mot · H902916 · 2021-09-29 00:00:00 — Den som deltar i en arbetsmarknadsutbildning ska efter avtjänat straff finnas tillgänglig på arbetsmarknaden. Kriminalvården har också yrkesutbildning i egen regi vid vissa anstalter. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår att intagna med kort eller ingen utbildning och intagna med behov av utbildning i svenska för invandrare prioriteras vid antagning till vuxenutbildningen. Unga intagna prioriteras särskilt. Enligt myndighetens årsredovisning (2019) har den höga beläggningen på anstalt ökat efterfrågan på studieplatser . Det har även medfört ett högre tryck på studie- och yrkesvägledningen. Enligt myndighetens årsredovisning ökade antalet påbörjade kurser och utbildningar . Vidare framgår att covid-19-pandemin har påverkat sysselsättningen för de intagna. Vissa lärcentrum har fått halvera sina studiepass och helt stänga ner verksamheten i fall av smittspridning. Dessvärre har det kommit till vår kännedom att det på vissa anstalter i praktiken inte alltid är möjligt för klienter att delta i studier på högre nivå än . Det kan möjligen bero på att resurserna är bristfälliga och att de intagna som har bristande grundskolekompetens prioriteras i första hand. Vi anser därför att det behövs en generell rättighet för intagna att kunna genomföra studier på både grundskole- och gymnasienivå. Det bör även göras en översyn av vilka utbildningar som erbjuds på vilka anstalter. Syftet med denna översyn bör vara dels att tillse att grund- och gymnasieutbildning erbjuds vid samtliga anstalter, dels att öka möjligheterna för de intagna att delta i utbildningar på distans, t.ex. folkhögskoleutbildningar eller utbildningar på högskolenivå. För att anordnandet av utbildningen ska fungera rent praktiskt krävs dessutom att såväl studie- och yrkesvägledningen som teknikstödet håller en hög kvalitet. Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att alla intagna på anstalt ges rätt att fullgöra grundskole- och gymnasieutbildning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av vilka utbildningar som erbjuds på vilka anstalter i syfte dels att tillse att grund- och gymnasieutbildning erbjuds vid samtliga anstalter, dels att öka möjligheterna för de intagna att delta i utbildningar på distans, t.ex. folkhögskoleutbildningar eller utbildningar på högskolenivå. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör ta initiativ till åtgärder i syfte att förstärka Kriminalvårdens studie- och yrkesvägledning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör ta initiativ till att utveckla teknikstödet såväl för undervisningen som för administrationen av Kriminalvårdens utbildningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12 Inga barn i häkten eller arrester har blivit regelbundet kritiserat av FN:s och tortyrkommittéer för långa häktningstider och isolering av misstänkta genom restriktioner. Kritiken mot har inte bara upprepats utan dessutom varit mycket omfattande, då de intagnas situation bl.a. har beskrivits som inhuman och förnedrande, främst p.g.a. omfattningen av restriktionerna som innebär långa tider av isolering. Kritiken från har varit särskilt hård när det gäller isolering av unga i polisceller eller andra förvar, och kommittén anser att bör avskaffa det systemet. kan unga människor isoleras i under långa perioder. FN oroas över de självmord och självmordsförsök som har skett bland unga som placerats i häkte och som tros vara ett resultat av isoleringen. kräver att helt avskaffar isolering av barn i polisarrest, i häkte och på särskilda ungdomshem samt utreder självmordsfallen i häkten. Eftersom barn skiljer sig från vuxna när det gäller såväl fysisk som psykisk utveckling samt känslomässiga och utbildningsrelaterade behov så är det självklart att unga som häktas är extra utsatta för den stress och påfrestning som både häktningen i sig och isolering innebär. Forskning visar att isolering är skadlig för en människa och att den orsakar framför allt psykiska, men ibland även fysiska, skador. Särskilt skadlig är isolering för personer . Att som barn vara inlåst i ensamhet nästan dygnet runt innebär en stor påfrestning och är skadligt även om det endast pågår . Barnen drabbas dock inte enbart psykiskt av inlåsningen. Även kroppsliga funktioner som balans och motorik försämras markant. har återkommande motionerat om att vi vill att det införs ett förbud både mot isolering av unga och mot att placera barn och unga i häkten. Vi har krävt att det ska genomföras förändringar som innebär att barn som misstänks för brott som kräver häktning placeras i en miljö som är särskilt anpassad för barn och unga (se t.ex. mot. 2017/18:3605, mot. 2018/19:3044, mot. 2019/20:150 och mot. 2019/20:3559). Regeringen presenterade förslag (prop. 2019/20:129) som syftar till en effektivare hantering av häktningar. Bland annat föreslogs en tidsgräns för hur länge någon får vara häktad innan åtal väcks. stod bakom det förslag som sedan röstade igenom (bet. 2020/21:JuU43). I synnerhet den del som gäller vuxna häktade. När det gäller barn och ungdomar har vi en del invändningar bl.a. när det gäller tidsgränsen för häktning och placeringen av den unge (mot. 2019/20:3559). Dessa förslag redogör vi för nedan. 