mot · H9023511 · 2021-10-05 00:00:00 — En stark och grön ekonomi med fler företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrenskraftiga skatter för de jobbskapande småföretagen med särskilt beaktande av arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 3:12-reglerna ses över i syfte att sänka skatten och förenkla för de ägarledda småföretagen, bl.a. genom att höja gränsen för den s.k. förenklingsregeln, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för enskilda näringsidkare att göra avdrag för friskvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utöka jobbstimulansen i försörjningsstödet och göra den tillgänglig för fler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa fler regler för företagare samt påskynda hanteringen av tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över systemet med överklaganden av bygglov och andra tillstånd i syfte att göra dessa mer effektiva och mindre resurskrävande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att satsa mer på forskning och utveckling, att öka de offentliga forskningsmedlen och att stärka forskningsinstitutens roll samt att utreda lärarundantagets effekter på kommersialisering av forskning och innovationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta offentliga data som regel vara öppna och fritt tillgängliga, undantaget integritetskänslig information, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga upphandlingar ska ske med öppen källkod samt att myndigheter och regelverk ska arbeta främjande och tillåtande med exempelvis regulatoriska sandlådor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka konsumentskyddet och kraven på bankerna när det gäller it-relaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur snabbare kan få fram förnybar energi och uppgradera det svenska elnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ledtiderna för tillståndsprocesser i energibranschen kan halveras och utbyggnaden av förnybar energi öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur elnät kan kopplas samman och det svenska elnätet uppgraderas för att klara av en ökad variabel produktion och en elektrifiering av samhället samt hur koldioxidtransparensen i energisystemet kan förbättras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att omvandla utsatta områden till säkra och trygga stadsdelar med hänsyn till det lokala perspektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av föräldraförsäkringen i syfte att utarbeta en modern föräldraförsäkring som ser till barnets bästa och som ökar jämställdheten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur EU:s klimatmål kan bli mer ambitiösa och hur EU ETS kan skärpas och breddas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur en större del av svenskt och europeiskt bistånd kan riktas mot klimatåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en utredning för kortare avskrivningstider för miljö- och klimatsmarta investeringar i syfte att stärka marknadsmekanismerna i miljöpolitiken genom ett utökat producentansvar och avgiftsfinansierade fonder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan bejakas och tillväxten i den brukade skogen öka samt hur långsiktighet kan prägla regelverken och marknaden lämnas fri för att tillåta innovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om ett marknadsdrivet kvotsystem för att öka mängden återvunnen och biobaserad plast kan införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur den som drabbas av intrång eller kraftigt påverkas av samhällsviktiga etableringar kan få ersättning samt genomföra en översyn av ersättningsmodellerna för att öka flexibiliteten i avtalsformerna och ge skälig kompensation till den som drabbas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en genomlysning av möjligheterna till en långsiktigt hållbar utvinning av innovationskritiska metaller och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur den gröna skatteväxlingen kan fortsätta genom att bl.a. se över en eventuell utfasning av alla nedsättningar av koldioxidskatten, som branschernas konkurrenskraft värnas med stärkt miljöstyrning och färre rent fiskala inslag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för hållbara transporter, se över hur transportsystemet kan moderniseras och den fossilfria infrastrukturen byggas ut samt göra det enklare att införa trängselskatter för att finansiera utbyggd kollektivtrafik och modern infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur EU:s koldioxidstandarder kan skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur mer resurser kan läggas på förebyggande arbete där företag ges möjlighet att använda innovativa metoder samt hur användandet av sociala utfallskontrakt kan intensifieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur osund konkurrens kan minska, hur bolag som med fördel kan bedrivas av andra aktörer kan avyttras , hur fler offentliga verksamheter kan konkurrensutsättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för personal eller företag att utmana det offentliga om drift av olika verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möta den offentliga sektorns framtida resursbehov på andra sätt än via höjd skatt och att resultatbaserade statsbidrag används för att möta det ökade resursbehovet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelråd för det offentliga med syfte att minska den offentliga byråkratin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och stärka det finanspolitiska ramverket och tillkännager detta för regeringen. En grön ekonomi för fler företag och jobb är ett av världens bästa länder. Vi som bor här och de som levde före oss har byggt ett samhälle som kännetecknas av välstånd, frihet och rättssäkerhet – ett samhälle där vi ser efter varandra och miljön. Vi rankas ofta i topp när det gäller levnadsstandard, innovationsklimat, och klimat- och miljöhänsyn. Vi har mycket att vara stolta över. Flera saker har legat till grund för historiska välståndresa. Det rör sig bland annat om en stark äganderätt som skapat möjligheter till investeringar; en natur och lagstiftning som gjort det möjligt att bruka, utvinna och förädla råvaror från skogen, berget och åkermarken och, inte minst, en omtanke om varandra och om miljön. När det kombinerats med innovation och entreprenörskap har det lett till såväl globala storföretag som kreativa småföretag. Men resan har inte varit lätt, och många utmaningar återstår. Vi har ett för högt skattetryck och en stor offentlig sektor som skapat många, krångliga och i flera fall onödiga regelverk som försvårar för människor, företag och den gröna omställningen. Vi ser också en samhällsdiskussion där grupp ställs mot grupp, individ mot individ och har ett utanförskap som behöver brytas. Till dessa problem måste nu coronakrisens effekter läggas. Vi vet om de direkta effekterna: tusentals människor har dött och många har förlorat jobbet eller fått se sitt företag gå omkull. Vi kan ännu inte fullt ut bedöma vilka långsiktiga effekter krisen kommer ha på människors mående och på ekonomin, men vi kan däremot ana att coronakrisens långsiktiga effekter blir värst för människor som tillhör utsatta grupper på arbetsmarknaden, som utlandsfödda, unga, långtidsarbetslösa och personer med funktionsvariationer. För att vända utvecklingen krävs ett politiskt ledarskap som tar vara på människors arbetsvilja, innovationsförmåga och kunnande. Det krävs en reformagenda som möjliggör att det som reser sig ur krisen är mer hållbart och ekonomiskt starkare än det som gick in i den, ett som skapar ett tryggare där alla har en möjlighet att förbättra sin livssituation. För att ta vara på människors drivkrafter behöver villkoren för näringslivet, inte minst för småföretagen och entreprenörerna, bli bättre. Människor som lägger ner tid och kapital behöver känna att samhället uppmuntrar och belönar detta. I stället för att försvåra, försämra och begränsa för företagande bör staten säkerställa goda ramvillkor, en sund konkurrens och underlätta och uppmuntra de vill som vill starta och driva företag. För att förbättra villkoren för småföretagen och för att minska utanförskapet behöver skatterna sänkas framför allt på jobb och företagande, eftersom dagens höga skatter och avgifter hämmar människors drivkrafter. finns stora behov inom välfärdens kärna. behöver därför satsa på välfärden. behöver vi sänka skatten så att fler människor, inte minst med låga inkomster, får behålla mer av sin lön och för att små företag ska kunna skapa fler jobb. Ju större andel människor som jobbar, desto bättre blir den offentliga ekonomin. Skatteintäkterna ökar av att fler människor jobbar och betalar skatt som kostnaden för bidragen minskas. För att minska utanförskapet och öka resurserna till välfärden är därför det viktigaste att möjliggöra för fler jobb. Eftersom sänkt skatt skapar bättre förutsättningar för jobb och företagande, är ett sänkt skattetryck en viktig del i att långsiktigt kunna stärka välfärden. Sänkta arbetsgivaravgifter är här en viktig del för att skapa utrymme för företag att anställa fler och skapa mer livskraftiga företag. Allt detta är något vi har visat är möjligt. Såväl som i JA- samarbetet har drivit igenom betydande skattesänkningar för människor och företag som vi satsat stora summor på att stärka välfärden. Brukande och bevarande av naturen går hand i hand. Så länge vi arbetar med ett hållbart brukande finns det inget motsatsförhållande. finns det områden med höga naturvärden och stort upplevelsevärde som behöver bevaras underhållas och ibland också restaureras för att även kommande generationer ska kunna njuta av dem. Brukade av naturresurser är grunden för den bioekonomi som ersätter fossil energi i allt från transporter till kläder. Detta är en utveckling vi ska uppmuntra, inte försvåra. Svenska företag måste få möjlighet att fortsätta vara ledande i den stora omställning som klimatet kräver, och som teknikutveckling, företagande, digitalisering och automatisering möjliggör. Efter coronakrisen är i behov av en kraftig nystart med strukturreformer som stärker ekonomin, arbetsmarknaden och bostadsmarknaden i hela . En kraftig nystart som banar väg för den gröna omställningen och skapar goda villkor för företagen, jobben och välfärden. Där vi trycker tillbaka utanförskapet, ser till att fler få ett jobb att gå till, en egen bostad och skapar ett bättre samhälle, för alla. Reformer för fler företag och jobb Fria människor, fria marknader & fri handel är ett exportberoende land vars välstånd byggs av fria människor som verkar på en fri och öppen marknad. Samhällen och ekonomier mår bäst om de är jämställda och får influenser utifrån, eftersom det är när människor och kulturer möts som innovation och dynamik uppstår. Det är därför en självklarhet att grunda vår ekonomiska politik på öppenhet och nyfikenhet gentemot omvärlden. kommer fortsatt verka för att svenska företag ska kunna delta i globala samarbeten och värdekedjor, och för att även ska ha en öppen och liberal arbetskraftsinvandring. Vi kommer på alla nivåer att fortsätta slåss för rivna gränshinder, lägre tullar och ökad integration. Handel är en viktig faktor för att vi ska kunna tillverka all den miljöteknik som krävs för den gröna omställningen. skapar handelsavtal gemensamma standarder, vilket gör att företag runt om i världen i många fall behöver stärka sitt miljöarbete för att få sälja sina produkter på den europeiska marknaden. För att möjliggöra den gröna omställningen behöver därför EU:s roll i världen stärkas och vi måste teckna fler moderna och hållbara frihandelsavtal. Ett viktigt steg i det är att få till stånd ett långtgående frihandelsavtal mellan och . behöver WTO reformeras för att nya globala handelsavtal återigen ska kunna tecknas. Ett globalt avtal om sänkta och borttagna tullar på miljö- och klimatteknik behöver vara högsta prioritet för ett reformerat WTO. Som ett första led bör EU gå före och ta bort importtullar på miljö- och klimatteknik. De svenska företagens hemmamarknad är den europeiska marknaden. Handelsutbytet har gjort och gör, och rikare. Därför ser vi med oro på att vissa vill sätta upp hinder inom, in till och ut från den inre marknaden – vi vill tvärtom fortsätta att fördjupa den inre marknaden. Framför allt tjänster och digitala produkter behöver bli lika lätt att handla över gränserna som det är att beställa en vara från eller . Ett viktigt steg för en mer integrerad tjänstemarknad är att förbättra möjligheterna för människor att temporärt jobba och ta uppdrag i olika EU-länder. Regelverk för växande företag För att ska kunna nystarta efter coronakrisen krävs ett företagsklimat som gör det möjligt för företag att växa, anställa och stärka sin internationella konkurrenskraft. De behöver också långsiktiga planeringsförutsättningar, sänkta kostnader och tillgång till välutbildad arbetskraft. Med ny teknik öppnas många möjligheter för ett bättre och mer flexibelt liv. Digitalisering, autonoma fordon och utvecklad bioekonomi är bara några av de saker som kommer förändra hur vi lever våra liv. Det är viktigt att politiken inte i onödan reglerar eller överreglerar teknik i utvecklingsskeende, utan tvärtom uppmuntrar företag och människor att ta fram och nyttja ny teknik och utveckla nya affärsformer. Det krävs stabila regelverk och förutsägbara, snabba och transparenta tillståndsprocesser. Såväl kostnad som