mot · H9023189 · 2021-10-04 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Myndigheten för digital förvaltning Utbildningssatsning järnväg och sjöfart Konverteringsstöd för begagnade bilar utgångspunkter för infrastrukturpolitiken är visionen om ett jämlikt samhälle och faktumet att världen befinner sig i ett klimatnödläge. Vårt budgetförslag är därför ett steg mot ett robust och jämlikt samhälle. Vi behöver ställa om vårt transportsystem så att vi får tillgängliga, välfungerande och hållbara transporter. Efter coronapandemin krävs åtgärder som stärker medborgarnas möjligheter att resa hållbart och för att gods ska kunna transporteras med liten klimatpåverkan. Därför behövs statliga medel för att återställa allmänhetens förtroende för kollektiva färdmedel som har varit hårt drabbade av pandemin. vill därför ge ökade resurser till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, järnvägen och vägunderhållet i landsbygden. Även resor med bil bör ske med hållbara drivmedel. För att våra godstransporter i ökad utsträckning ska kunna ske på spår och till sjöss föreslår vi ytterligare styrmedel som stärker järnvägen och sjöfarten. Anslag 1:1Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i ny infrastruktur måste riktas till klimatvänliga transportslag. Vi vill därför rikta satsningarna på järnväg och cykelinfrastruktur och därmed omfördela pengar från klimatskadliga motorvägsprojekt till projekt som gynnar klimatomställningen. Vi vill prioritera s.k. trimningsåtgärder som förbättrar tillgängligheten och styr trafiken mot mindre energiintensiva trafikslag och till kollektivtrafiken. Trots samhällsvinsterna som ökad cykling skulle innebära är cykling förbisedd i den nationella infrastrukturplaneringen. Vi vill öronmärka medel till cykelinvesteringar i den kommande infrastrukturplanen som kommer att antas 2022. Det finns ett stort behov för ett antal satsningar inom det regionala järnvägsnätet och brister i cykelinfrastrukturen som hindrar ökad cykling både i städer och på landsbygden, och dessa kräver en stadig statlig finansiering. Exempel på våra prioriterade investeringar är Norrbotniabanan, Nya Ostkustbanan, Stockholm‑Oslo, Göteborg‑Oslo samt fyrspår Alingsås‑Göteborg och Uppsala‑Stockholm. Vår satsning på ny järnvägs- och cykelinfrastruktur uppgår till 2022. Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur För att klara av klimatomställningen måste järnvägsinfrastrukturen fungera i hela landet. är underhållet av järnvägsinfrastrukturen eftersatt, vilket förorsakar störningar i trafiken. Detta påverkar både person- och godstransporter. Det är nödvändigt att återställa allmänhetens och näringslivets förtroende för järnvägstrafiken. Att åtgärda brister i och öka robustheten av järnvägsinfrastrukturen är en viktig del av detta. Vi vill komma upp till en nivå som åtgärdar underhållsskulden både på stambanorna och de regionala banorna. Exempel på banor som vi vill åtgärda är och Dalabanan, /Lysekilsbanan, Kinnekullebanan, Stångadalsbanan och Tjustbanan samt Kust-till-kust-banan och . Därför ökar vi anslaget för järnvägsunderhåll med jämfört med regeringens budget. För att stödja järnvägsbranschens återhämtning efter pandemin halverar vi banavgifterna 2022‑2024. innebär detta ett ökat anslag på jämfört med regeringens förslag. I vissa delar av vägnätet i är underhållet mycket eftersatt och ökade medel behövs för att säkerställa tillgången till körbara, trafiksäkra vägar i hela landet. Vi vill därför rikta satsningarna särskilt på vidmakthållande av vägnätet i landsbygden. För oss är det en viktig jämlikhetsfråga och en förutsättning för att hela landet ska utvecklas. Därför anslår vi mer än regeringen för ändamålet 2022. Sammantaget avsätter vi mer än regeringen till anslaget. Enligt uppgifter från behöver låneramen kopplad till investeringsbehov av nattågsfordon som används i den upphandlade nattågstrafiken successivt ökas. De vagnar som finns är ålderstigna och slitna. Den totala kostnaden för att ersätta egna och operatörens fordon bedöms vara . Myndighetens preliminära bedömning av fördelningen för investeringskostnaden är: 2022 (till förskott), 2023 (till projektorganisation för produktion), 2024 (till uppfyllnad av milstolpar och tågset för test), 2025 (till leverans av tågset), samt 2026 (till leverans av tågset), vilket ger en totalkostnad på 3 800 miljoner vid fullständig leverans. föreslår att satsas 2022 för ökade investeringar i vagn och lok för förbättrade nattåg. Vi stödjer därmed budgetförslag om sammanlagd satsning på . Anslag 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Kollektivtrafiken finansieras till ungefär hälften av regioner medan den andra hälften av finansieringen kommer från biljettintäkterna. Under coronapandemin har resandet sjunkit radikalt, vilket har förorsakat ett stort intäktstapp för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. kollektivtrafik uppger att intäktsförlusten blev sammanlagt . Branschens helårsprognos för intäktsförlusten 2021 ligger på . prognostiseras intäkter motsvarande högst av resandet jämfört med , vilket ger lägre intäkter än året innan pandemin. Vi föreslår att branschen ska kompenseras för förlusterna även 2022. Därtill behövs medel för att återställa allmänhetens förtroende för kollektivtrafiken och för att utveckla kollektivtrafiksystemet så att flera kan åka och väljer att göra det i fortsättningen. Ett ökat statligt generellt stöd till den regionala kollektivtrafiken förväntas även indirekt ge positiva effekter för den regionalt finansierade sjukvården som är ekonomiskt trängd av pandemin. Det ökade anslaget ska också riktas till drift av kollektivtrafik i gles- och landsbygd i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och där så är lämpligt även linjetrafik. Stödet sker genom till regionala kollektivtrafikmyndigheter genom ansökan om etablering av kollektivtrafik i lands- och glesbygd där den är bristfällig eller saknas. anslag till kollektivtrafiken uppgår till utöver regeringens förslag. Elbusspremien är en viktig insats för att stödja klimatomställningen av kollektivtrafiken. Regeringens satsning på elektrifieringspremien är tyvärr ettårig, även om det är uppenbart att stödformen behövs framöver för att skynda på elektrifieringen av bussflottan. Därför vill vi budgetera för elbusspremien. Anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Utbyggnadstakten av fiberbredband har stannat av då man allt mer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer. anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap. Enligt statistiken från har av alla svenska hushåll tillgång till fiberband, men tillgången är ojämnt fördelad. av hushållen som saknar en snabb internetuppkoppling finns i landsbygden. Regeringens mål att av alla hushåll och företag till 2020 skulle ha tillgång till bredband om minst /s har inte nåtts. En fungerande internetanslutning är en förutsättning för fullständig delaktighet i samhället då många viktiga samhällsfunktioner och medborgarnas vardag har digitaliserats. Därför blir bristande bredbandsanslutningar en allt större jämlikhetsfråga, och staten bör ta sitt ansvar för att alla oavsett bostadsort har samma tillgång till digitala tjänster. föreslår en ökad satsning för utbyggnad av fiberbredband i landsbygd genom ökat statligt stöd med . Därför avsätter vi mer till anslaget än regeringen . 2023 och 2024 avsätter vi mer än regeringen. Nytt anslag: Anslagsstöd Sjöfarten är en grundläggande del av transportsystem och väsentlig för både export och import, då majoriteten av allt gods till och från någon sträcka går på vatten. Sjöfarten behövs också när vi ställer om våra transporter till att bli klimat- och miljövänligare och har betydligt mer kapacitet än vad som används . är ett affärsverk som till finansieras av avgifter från handelssjöfarten, av försäljning, olika uppdrag och avgifter från det civila flyget. är skattefinansierat genom anslag som inte indexeras, vilket betyder att summan varit samma , som kostnaderna ökar. Handelssjöfarten får därmed finansiera delar av fritidssjöfarten och sådant som är myndighetsuppgifter och statligt ansvar. har stora ekonomiska problem, som de inte har möjlighet att lösa på egen hand. Intäkterna varierar med konjunkturer och coronapandemin har kraftigt påverkat intäkterna. För en stabil ekonomi behöver det statliga finansieringsansvaret bli tydligt och kan inte tvingas enbart förlita sig på osäkra inkomster från sjöfartsavgifter. Dessutom har sjöfarten en kraftig konkurrensnackdel jämfört med de skitiga vägtransporterna som betalar väldigt lite för sitt nyttjande av väginfrastrukturen. För att undvika höjningar av farleds- och lotsavgifterna utökar anslag med . Nytt anslag: Stöd till tågfärjor Som en del av vår satsning på hållbara godstransporter föreslår vi ett statligt stöd till tågfärjor. har analyserat vilken funktion tågfärjeförbindelsen mellan och har för en långsiktigt hållbar transportförsörjning. går tre dagliga avgångar i båda riktningar med tågfärjor mellan och i . Tågfärjan är ett viktigt alternativ för godstransporter med tåg, främst vid långvariga avbrott eller störningar på eller vid störningar på järnvägen genom . Även ur ett totalförsvarsperspektiv är det viktigt att det finns flera försörjningsvägar till och från . Slutar tågfärjorna att gå ökar sårbarheten i transportsystemet och godstransporter som fraktas med tåg blir mer sårbara. Tågfärjorna har haft en nedgående trend tillbaka. 