12.1 Tidsgränser för häktning av barn Den längsta tiden för att hålla en misstänkt som inte har fyllt häktad är (prop. 2019/20:129). invänder dock mot denna tidsgräns i sitt remissvar till den utredning (SOU 2016:52) som låg till grund för den genomförda ändringen. har identifierat allvarliga kränkningar av barns grundläggande rättigheter och stora brister i tillämpningen av efter att ha lyssnat bl.a. till barn som varit placerade i arrest och häkte. För att ska leva upp till bl.a. och i ljuset av den skarpa kritik som experter på mänskliga rättigheter länge riktat mot hantering av häktade barn föreslår att tiden som barn kan vara häktade begränsas ytterligare. Enligt bör den längsta tiden för häktning av barn vara i stället . (juridiska fakulteten) föreslår samma tidsbegränsning. delar remissinstansernas uppfattning av de skäl som anförs ovan. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att den längsta sammanhängande tiden för häktning av barn ska vara . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12.2 Särskilda ungdomshem i stället för häkte I utredningen 2016:52, som ligger till grund för de genomförda ändringarna (prop. 2019/20:129), lämnas förslag som går i linje med vad länge efterfrågat. Dels föreslås att häktade som vid tiden för verkställigheten av häktningsbeslutet inte har fyllt ska placeras på särskilda ungdomshem. I de fall där det finns mycket starka skäl mot placering på särskilda ungdomshem får dock åklagaren besluta att barnet i stället ska placeras i häkte. Dels vill utredningen att isolering av unga förbjuds. Utredningen föreslår dock att den som inte har fyllt och är häktad, alternativt anhållen men placerad i häkte, ska ha rätt till minst fyra timmars vistelse tillsammans med någon annan men understryker att det är en absolut miniminivå. Mot bakgrund av att utredningen föreslår att häktning av barn som huvudregel ska verkställas på särskilda ungdomshem får detta förslag framför allt konsekvenser för de häktade barn som, p.g.a. att det föreligger mycket starka skäl, har placerats i häkte. Utredningen framhåller även att det är viktigt att fyratimmarsregeln inte blir normerande i begränsande riktning för de barn som placeras på särskilda ungdomshem. På de särskilda ungdomshemmen förutsätts att barnen får betydligt mer mänsklig kontakt än så. Utredningen hänvisar till forskning som visar att isolering är skadlig för en människa och att den orsakar framför allt psykiska, men ibland även fysiska, skador. Särskilt skadligt är isolering för personer . beklagar att regeringen inte valde att gå vidare med utredningens förslag om särskilda ungdomshem i sitt förslag (prop. 2019/20:129). Visserligen genomfördes rätt för en misstänkt som är och intagen i häkte att vistas med personal eller någon annan . Vi anser dock att frågan om rätt till personlig kontakt är nära sammanknuten med utredningens förslag om särskilda ungdomshem enligt det refererade resonemanget ovan. Regeringens förslag är därigenom otillräckligt och löser inte grundproblemet med att barn isoleras i häkten. Enligt vår mening ska barn över huvud taget inte isoleras på det sätt som förekommer . Detta synsätt delar vi bl.a. med (se ovan). Utredningens förslag om att häktning av barn ska verkställas på särskilda ungdomshem tillstyrks även av . Regeringen bör återkomma med förslag som innebär att barn ska placeras på särskilda ungdomshem i stället för i häkten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12.3 Placering av barn i polisarrest De ovan nämnda lagändringarna (prop. 2019/20:129) innebär att den som inte har fyllt och som är gripen eller anhållen ska få hållas i förvar i polisarrest endast om det är absolut nödvändigt. anser dock i sitt remissvar att placering av barn i polisarrest aldrig bör vara tillåten. Normalt bör i stället den som är och anhålls placeras under bevakning i ett förhörsrum eller liknande utrymme. Om detta inte är möjligt bör hen placeras i häkte (dvs. särskilt ungdomshem) i stället för i en arrest. Regeringen bör återkomma med förslag till lagändring som innebär att barn aldrig får placeras i polisarrest. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. [1] , Våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet i , Forskningsrapport 2018:4. [2] Se t.ex. , professor i kriminologi, m.fl. [3] , Återfall i brott. Mönster i risken för återfall bland lagförda personer (Rapport 2012:15). [4] Kostnad IÖV: 281*365 = , kostnad anstalt klass 3: 2 406*365 = , kostnad snitt samtliga säkerhetsklasser: 3 500*365 = , se underlag Kostnad för utökad frivård (dnr 2019:241). [5] underlag Kostnad för utökad frivård (dnr 2019:241). [6] Uppgift från Kriminalvårdens HK, statistiska enheten. [7] Motion 2007/08:Ju31 med anledning av prop. 2007/08:97 Påföljder för psykiskt störda lagöverträdare. [8] , Utslussning från anstalt. En uppföljning av Kriminalvårdens arbete med de särskilda utslussningsåtgärderna, rapport 2017:15. [9] , Samordnade insatser för klienter med villkorlig frigivning. Utvärdering av Kriminalvårdens försöksverksamhet med inslussningsgrupper, Rapport 2020:15. [10] Diarienummer: Ju2019/02027/, Ju2010/02161/, Ju2016/03810/, Ju2018/03621/(delvis), Ju2018/03622/(delvis). [11] 2016/17:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse.