mot · H9024121 · 2021-10-05 00:00:00 — I grunden måste de utsatta områdena ges hopp och framtidsmöjligheter genom satsningar och kvalitetskrav på skolor, genom bättre förutsättningar för att komma in i jobb och driva företag – så att alla ungdomar ser de som strävar och skapar, inte de som skjuter och stjäl, som förebilder. I skymundan av den spektakulärt våldsamma gängkriminaliteten är fortsatt största brottsproblematik mäns våld mot kvinnor samt direkt och indirekt våld mot barn. Ofta från närstående, ofta i hemmet, i alltför många fall dödligt. Till detta hör även prostitution, människohandel och övergrepp, nu ofta i en digital miljö. Samhällets institutioner ämnade att skydda kvinnor och barn från våld är fortfarande för svaga, men förstärks på en rad punkter i denna budgetmotion, med bland annat en utökad satsning på det viktiga och effektiva Nationellt . Här föreslås också en stödlinje för unga som utsätts för våld i hemmet Men det är ett långsiktigt arbete som fortfarande har lång väg att gå. Ett land av möjligheter Trots de stora utmaningarna och det stora reformbehovet är ett land av väldiga möjligheter. De absolut flesta utlandsfödda arbetar och de och deras barn bidrar till välfärd, entreprenörskap och välståndsskapande. Stora delar av den svenska landsbygden genomgår en renässans med tillväxt och företagande. är världsledande inom digitalisering, grön industri och många andra branscher. Här finns en fantastisk potential redo att släppas fri, om kloka reformer åter kan sätta vårt land på rätt kurs igen. I detta avsnitt redovisas primärt förslag till förändringar, jämfört med vad som föreslås i budgetpropositionen , vad gäller utgifter. Det faktum att budgetmotionen uttrycks i termer av skillnader jämfört med förslaget i budgetpropositionen innebär att en frånvaro av förslag till förändring innebär ett accepterande av förslagen i propositionen. Skatt på förvärvsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning. välkomnar regeringens föreslagna förstärkning av skattereduktionen riktad mot förvärvsinkomster. bedömer dock att det kommande förslaget bör ha ett något längre infasningsintervall, och vara fullt infasat vid en fastställd förvärvsinkomst om . I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) bör reduktionen förstärkas ytterligare i kommande budgetpropositioner. Vidare bör reduktionen indexeras, för att bibehålla sitt reala värde. anser därför att regeringen bör återkomma med ett separat förslag som indexerar aktuella beloppsgränser – infasningsintervallet och reduktionens storlek – med prisbasbeloppet. Utökad skattereduktion för installation av grön teknik – grönt avdrag Införandet av en skattereduktion för installation av grön teknik, det så kallade gröna avdraget, var ett krav för att skulle kunna samarbeta med regeringspartierna och Liberalerna inom ramen för januariavtalet. Skattereduktionen beslutades i samband med att budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) godkändes i och har sedan det infördes visat sig vara populärt. Reduktionen beviljas för installation av solceller, system för lagring av egenproducerad el och laddningspunkt för elfordon. anser att reduktionen bör utvidgas ytterligare, i syfte att bidra till att lösa ett antal klimat- och miljörelaterade problem på ett effektivt sätt. Kravet om att reduktion för installation av system för lagring enbart beviljas för sådana installationer som avser lagring av egenproducerad el bör tas bort. Även lagring av sådan elenergi som inte är egenproducerad kan bidra till att förbättra effektbalansen och bidra till en jämnare belastning på elnäten. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att detta krav slopas från . Vidare bör insatser för att åtgärda ej godkända eller lagenliga enskilda avlopp inkluderas i reduktionen. Arbetskostnaden för sådana åtgärder berättigar till ROT-avdrag, varför utvidgningen består i att också inkludera en andel av materialkostnaden i en skattereduktion. Detta bör, givet att arbetet regleras inom ROT-avdraget, kunna genomföras till . Därtill bör vissa effektiva energi- och vattenbesparande åtgärder inkluderas i skattereduktionen. och bör ges i uppdrag att ta fram och uppdatera en lista över sådana åtgärder som ska vara berättigade till avdrag. bedömer att denna utvidgning bör kunna ske . Avslutningsvis bör konvertering av bilar inkluderas i reduktionen. Denna utvidgning bedöms kunna ske . De resurser som är avsatta för den så kallade konverteringspremien på utgiftsområde 20, anslag 1:17 Klimatpremier, kan därför minska. uppmanar regeringen att skyndsamt återkomma med förslag i enlighet med vad som beskrivits ovan. Utvidgningarna väntas sammantaget innebära att inkomsttitel Skattereduktioner minskar med . Av samma anledning beräknas inkomsttiteln minska med . Utvidgade regler om lättnad i beskattningen av personaloptioner har drivit på för mer generösa regler vad gäller beskattning av personaloptioner. Att reglerna skulle reformeras var ett av kraven för att skulle kunna stödja det så kallade januariavtalet. välkomnar således regeringens avisering om lättnader i regelverket, som bygger på förslag som varit med och förhandlat fram. Även om utvidgningarna utgör ett steg i rätt riktning, är de inte tillräckliga på . Andra länder, som exempelvis , har tidigare lyckats få än mer generösa regler godkända inom ramen för . uppmanar därför regeringen att återuppta dialogen med kommissionen, för att få till stånd mer konkurrenskraftiga regler vad gäller exempelvis berörda företags storlek. har förespråkat införandet av så kallade ingångsföretag; en företagsform där små enmansföretag ges möjlighet att välja att beskattas schablonmässigt baserat på sin omsättning. Denna beskattning skulle ersätta all form av övrig beskattning kopplat till företagandet, såväl inkomstskatt som mervärdesskatt. Syftet med förslaget är bland annat att låta företagsamma människor pröva sin affärsidé i mindre omfattning och i ett enklare format innan de startar en reguljär näringsverksamhet, samt att underlätta för människor som har en bra affärsidé, men bristande kunskaper om svenska lagar, regler och byråkrati, att snabbt kunna komma igång med ett småskaligt företagande. Inom ramen för januariavtalet tillsåg att en utredning om förenklingar för mycket små enmansföretag tillsattes. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande, SOU 2020:37, . I betänkandet lämnas förslag om ett ”mikroföretagarkonto”, på vilket alla insättningar föreslås beskattas proportionellt . Utredaren och en rad av de experter som ingick i utredningen konstaterar dock att för att förslaget ska kunna medföra en substantiell förenkling krävs förändringar också inom omsättningsgränsen för mervärdesskatteplikt samt av kraven gällande bokföring och redovisning. delar utredarens och aktuella experters bedömning i dessa delar. vill därför att regeringen skyndsamt analyserar och tar fram förslag om en höjd omsättningsgräns för mervärdesskatteplikt. Denna bör sättas till om det inte framkommer starka skäl som talar för att en annan nivå bör väljas. Vidare bör regeringen analysera och ta fram förslag om kraftigt förenklade regler för redovisning och bokföring för företag i aktuellt omsättningsintervall. Detta bör kunna ske inom en tidsrymd som möjliggör ett införande av ett samlat system, med en gemensam omsättningsgräns för alla förslagets delar, . Det bör noteras att detta kan komma att kräva ett godkännande av EU. Förslaget väntas medföra minskade skatteinkomster om , i förhållande till den av regeringen föreslagna politiken. föreslår att ett så kallat landsbygdsavdrag införs. Landsbygdsavdraget är en skattereduktion baserad på avgifter till väg- och bredbandssamfälligheter. Många människor på landsbygden betalar högre kommunalskatt än genomsnittet. är deras tillgång till offentlig service och välfärd lägre än genomsnittet. Detta utgör, om skillnaderna är för stora, en uppenbar orättvisa. Ett exempel en sådan orättvisa är det faktum