv.” Det ligger verkligen på statens ansvar att bevara och visa en sådan viktig del av svensk historia.
mot · H9021032 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att skapa ett museum över gärning och tillkännager detta för regeringen. är en av världens mest kända svenskar och runt om i världen finns det minnesmärken om . I exempelvis kända i finns det en del som handlar om Raouls liv och gärning. Men i , Raouls hemland, finns inget. Kunskapen om och hans gärning är ofta bristfällig, inte minst i den yngre generationen. Knappast någon annan person kan i lika hög grad som anses leva upp till begreppet hjälte. Det finns ett behov av att sprida kunskap om hans liv och insatser för att rädda tiotusentals ungerska judar undan Förintelsen. I har vi olika platser som är uppkallade efter , som torg och andra platser, men det finns inget museum över . Den platsen skulle kunna bli en naturlig plats för att berätta om en viktig, men förfärande del av 1900-talets historia. Det skulle bli en påminnelse om den yttersta konsekvensen av hat mot judar eller andra särskilt utpekade grupper. Inte minst skulle ett sådant museum visa på betydelsen av en enskild människas personliga mod och beslutsamhet och därigenom låta inspirera nya generationer till att välja det goda även när ondskan har övertaget. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H9021033 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att aktivt kräva frisläppande och tillkännager detta för regeringen. har svensken suttit fängslad av eritreanska myndigheter. Officiellt heter det att han sitter frihetsberövad på grund av brott mot rikets säkerhet. Men hans enda brott är journalistiskt arbete och demokratiska ideal. Någon rättegång har aldrig ägt rum och han är den enda svenska medborgaren som av utsetts till en samvetsfånge. Fallet har, av goda skäl, engagerat många i . Journalister som bevakar icke-demokratier är frontsoldater i de mänskliga rättigheternas tjänst och när de råkar illa ut har vi ett ansvar att göra vad vi kan. har drivit på politiskt genom de plattformar vi förfogar över. antog exempelvis en resolution som krävde frigivning. Efter alla dessa år i fångenskap så vet vi inte om är vid liv. I råder det konsensus kring att fortsatt ska driva frågan om frigivning. Men det är av största vikt att frågan hålls vid liv i den politiska sfären och bör också regelbundet uttala sin ståndpunkt i frågan. Vi får inte låta Isaaks fångenskap normaliseras. som går när han är i fångenskap innebär ett missförhållande som behöver uppmärksammas på högsta politiska nivå.
mot · H9021034 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kostnaderna för arkeologin ska minska för kommuner och markägare och tillkännager detta för regeringen. I finns uppskattningsvis 270 000 platser med kända fornlämningar och troligen minst lika många till som ännu inte är upptäckta. Enligt kulturmiljölagen är det förbjudet att ta bort eller skada en fornlämning, och den som vill bygga bostäder i närheten av en sådan plats behöver tillstånd från . utgör detta ett stort hinder för kommuner och markägare att det byggs fler lägenheter. I vissa fall har kostnaderna varit så höga att byggen stoppats. Om det ändå byggs så blir konsekvensen att kostnaden läggs på hyran som då skjuter i höjden. behöver vi få till mer bostadsbyggande i landet. Det behöver tillsättas en utredning om hur kostnaderna för arkeologin ska minska.
mot · H9021035 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja maxhastigheten för A-traktorer och tillkännager detta för regeringen. A-traktorer är populärt bland många ungdomar. En ska vara konstruerad för en hastighet på max /h, vilket i de flesta fall innebär att den måste ha dubbla växellådor med varvtalsregulator. Detta innebär att får ett varvtal runt 4 000–5 000 vid en hastighet av /h. Det höga varvtalet resulterar i att växellådor och andra delar utsätts för ett snabbt slitage och ofta går sönder. Ett annat problem med den låga maxhastigheten är att provocerar fram osäkra omkörningar av medtrafikanter då den kör på landsvägar. Det skapas också köbildning som stoppar upp trafiken. Den högsta tillåtna hastigheten för bör höjas /h. Därigenom skulle trafiken flyta smidigare då den körs på landsväg. Frestelsen att olagligt trimma skulle också minska. För att bibehålla trafiksäkerheten när hastighetsgränsen höjs bör ett särskilt körkort för införas. får köras med AM‑körkort, som också gäller för moped.
mot · H9021036 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör erkänna folkmordet seyfo på suryoye (assyrier/syrianer/kaldéer), armenier och greker och tillkännager detta för regeringen. Under folkmordet (som även kallas seyfo) i , i nuvarande , mördades omkring en miljon armenier och hundratusentals assyrier/syrianer/kaldéer och greker. Massmorden genomfördes på order från de styrande så kallade ungturkarna och utfördes genom tvångsdeportationer, avrättningar, massakrer och framkallad hungersnöd. De flesta offren dödades –1916, men förföljelserna fortsatte . tömdes i stort sett på sin kristna befolkning. En som bevittnade dessa fruktansvärda grymheter var svenskan . Hon var missionär i staden i dagens östra . Hon arbetade vid ett tyskt barnhem för föräldralösa barn, och hon var dessutom sjuksköterska och barnmorska. blev vittne till många av dessa grymheter. Sina upplevelser skildrade hon i skriften i landsflykt. Hon lämnade även vittnesmål till tyskar och amerikaner som publicerade uppgifterna. berättade bland annat om hur kvinnor tog gift för att inte hamna levande i turkarnas händer och hur soldater ledde blodiga, sårade kvinnor och barn genom staden, medan andra soldater sköt mot dem för att skrämmas. När de sårade föll till marken, slog soldaterna ihjäl dem med bösskolven. Hon lämnade uppgifter om hur alla barnen på hemmet begärts överlämnade till en hög officer med försäkran om att de var i goda händer och skulle återförenas med henne. fick hon beskedet att samtliga barn tagits till en byggnad utanför staden och mördats. Aldrig kan jag glömma den synen. Och ingenting kunde man göra för dem! Armenierna och grekerna bliva nu systematiskt utrotade, dödade eller jagade från sina hem för att spridas i mindre grupper till långt avlägsna turkiska trakter, där det gives dem att välja mellan att övergå till eller dö för svärd eller för svält. är det tid för regeringen att erkänna detta fruktansvärda folkmord precis som riksdag erkände händelserna som folkmord .
mot · H9021037 · 2021-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:222 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillvaratagande av möjligheter till bättre kontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om upptagning och användning av biometrisk information och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagring av biometrisk information och tillkännager detta för regeringen. ger utökade möjligheter till kontroll i brottsbekämpande syfte i ärenden med gränsöverskridande karaktär. Givet den svenska problematiken är det därför synnerligen oroande att regeringens utgångspunkt är att endast de ändringar av svensk lag som krävs för att ska uppfylla sina förpliktelser genomförs. borde snarare nyttja alla tillgängliga medel i syfte att stävja brottslighetens utveckling. Tillvaratagande av möjligheter till bättre kontroll Då regeringen i detta ärende anför att endast nödvändiga författningsändringar ska genomföras och då anför behov av ytterligare utredning av flertalet aspekter bör en ny utredning tillsättas. Utredningen bör se över och föreslå de utökade möjligheter till kontroll som möjliggörs genom förordningen. Upptagning och användning av biometrisk information har i sitt remissvar noterat att den bakomliggande promemorian, och likaså regeringens proposition, lämnar frågor om upptagning och användning av biometrisk information därhän. De anför rätteligen att bristen av detta försvårar kontroll av identitet. Regeringen anför i propositionen att en hemställan om detta från bereds inom , men att det inte funnits tid att bereda detta inom ramen för ärendet. Givet uttalade behov och tiden som löpt mellan hemställan och denna proposition finns det skäl att rikta ett tillkännagivande om att sådana förändringar ska ske. Lagring av biometrisk information noterar utöver upptagningen och användningen av biometrisk information en problematik gällande lagringen av biometrisk information. De anför att förstörandet av biometriska uppgifter efter kontroll och avslutad sökning både medför problem och i förlängningen snarare kan öka integritetskränkningar. Bristen av svensk rättslig grund för lagring av biometriska uppgifter bör utredas, då inte omfattar några hinder i denna fråga. Lagring och användning av biometrisk information bör med anledning av den tekniska utvecklingen utgöra ett viktigt verktyg gällande kontroll över vilka som rör sig över gränser och inom . Det är angeläget att en utredning som ser över möjligheten till lagring av biometrisk information tillsätts.
mot · H9021039 · 2021-09-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:216 Nya regler om husrannsakan för att söka efter vapen och andra farliga föremål ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat tillämpningsområde och tillkännager detta för regeringen. Den växande organiserade kriminaliteten medför nu sådana problem att de omöjligen kan omhändertas utan betydande åtgärder. Regeringens passivitet över utvecklingen innebär att det nu krävs hårdare åtgärder än de smärre förändringar regeringen nu föreslår. I departementspromemorian och i propositionen föreslås utökade möjligheter till husrannsakan. Regeringen nöjer sig dock med att dessa regler kan tillämpas i vissa utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. Med hänvisning till eventuella integritetskränkningar undantar man bostäder. Följden av en sådan avgränsning är tämligen förutsägbar. Som noterar i sitt remissvar omfattar behovet som föranlett regeringens agerande även bostäder. Givet de förutsättningar som ställs för de nu föreslagna förändringarna, nämligen att det med hänsyn till omständigheterna kan antas att sådana föremål påträffas och kan förverkas, finns övervägande skäl att den utökade möjligheten till husrannsakan även ska gälla för bostäder.
mot · H902104 · 2021-09-22 00:00:00 — Skaderekvisit avseende va och småskalig vattenkraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om att proportionalitetsprincipen måste stärkas och att det måste införas ett skaderekvisit där staten är skyldig att påvisa en skada innan en enskild eller juridisk person behöver vidta åtgärder, och detta tillkännager för regeringen. När staten eller någon annan myndighet ska ställa krav på den enskilde, företag eller en förening är det viktigt att kravet är proportionerligt med den nytta man önskar uppnå. Tyvärr ser vi flera exempel på hur kommuner och länsstyrelser går fram med hårda krav gentemot privata va-anläggningar utan att man ens har genomfört någon mätning som visar om den gamla anläggningen inte längre fungerar. Vi ser samma fenomen avseende den småskaliga vattenkraften. Vattenbrukarna som har ägt rätten att bruka ett flöde tvingas till extremt dyra prövningar som det inte är klarlagt i förväg huruvida deras anläggning är ett problem för miljön. Om myndigheterna efter en ny prövning kommer fram till att man avslår fortsatt vattenbruk så förlorar brukaren ett värde utan att staten kompenserar för detta trots att det är staten som via ny lagstiftning tar undan möjligheten till fortsatt drift. Båda dessa exempel visar att proportionalitetsprincipen måste stärkas samt att det måste införas ett skaderekvisit där staten eller annan myndighet är skyldiga att påvisa en skada innan man tvingar någon enskild eller juridisk person att vidta långtgående och kostsamma åtgärder.
mot · H9021041 · 2021-09-29 00:00:00 — Föräldrars och elevers rätt till information om skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrars och elevers rätt till information om skolor och tillkännager detta för regeringen. Föräldrars och elevers rätt att själva välja förskola och skola är en viktig rättighet som staten inte har rätt att ta ifrån medborgarna. är det viktigt att denna frihet hanteras på ett sådant sätt att barnens och elevernas rätt till god utbildning och trygghet kan säkerställas. Skollag, läroplan och rekommendationer är bra instrument som skapar trygghet som det möjliggör för föräldrar och elever att ställa krav på skolan. Det finns dock ett område där nya domar har försvårat för föräldrarna och barnen i val av skola. Om det fria skolvalet skall fungera på ett bra sätt måste informationen om de olika förskolorna och skolorna vara öppen och tillgänglig för alla. Detta är en garanti för god kontroll och för goda möjligheter att välja rätt förskola eller skola. Regeringen har haft en utredning liggande på sitt bord. Utredningen lämnade obesvarade frågor om hur krockar med andra lagar skulle hanteras och kunde inte heller garantera en orimligt ökad administrativ börda. Regeringen har sedan utredningen stått passiv i frågan. Lagstiftningen måste förändras så att alla utförare oavsett huvudman är skyldiga att öppet redovisa de uppgifter som föräldrar samt elever behöver för att kunna göra ett bra val. Öppenhet är en förutsättning för god kvalitet och trygga val.
mot · H9021042 · 2021-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdras att utreda hur skollagen kan skärpas avseende kommunernas ansvar gentemot fristående huvudmän och tillkännager detta för regeringen. har en fantastiskt bra skollag som möjliggör för föräldrar att välja barnomsorg och skola. Detta är en lagstiftning som garanterar föräldrarnas frihet och ansvar som staten ser till att verksamheten styrs enligt gällande skollag och rekommendationer. Finansieringen är dock överlämnad till kommunerna som enligt lag skall använda de egna och de statliga medlen på ett sådant sätt att de fristående enheterna behandlas på ett likvärdigt sätt. I många kommuner fungerar det men tyvärr finns det kommuner där man väljer att obstruera gentemot lagstiftningen. Enligt gör 6 av 10 kommuner fel när man beräknar skolpengen. Tydligast ser man det avseende idrottshallar och simhallar. Lagen är tydlig med att alla barn skall lära sig simma och ha en fungerande gymnastikutbildning. kan inte enskilda förskolor och skolor bygga upp egna idrottshallar och badhus, utan man är i praktiken hänvisad till det kommunala godtycket. En del kommuner, exempelvis kommun, väljer att försvåra för fristående skolor genom att man erbjuder friskolorna de sämsta tiderna. Det förekommer även att kommuner hindrar friskolor från att få tillgång till lokaler överhuvudtaget. Med tanke på att lagen är tydlig med att ersättningssystem och annat skall vara likvärdigt borde detta även förtydligas avseende idrottshallar och simhallar. Alla barn har rätt till fungerande utbildning. Ett annat område där kommuner väljer att försvåra för de fristående enheterna är hemspråk. Dagens lagstiftning säger att man skall ha fem barn hos samma huvudman för att få hemspråk. I små språkgrupper innebär det att en del barn inte får hemspråk. Somliga kommuner är generösa och arbetar med fem barn i kommunen alternativt så stöttar man via digitalt hemspråk, vilket är billigare och ger alla elever goda förutsättningar till det egna språket. Andra kommuner, exempelvis , säger nej till digitala eller gemensamma lösningar mellan huvudmän med hänvisning till att skollagen säger att fem barn hos samma huvudman har rätt till hemspråk, vilket i praktiken innebär att barnen nekas de hemspråk man borde ha rätt till.