tidsåtgång för företag som söker tillstånd hos kommuner och myndigheter måste minska. Därför vill vi i, i de fall som det offentliga tar ut en handläggningsavgift för tillståndsprocesser, att avgiften ska reduceras om handläggningen för en komplett ansökan drar ut . På så sätt skapas ett tryck på politiken att skapa snabbare processer. Det är inte bara ansökningar som behöver behandlas snabbt och effektivt, utan även överklaganden. tar överklaganden av bygglov och andra tillstånd och kräver mycket resurser, vilket resulterar i ett sämre företagsklimat. vill se över hur systemet med överklagande kan bli effektivare och mindre resurskrävande. Under coronakrisen har många kommuner och myndigheter gjort tillfälliga lättnader i regelverk för företag, såsom generösare tillståndsregler. Så många som möjligt av dessa regellättnader bör permanentas brett i . Men även det ordinarie arbetet med regelförenkling behöver stärkas. Ett bra företagsklimat avgörs inte bara av vad vi gör i , utan en väldigt stor del av det regelverk som svenskt näringsliv lever efter beslutas på EU-nivå. Därför är det viktigt att på EU-nivå skapa bra och hållbara regelverk för näringslivet, samt arbetar på nationell nivå för att EU-direktiv inte ska överimplementeras. En genomlysning av relevanta bör också göras för att rensa bort onödig överimplementering. behöver ta större plats i EU. Relevanta myndighet bör få ökade resurser för att marknadsföra möjligheten till EU-karriärer och arbeta för fler svenskar i EU-institutionerna. och myndigheter bör stärka arbetet för fler nationella experter från . Det svenska näringslivet bör involveras tidigare i samrådsprocesser och arbetsgrupper som rör EU-lagstiftning. En stark och oberoende forskning För att skapa fler jobb behövs både ett gott företagsklimat och stark forskning och utveckling från både näringsliv och det offentliga. En omfattande och oberoende akademi med fri grundforskning av hög kvalitet, goda testbäddar för modern teknik och stora investeringar i FoU från näringslivet är nödvändiga för att långsiktigt ska ha en hög och hållbar ekonomisk tillväxt och där nya innovationer och företagsidéer kan växa fram. är ett av de länder i världen med flest patent per capita. Tyvärr är vi inte lika duktiga på att kommersialisera och få till stånd investeringar i alla patent och innovativa produkter. Förbättrad kommersialisering skulle betyda mycket för svenskt näringsliv genom att vi behåller mer av värdet som skapas från innovationer i och vi kommer högre upp i värdekedjan. Det innebär att fler företag ser dagens ljus, jobb skapas och nya smarta produkter och tjänster kommer ut på marknaden. Villkoren för forskning, utveckling och kommersialisering behöver därför förbättras i . För att all den fantastiska verksamhet som genomförs på svenska universitet och högskolor ska få fullt genomslag och bidra till innovationer, företag och välståndsskapande behövs också mer samverkan. Det handlar om att stärka samverkan om grundutbildningen och forskningen mellan lärosäten och med näringslivet, men också genom delade professurer mellan lärosäten och näringslivet. satsar näringslivet stora summor på forskning och utveckling, men de samlade forskningsanslagen behöver kraftigt öka, genom ett handslag där såväl näringslivet som det offentligas ökar sina satsningar. Vi vill stärka forskningsinstituten och inkubatorerna, då de har en viktig roll i att knyta ihop akademi, grundforskning och näringsliv genom att erbjuda mötesplatser och testbäddar/demonstrationsanläggningar som är viktiga för framgångar i innovationsprocessen och för framgångsrik kommersialisering. Vi vill också se en utvärdering av det så kallade lärarundantaget, som gör att många forskningsresultat aldrig blir kommersialiserade, för att se om det är det bästa sättet att tillvarata de innovationer och uppfinningar som sker på svenska lärosäten Ett i digital framkant Trots en stor digital mognad hos befolkningen kommer absolut sist i granskning av hur digitaliserad och datadriven den offentliga sektorn är. Den svenska självbilden av att vi ligger långt fram speglar inte alls prestationen från myndighetssverige. I en allt mer data-driven värld där AI och digitalisering driver utveckling, även i det offentliga, kommer obönhörligen att halka efter om inte något drastiskt görs. Det är också ofrånkomligt att den som är bäst på AI kommer utöka sitt försprång eftersom lyckade AI-processer leder till ännu bättre AI-processer. Att