att många människor på landsbygden betalar avgifter till en vägsamfällighet, för att underhålla den lokala vägen. Detta trots att man betalar lika mycket skatt som andra till statsbudgeten och de statliga infrastrukturinvesteringarna. För att minska denna orättvisa uppmanar regeringen att skyndsamt utreda hur ett landsbygdsavdrag bäst kan införas, med målet om att ett sådant ska kunna träda ikraft . bedömer att ett landsbygdsavdrag kommer att medföra att inkomsttitel minskar med . Förenklingar för enskilda näringsidkare De enskilda näringsidkarna är antalsmässigt största företagargrupp och uppgår till ca 800 000 företag. Till hälften består gruppen av företag vars näringsverksamhet baseras på innehav av näringsfastigheter som jord- och skogsbruk samt hyreshus. Dessa företag kan vara ganska stora. Till den andra delen består den av typiska enmansföretag som är små och som, om de växer, tenderar att byta företagsform till aktiebolag. har lyft behovet av att reformera skattereglerna för enskilda näringsidkare och handelsbolag. presenterades utredningen om förenklade skatteregler för egenföretagare, 2020:50. Utredningen innehåller ett huvudförslag och ett alternativförslag som sammantaget skulle ge vissa förenklingar för företag, men kan konstatera att förslagen inte når tillräckligt långt. Utredningens förslag, tillsammans med det särskilda yttrande som representanter för näringslivet har presenterat, skulle kombinerat åstadkomma de förenklingar som företagen behöver. Förslagen, som presenteras nedan, är i huvudsak färdigutredda, men visst ytterligare beredningsarbete återstår innan ett genomförande är möjligt. föreslår därför att ikraftträdande ska vara . Ändrad ordning på företagssparande och räntefördelning Förslaget innebär att räntefördelningen flyttas ner och kommer sist av de skattemässiga justeringarna. Detta kan förväntas upplevas som en mer naturlig ordning för företagaren. Systematiska skäl motiverar att intäkter, kostnader och möjligheter till företagssparande hålls ihop. Kvarvarande vinstmedel kan sedan tas ut antingen som kapitalinkomst genom räntefördelningen eller som arbetsinkomst genom inkomst av näringsverksamhet. Som också anförs i betänkandet ökar en sådan ordning neutraliteten med aktiebolag, där vinstmedel efter företagssparande kan överföras till ägaren antingen genom utdelning eller lön. Det kan noteras att alla remissinstanser utom två är positiva till förslaget eller inte har något att erinra mot det. Vidare kan det noteras att denna ändrade ordning av de skattemässiga justeringarna har en framträdande roll i utredningens direktiv. Att regeringen, trots detta, valt att inte gå fram med förslaget är beklagligt. Slopad negativ räntefördelning och slopad särskild post Det huvudsakliga syftet med reglerna för negativ räntefördelning är att förhindra att privata skulder hänförs till näringsverksamheten. Utredningen konstaterar dock att det kan finnas andra skäl för att det uppkommer negativt kapital i en näringsverksamhet än att privata skulder hänförs dit. Enligt utredningens analys är det mycket som tyder på att just så är fallet. Mot denna bakgrund bör detta regelsystem tas bort. Genom borttagande av negativ räntefördelning förenklas reglerna i sig och då behöver man inte ha kvar de komplicerade reglerna om särskild post, som ska förhindra negativ räntefördelning i samband med så kallade benefika överlåtelser. Att räntefördelningen baseras på nettotillgångarna vid utgången av beskattningsåret. bestäms kapitalunderlaget för räntefördelning utifrån förhållanden vid beskattningsårets ingång och kapitalunderlaget för expansionsfond vid beskattningsårets utgång. Det komplicerar skattesystemet och gör det mindre lättöverskådligt. Att kapitalunderlaget bara behöver beräknas ger en kraftig förenkling. Enhetlig behandling av skatteskulder i kapitalunderlaget Reglerna som styr beräkningen av kapitalunderlaget innebär att skatteskulder och fordringar till viss del behandlas olika. anser därför att det är rimligt att utredaren förslår att skatteskulder och fordringar avseende inkomstskatt och egenavgifter inte ska behandlas olika beroende på om dessa är debiterade eller inte. En sådan ändring ökar förståelsen för och därmed också legitimiteten i skattessystemet. Slopad tillämpningsgräns för positiv räntefördelning. får positiv räntefördelning göras endast om kapitalunderlaget överstiger . Detta gäller även om det finns ett stort sparat fördelningsbelopp. Eftersom tillämpning av reglerna om positiv räntefördelning är frivillig och då det, trots ett litet kapitalunderlag, kan finnas stora sparade fördelningsbelopp som inte kan utnyttjas är det rimligt som utredningen föreslås att positiv räntefördelning får göras så snart det finns ett positivt kapitalunderlag. Förenkling av skatteregler har löpande utretts och det finns en stor mängd färdiga utredningsförslag som tyvärr legat i träda. presenterades den så kallade , , ett flertal förenklingsförslag för enskilda näringsidkare som behöver genomföras. vill att tre av dessa färdiga förslag genomförs med ikraftträdande . Dessa beskrivs närmare nedan. Fastigheter är exempel på ett tillgångsslag som utmärker sig med ofta långa innehavstider. Av förenklingsskäl infördes i samband med att kapitalvinstbeskattningen gjordes evig ett så kallat stickår. Med detta menas en tidpunkt då alla fastigheter med längre innehavstid anses förvärvade kombinerat med regler om hur denna anskaffningskostnad ska beräknas. Ursprungligen sattes stickåret till 1914 men detta ändrades till 1952 då den eviga kapitalvinstbeskattningen justerades så att hela kapitalvinsten gjordes skattepliktig . Som anskaffningsvärde får användas av taxeringsvärde om inte den verkliga anskaffningskostnaden är högre. Det har gått dagens stickår infördes och förenklingsskäl talar starkt för införandet av ett nytt senare stickår. presenterade ett förslag om ett nytt stickår som beräknas som av taxeringsvärde. Utredningens konsekvensanalys visar en statsfinansiell kostnad om . Denna beräkning har kritiserats av , som föreslog att procentsatsen skulle sänkas, från 100 till . antagande är i stort rimliga och det är viktigt att hålla en balans mellan privatbostadsfastigheter och näringsfastigheter. Det är av stor vikt för ett samhälle att ha ett regelsystem som underlättar generationsskiften och andra ägarskiften av företag. Många företag och arbetstillfällen riskerar annars att försvinna på grund av komplikationer hänförliga till ägarskiften. vill därför att ett nytt stickårssystem införs. Systemet bör vara offentligfinansiellt neutralt. bedömer därför att det bör införas ett nytt stickår, tentativt baserat på av taxeringsvärde, från . Justeringar i årtal och procentsats kan behöva göras om den vidare beredningen av förslaget visar att så krävs för att uppnå offentligfinansiell neutralitet. Förenklat skogsavdrag och förenklad återföring av skogsavdrag Skogsavdragsreglerna, som ska förhindra beskattning av kapitaluttag, ger snabbare skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv än vid vanliga förvärv. Begreppet rationaliseringsförvärv är mycket komplicerat och tillämpningen har lett till stor osäkerhet. Ett borttagande av begreppet i reglerna om skogsavdrag ger en betydande förenkling och stämmer väl överens om syftet bakom reglerna, att inte beskatta kapitaluttag. Vid avyttring av en skogsfastighet ska gjorda skogsavdrag återföras till beskattning. Detta gäller även vid delavyttringar. Reglerna om återföring är oklara och svårtillämpade. förslag är att reglerna om skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv slopas. Skogsavdrag ska generellt få göras med hela den avdragsgrundande skogsintäkten det beskattningsår som fastigheten förvärvas och . Även reglerna om rationaliseringsförvärv vid omarrondering slopas. Direktavdrag kommer därmed alltid att få göras vid omarronderingar. De föreslagna ändringarna medför omfattande förenklingar för berörda företag. Återställd förenkling genom höjda beloppsgränser föreslog justering av ett antal beloppsgränser som införts för att undanta småbelopp. Det är bra att ha förenklade regler för småbelopp. Skattefrihet strider mot allmänna skatterättsliga principer och bör undvikas av legitimitetsskäl. Ju högre belopp desto högre tröskeleffekt. Ersättningen bör därför inte vara skattefri utan beskattas enligt vedertagna principer men på ett så enkelt sätt som möjligt. Enligt utredningens förslag ska dagens bli vid marköverföringar enligt fastighetsbildningslagen, dagens bli vid allframtidsupplåtelser och dagens bli vid delägarbeskattade samfälligheter. Genom denna ändring undviks komplicerade beräkningar vid försumbara inkomster. Företagen har behov av att lagstiftningen är stabil och inte ändras för ofta. Det tar tid och är sammantaget en stor kostnad för alla existerande företag som lärt sig att hantera dagens regelverk att lära sig ett nytt regelverk. Detta talar starkt för att genomföra ett stort regelförenklingspaket vid ett enskilt tillfälle. De totalt åtta förslag som presenterats ovan anser skulle ge betydande förenklingar för alla enskilda näringsidkare. Förslagen ovan bedöms minska den offentliga sektorns inkomster med . var, inom ramen för det så kallade januariavtalet, med och förhandlade fram en modell för hur cykelförmån skulle kunna gynnas skattemässigt. Vi välkomnar att regeringen valt att föreslå den första modell som beskrivs i promemorian Skattelättnad för cykelförmån (Fi2021/01840). Förslaget medför en viss ökad neutralitet mellan förmånsregler för olika former av transportslag i pendlingssammanhang och kan komma att stimulera ökad cykelpendling. Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar I likhet med vad bland annat har föreslagit anser att det är klokt att i högre grad schablonisera beräkningen av nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar. [3] Vi anser vidare att det är rimligt att koncentrera nedsättningen mot elbilar, laddhybrider, gasbilar och vätgasbilar. anser dock det kommande förslaget, inom ramen för nu aviserad effekt på inkomstberäkningen, också bör inkludera etanolbilar i systemet. En schabloniserad beräkning innebär inte enbart en enklare och snabbare hantering för skatteverket, utan bidrar också till ökad förutsägbarhet för den potentiella bilköparen. Att enkelt kunna få en bild av de privatekonomiska konsekvenserna av att välja en miljövänlig bil, vad gäller bonusnivå, fordonsskatt, bränsleskatt och förmånsskatt, är avgörande för att fler ska välja en miljövänligare bil och därmed för att ska kunna nå målet om kraftigt minskade utsläpp från inrikes transporter. Skatt på förvärvsinkomster – socialavgifter m.m. Förstärkt nedsättning av ungas arbetsgivaravgifter har under lång föreslagit åtgärder som gör det billigare att anställa. Det är viktigt, inte minst för unga, nyanlända och personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är välkommet att regeringen har föreslagit, och beslutat, att arbetsgivaravgifterna för unga ska sänkas (se prop. 2020/21:1, 2020/21:83 och 2020/21:202). välkomnar också den aviserade förstärkningen av nedsättningen som regeringen nu aviserat för juni–. vill dock gå . Vi föreslår att den nu existerande nedsättningen för 19–23-åringar förstärks, så att arbetsgivare som anställer personer i aktuell åldersgrupp enbart betalar ålderspensionsavgiften om . Det innebär en sänkning av arbetsgivaravgiften med . För ett företag som anställer en person som berörs av nedsättningen till en månadslön om sänks kostnaden med . Förändringen föreslås träda ikraft och gälla till . Vidare föreslår att nedsättningen permanentas på sin nuvarande nivå, i stället för att upphöra . Detta medför en offentligfinansiell kostnad, utöver det som aviseras i budgetpropositionen , om 2022, 2023 och . Sänkt kostnad för att anställa långtidsarbetslösa Under pandemin har den redan höga arbetslösheten stigit och allt större grupper har varit borta från arbetsmarknaden i mer än ett, eller så mycket som två, år. Forskningen visar entydigt att denna typ av långtidsarbetslöshet får långvariga effekter, som permanent kan försämra de arbetssökandes chanser att få jobb och deras ställning på arbetsmarknaden. Det är därför av största vikt att under en återhämtningsfas maximera även kortsiktiga insatser för att så snabbt och så långt som möjligt bryta långtidsarbetslösheten. Exempel på detta som presenteras i denna budgetmotion är förstärkta och förenklade lönesubventioner, förstärkta matchningsinsatser och kortare utbildningsinsatser. Många, men långtifrån alla, långtidsarbetslösa kan få anställning enbart med den typ av matchningshjälp som beskrivs utförligare under avsnittet rörande UO14, utbildningsinsatser och subventioner. Många arbetsgivare anser att subventioner, även sådana som är större än skattenedsättningar och relativt automatiska, som till exempel nystartsjobben, är svåra att befatta sig med. spelar den totala lönekostnaden en viktig roll för hur arbetsgivare väljer att organisera sin verksamhet, inte minst om de ska fatta beslut om att anställa en person som står längre från arbetsmarknaden. För att möjliggöra för långtidsarbetslösa att på bredare front kunna få anställning föreslås därför en generellt slopad arbetsgivaravgift, exklusive den statliga ålderspensionsavgiften för alla långtidsarbetslösa som anställs. Långtidsarbetslösa definieras här som personer som inte har haft en sammanlagd arbetsinkomst överstigande . Nedsättningen gäller för den del av ersättningen som uppgår till . Det innebär att nedsättning av skatten maximalt uppgår till . Nedsättningen beviljas enbart för ersättning som betalas innan och förväntas leda till en offentligfinansiell kostnad om 2022–2023. Åtgärden ska ses som en övergående satsning i pandemins spår, för att bryta långtidsarbetslösheten. Det så kallade växa-stödet medger rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifterna för de företag som anställer sin första anställda, eller som går från en till två anställda. I syfte att stimulera anställningar snabbt, för att pressa ner arbetslösheten och snabbare nå balans på arbetsmarknaden, föreslår att växa-stödet utvidgas tillfälligt. Växa-stödet bör utvidgas till att omfatta de tio första anställda, för anställningar som görs . Nedsättningen gäller , och enbart på ersättning som betalas ut fram till och med . Nedsättningen är densamma som i dagens växa-stöd, medan nedsättningen för de anställda som omfattas halveras . Det ger starka incitament att anställa tidigt, för att få en så som möjligt med så hög nedsättning som möjligt. Denna tillfälliga utvidgning väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om 2022 och 2023. Den akuta bekämpningen av de ekonomiska följdverkningarna av spridningen av sjukdomen covid-19 har i grunden varit förhållandevis välavvägd vad gäller omfattning och inriktning. [4] Införandet av stöd vid korttidsarbete bidrog till att minska antalet uppsägningar och att uppgången i arbetslösheten kunde dämpas. När smittspridningen minskar och konjunkturen vänder uppåt är det av största vikt att övergången från permitterad eller arbetslös till sysselsatt stimuleras. Detta då risken att fastna i arbetslöshet eller inaktivitet ökar med tiden som en person befinner sig i ett sådant tillstånd. För att undvika att den ökade arbetslösheten också leder till en långsiktigt högre jämviktsarbetslöshet bör alltså återgång till arbete och nyanställningar stimuleras. En sådan stimulans kan uppnås på flera sätt. Stödsystem kan exempelvis trappas av, för att gradvis öka drivkrafterna för såväl företag som arbetstagare att återgå till reguljära anställningar. En annan möjlighet är att införa ett så kallat rekryteringsstöd. Ett rekryteringsstöd stimulerar en nettoökning av antalet anställda och kan utformas så att det premierar företag som väljer att återta tidigare permitterad personal eller nyanställa. Denna typ av stöd skulle alltså kunna införas tillfälligt vid djupare kriser och existera .