1993 fraktades ca 200 000 vagnar på tågfärjorna mellan och . är antalet vagnar ca 20 000. Transporterna med tågfärjan i behöver öka markant för att förbindelsen ska bära sig ekonomiskt på lång sikt. Eftersom det är både billigare och kortare transporttid för tåg landvägen via till har godstransporter på tågfärjor mellan och minskat. ser därför att det kan krävas någon form av ekonomiskt stöd om tågfärjan ska kunna upprätthållas. Med anledning av detta föreslår vi ett stöd på till tågfärjor. Nytt anslag: Utbildningssatsning järnväg och sjöfart Det finns ett stort behov av att rusta och bygga ut järnvägen. råder det brist på personal som kan göra detta. Det saknas bantekniker, spårsvetsare, el-, signal- och teletekniker. För att ställa om samhället och satsa på järnvägen föreslås en satsning på att möjliggöra för de som studerar till viktiga yrken inom järnvägen att kunna kombinera studier och arbete. För att möjliggöra detta föreslås få ett utökat anslag med för att kunna anställa upp till 200 studerande på deltid . Sjöfarten har något annorlunda behov. Där handlar det framför allt om att möjliggöra för redan yrkesverksamma som blivit arbetslösa att få fortbildning för att kunna fortsätta inom sjöfarten men inom andra verksamheter. För detta föreslås få ett tillskott på för att kunna utöka utbudet av relevanta kurser. Arbetsförmedlingen Sjöfart föreslås få ansvar för att ge stöd till de som har behov av fortbildning. utbildningssatsning uppgår till . Nytt anslag: Godspendlar Som en del av vår satsning på hållbara godstransporter föreslår vi ett statligt stöd till godspendlar på järnväg. Den politiska ambitionen om att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart har inte fungerat. Ett sätt att i närtid kunna göra det vore att inrätta tåglinjer för godstransporter på järnväg, s.k. godspendlar. Ett av förslagen handlar om att få till stånd en godspendel från norrut genom landet, exempelvis från till /. Statliga fastighetsbolaget äger och driver kombiterminalen i och de har efter att gjort stora investeringar nu stor kapacitet och nya kranar. Det finns också förslag kring en godspendel från till . Dagligvaror som livsmedel och annat som går med lastbil på våra motorvägar skulle kunna gå med tåg i stället. Enligt bedömningar skulle det behövas 25‑50 för att få igång en godspendel. Efter ett eller skulle den kunna drivas utan statligt stöd. Enligt branschen skulle en godspendel kunna dras igång med mycket kort varsel. Under coronapandemin har vi sett att godstransporterna på järnväg har fungerat bra. Kapaciteten finns på våra spår särskilt och viljan finns hos branschen. Det enda som saknas är en mindre medfinansiering från regeringen. Varje godspendel av det här slaget skulle bespara 36 lastbilstransporter/dygn och minska utsläppen med samt minska trängsel, vägslitage och buller. anslag för godspendlar uppgår till . Nytt anslag: Konverteringsstöd för begagnade bilar föreslår att en konverteringspremie utbetalas till de som konverterar en befintlig fossildriven bil till drift med förnybara bränslen som etanol och biogas. Vi föreslår en premie på för stöd till kostnad för åtgärd samt besiktning vid etanolkonvertering. För bilar är konverteringskostnaden högre för bilägaren och av detta skäl stiger premien med som bilen är . Maximalt stöd för etanolkonvertering kan därmed uppgå till en summa av . För att efterkonvertera en bensinbil till biogasdrift föreslås en premie på . För bilar är konverteringskostnaden högre för bilägaren och av detta skäl stiger premien med som bilen är . Maximalt stöd för efterkonvertering till biogasdrift kan därmed uppgå till enlig vårt förslag. behöver öka omställningstakten för att uppnå fossilfria transporter och införa styrmedel som stärker klimaträttvisan. Många har inte råd att köpa nya miljövänliga bilar och därmed ta del av befintlig klimatbonus. För många, inte minst på landsbygden, saknas dessutom alternativa möjligheter till bilen som att resa kollektivt. och har redan välutvecklat statligt stöd och regelverk för konvertering till etanoldrift som är framgångsrikt. I finns ett regelverk som möjliggör konvertering, men det behöver avsevärt förbättras för att potentialen ska utnyttjas i omställningen. Regeringen behöver därför skyndsamt tillse att regler för konvertering förenklas och anpassas till de regler som gäller i och så att onödiga hinder att konvertera en bil undanröjs. Med vårt förslag kan incitamentet för regeringen att agera i frågan öka. föreslår att anslås Transportstyrelsen till konverteringsstöd för begagnade bilar. Nooshi Dadgostar (V)