således ligga efter kommer att kosta mycket. är det viktigt att teknologiska framsteg inom AI sker med respekt för den personliga integriteten. Det finns ett antal principer som måste genomsyra den offentliga sektorn och som kan vända utvecklingen. Alla offentliga handlingar ska finnas tillgängliga som öppen data om det inte finns särskilda skäl ur exempelvis integritets eller säkerhetsperspektiv. Data som det offentliga samlar in, som inte innehåller personuppgifter eller är integritetskänsliga för enskilda medborgare, ska finnas fritt tillgänglig. Fleroffentliga upphandlingar bör ske med öppen källkod för att kunna vidareutvecklas och integreras med andra fristående tjänster. Teknikbolag måste, precis som andra företag, få en gott bemötande och stöttning när det kommer till att testa tekniker. Regelverken måste vara tillåtande och uppmuntra till innovation och utveckling. Vissa åtgärder kan komma med en initialt högre kostnad, som att upphandla med öppen källkod. Den kostnaden tas dock snabbt i kapp när olika utvecklare kan bygga på varandras arbete snarare än att låsa in det offentliga i låsta system. Exempelvis kan en skolplattform med öppen källkod byggas vidare på av olika entreprenörer som kan hitta nya gränssnitt och tjänster. Medborgare som flyttar mellan kommuner kan få med sig sin data och känna igen sig som användare när staten står för en grundläggande digital infrastruktur i hela landet. I till är det tydligt att det saknas ett ledarskap för digitalisering. DIGG – Myndigheten för digital förvaltning, behöver få större befogenheter, exempelvis genom föreskriftsrätt och med stor möjlighet att granska andra offentliga intuitioners arbete och komma med råd, hjälp och rekommendationer. har fantastiska förutsättningar med en teknikmogen befolkning, stora mängder registerdata och en kultur som är konsensusdriven. Under coronapandemin har också stora delar av svenskt arbetsliv tagit kraftiga kliv framåt i digitaliseringen. De förutsättningarna kan användas för AI-stöd i allt från snabbare myndighetsadministration till hållbarhetsarbete. I takt med den digitala utvecklingen behöver också de brottsbekämpande myndigheterna hänga med i utvecklingen. Anmälningar måste förenklas, ett IT-brottscentrum upprättas och bankerna måste bli bättre på att flagga för utlandsbetalningar som kan tyda på phishingbrott, där användare luras att lämna ifrån sig lösenord eller bankuppgifter. Konsumenterna behöver dessutom skyddas med garantier på viktiga säkerhetsuppdateringar vid köp av digitala produkter. kommer aldrig kunna konkurrera med och i datorkraft och utveckling. Däremot kan vi ligga i framkant med användandet och implementeringen av befintlig spjutspetsteknik. Det kommer ge stora möjligheter för människor och frigöra resurser till det offentliga. Energifrågan är helt avgörande för ett konkurrenskraftigt näringsliv med jobb i hela och för att sänka utsläppen. När nu världen behöver en omstart av ekonomin efter den chock som coronapandemin har utsatt den för vill vi att den göras genom en grön omställning med satsningar på grön teknik och innovationer, på hållbara företag och nya gröna jobb. Vi ska överbrygga den situation vi nu befinner oss i till en situation som möjliggör innovationer och omställning till klimatneutralitet. Visa att klimatfrågan inte står i motsats till ekonomisk tillväxt. Att tillväxt också skapar de resurser som gör det möjligt att satsa på grön teknik och klimatsmarta innovationer som också kan exporteras för att bidra till minskade utsläpp i omvärlden. Satsningar behöver göras på bred front, på alla nivåer. Från globala och nationella mål till tydliga konkreta åtgärder som möjliggör för det lokala företaget att satsa på grön teknik. Med rätt insatser kan gå i bräschen, visa vägen och bli ett klimatföredöme för resten av världen. har länge haft en stabil efterfrågan på elenergi, men med den pågående omställningen väntas elenergibehovet öka kraftigt. anser därför att det är viktigt att planera för en ökad efterfrågan. Vi vill att det tas fram ett planeringsmål för att elsystemet ska kunna inrymma minst 300TWh utan kapacitetsproblem. har vi på årsbasis ett överskott av elenergi som exporteras, men inom landet har vi problem att få den stora mängd el som produceras i norr till söder, där de flesta av användarna finns. Överföringsförmågan i våra nät är inte tillräcklig och elen når inte dit den behövs. I takt med ökade behov av elkraft ökar också behoven av överföring.