mot · H9022546 · 2021-10-01 00:00:00 — Denna form av förberedelseskola gynnar både elever i den ordinarie skolan samt nyinvandrade elever eftersom de nyanlända rustas för ordinarie undervisning innan de blir del av den. Daglig fysisk aktivitet för elever har drivit frågan om utökad idrottsundervisning. Vi vill poängtera värdet av att den fysiska aktiviteten sker . Detta kan ske i anslutning till skolan, men även utanför lektionstid och genom olika typer av samverkansprojekt. Idrottsföreningar kan till exempel besöka skolan, informera om sin verksamhet och ge elever möjlighet att prova idrottsaktiviteter. Ett bra exempel är det så kallade . Det startade som ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning. Projektet visade att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet även förbättrade sina studieresultat. Störst var skillnaden för pojkarna. Idrottsundervisningen bör vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion, mer än tävling och prestation. Forskning inom fysiologi har visat att ökad fysisk rörlighet är bra för hjärnan och hjärtat, ger bättre koncentrations- och inlärningsförmåga, ökat välbefinnande, stärkt självförtroende, samt ökad social förmåga. Daglig fysisk aktivitet kan även begränsa den ökande barnfetman. Nationell riktlinje för individanpassad skolmat presenterade en enkätundersökning som visade att andelen elever som begär specialkost har ökat markant. av de 171 av landets 290 kommuner som svarade angav att andelen elever som vill ha specialkost – till stor del av religiösa och kulturella skäl - har ökat kraftigt i . Skolor kan få servera mängder av varianter av en och samma lunchrätt och kommuner larmar om att situationen håller på att bli ohållbar. är ett av tre länder i världen som erbjuder gratis fullödig skolmat för alla elever. serveras omkring 1,4 miljoner skolmåltider. Andelen elever med specialkost beräknas vara i genomsnitt. En specialkostportion är dubbelt så dyr som en ordinarie matportion avseende själva livsmedelskostnaden, men räknas alla kostnader in beräknas specialkosten vara så dyr. Kommunerna får inga extra pengar till specialkost, och ju mer pengar som läggs på individanpassade måltider desto mindre blir det till övrig mat. Det här är ohållbart. Ska vårt land kunna fortsätta tillhöra det ytterligt fåtal länder som erbjuder gratis skolmat krävs nationella riktlinjer. Dessa riktlinjer ska omfatta kravet att tillhandahålla en kötträtt, en vegetarisk rätt samt specialkost till de elever som kan styrka medicinska skäl med läkarintyg. All mat ska i möjligaste mån vara härproducerad, allt kött ska vara producerat i enlighet med svensk djurlagstiftning och all mat ska serveras enligt tallriksmodellen. Specialkost på grund av religiösa eller kulturella skäl ska inte erbjudas, utan dessa elever kan äta det vegetariska alternativet. Det är hög tid att nationella riktlinjer tas fram och vi föreslår att de formuleras i enlighet med vårt förslag. Skoluniform ska införas på frivillig basis i svenska skolor Fördelarna med konform klädsel är flera. Det kan bland annat medverka till att minska den hets som förekommer i att klä sig snyggast eller enligt senaste mode. Det är också viktigt att eleverna känner stolthet och samhörighet med den skola de går på. En gemensam klädsel bidrar starkt till detta. Enhetlig klädsel ska införas på frivillig basis i det svenska skolsystemet, vilket innebär att enskilda kommuner får fatta beslut om enhetlig klädsel och vilken finansieringsmodell som ska tillämpas. Ingen enskild kommun ska kunna förbjuda någon friskola i kommunen att använda enhetlig klädsel. Möjligheten att införa skoluniform ska skrivas in i skollagen. Utökad och förtydligad studievägledning ska stärkas och effektiviseras i . Det är viktigt att elever hittar rätt i valen av vidareutbildning till framtida yrkesväg och att de i möjligaste mån lämnar skolan med goda utsikter på arbetsmarknaden. Det bör införas ett tak för hur många elever en studie- och yrkesvägledare har ansvar för. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, kompetensutveckling behöver möjliggöras, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. I högstadiet ska varje elev utföra en veckas obligatorisk prao där ett omdöme ges som bifogas slutbetyget. Lärare och övrig personal bör visa engagemang kring målet med skoltiden – att lära sig saker, forma sin framtid och erhålla ett yrke. Samtal om framtiden ska vara ett naturligt inslag i utbildningen från första klass och studie- och yrkesvägledaren ska introduceras redan i tidiga årskurser genom besök och samtal kring vilka fantastiska möjligheter det finns. Elever bör ges möjlighet till kontinuerliga möten med yrkesverksamma och arbetsliv under årskurser i mellan- och högstadiet. ska bistå med kontinuerlig statistik kring arbetsmarknadsutsikter och livslön, vilket studie- och yrkesvägledningen ska förmedla till högstadieeleverna. Skolor eller aktuell kommun kan till exempel anordna minimässor där eleverna får träffa olika arbetsgivare och branscher som inspirerar till ett framtida yrkesliv. Demokrati och respekt samt kritiskt och självständigt tänkande Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera och uppmuntra till kritiskt och självständigt tänkande. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig kamratanda och ärlighet, samt att samarbeta och att visa hänsyn. I enlighet med detta ska Lgr 11 ändra sina skrivningar om diskriminering. I nuvarande text står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Självfallet ska politisk åskådning och politisk partitillhörighet inte heller utgöra grund för diskriminering och föras in i läroplanen. Svenska skolan ska vara partipolitiskt neutral har det framkommit att lärare under lektionstid tagit partipolitisk ställning. Skolan ska vara neutral och vara tydlig med att sådant beteende inte får förekomma. Att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid av skolpersonal ska föras in i gällande läroplan, samt i skollagen. I första hand bör varning ges till den som på detta sätt bryter mot de demokratiska spelreglerna. Entledigande ska bli aktuellt om partipolitiskt ställningstagande fortsatt görs trots varning. Lärarna ska förväntas uttrycka sig så pass neutralt att eleverna inte ska kunna ana vederbörandes partipolitiska preferenser. Hemundervisning vid extraordinära händelser Coronapandemin har ställt vårt samhälle och vårt skolväsende inför många prövningar. Det är mycket viktigt att ha en bättre förberedelse inför dylika oförutsägbara extraordinära händelser framgent. När befolkningen ställs inför allvarliga hot, som den här pandemin utgör ett kännbart exempel på, behöver skolan kunna erbjuda flexibilitet för de individer som anses särskilt sårbara. Elever som själva tillhör riskgrupp, eller vars föräldrar tillhör riskgrupp, bör ha rätt till undervisning och fullföljd skolplikt hemifrån. Detta skulle vara ett avgränsat undantag från den i övrigt gällande skolplikten, och endast gälla . anser att regeringen bör införa bestämmelser som möjliggör för hemundervisning för särskilt sårbara elever, samt elever till särskilt sårbara föräldrar, vid extraordinära händelser. Per (SD)