mot · H9023394 · 2021-10-04 00:00:00 — Vidare bör kommunerna ha huvudansvar för väghållningen i tätorter, med undantag för det övergripande statliga vägnätet och enskilda väghållare ansvar för vägar på landsbygd som främst är till nytta för enskilda. Vi konstaterar att många kommuner upplever att ansvarsfördelningen är otydlig och att indragning av allmän väg till enskild väg inte alltid är förutsägbar. Det har även framkommit att i vissa fall inte heller tar hänsyn till hur vältrafikerad en väg är och om den har ett stort allmänintresse. Dessutom upplevs att olika regioner hanterar frågan olika. Den nuvarande väglagen (1971:948) är . Den lagstiftningen bör ses över och moderniseras så att den anpassas efter dagens förutsättningar med ökat resande och transporter. Ett exempel på hur infrastrukturen kan användas mer effektivt är att utnyttja s.k. geofencing. Metoden bör utvärderas för t.ex. tillämpningar där olika väganvändare kan få prioriterat tillträde till en och samma plats under olika delar av dygnet för att därigenom få ett mer effektivt utnyttjande av vår befintliga infrastruktur. Självkörande bilar kan revolutionera hur vi transporterar både varor och oss själva. De kan i grunden förändra hur vi bygger och utformar våra vägar och tätorter. För att detta ska bli verklighet krävs politiska beslut som säkrar att våra teknikintensiva företag kan utveckla och inte minst testa sina produkter på ett säkert sätt. Självkörande fordon skulle kunna påverka hur vi bygger våra tätorter, till exempel genom att kraftigt minska behoven av parkeringsytor centralt i städerna. De frigjorda ytorna skulle kunna användas för ökad framkomlighet och grönare stadsmiljöer och inte minst göra att man kan omvandla utrymmet för parkeringshus till bostäder vilket skulle innebära mer plats för bostäder i centrala lägen. För att underlätta en successiv introduktion av självkörande bilar måste politiska beslut möjliggöra storskaliga piloter i verklig miljö och upphandlingar bör ske framtidsinriktat när man bygger nytt i våra kommuner, och inte minst krävs en utökad samverkan mellan olika samhällsaktörer. Regeringen behöver också ta fram en handlingsplan för hur självkörande bilar ska introduceras i samhället förbi nuvarande pilotverksamhet, där rapporten ”Vägen till självkörande fordon” (SOU 2018:16) bör utgöra ett underlag. Självkörande fordon handlar inte bara om transport av personer och gods, utan det kommer att påverka samhället inom de flesta områden: bostäder, infrastruktur, utbildning, företagande, jobbmarknad, vård och omsorg, ekonomi. Fler miljöbilar istället för fossila bilar behövs. Kraven för miljöbilar ska förenklas, förtydligas men också skärpas. Fler rena elbilar och även laddhybrider på vägarna är den viktigaste delen av lösningen. Mycket kan lösas av marknadskrafterna men det är rimligt att skattemedel används för att stimulera utbyggnad av en laddinfrastruktur för att öka möjligheterna till att åka längre sträckor med elbil. Liberalerna vill därför att utbyggnaden av laddinfrastruktur ska främjas. Liberalerna vill att kraven på laddinfrastruktur i nybyggnation, vid ombyggnad och även i befintligt flerbostadsbestånd skärps. Även parkeringsytor där bilar parkeras mellan och ska förses med laddmöjligheter. Därför har Liberalerna i vår budgetmotion lagt vår största satsning på klimatet just på laddinfrastruktur. Mopedbilar har ökat kraftigt och tagit över en stor del av marknaden från A-traktorer, som har en maximal hastighet av 30km/h. Det krävs samma körkort som för en EU moped, då mopedbilen har 45km/h som maximal fart. har slagit larm om den dåliga trafiksäkerheten i mopedbilarna. Vid all introduktion av nya typer av vägfordon är det väsentligt att det sker en utvärdering , inte minst vad gäller trafiksäkerhet. En mopedbil har helt andra vägegenskaper än en moped, då den får väga utan last. Regeringen bör ge ansvarig myndighet i uppdrag att utvärdera de nya fordonen, bland annat vad gäller olycksstatistik, trafiksäkerhet och användning. ändrades reglerna för A-traktorer. Det tidigare kravet på att bilens hastighet på lägsta växeln ska vara högst vid två tredjedelar av ursprungsmotorns maximala varvtal togs bort. Nuvarande krav är att hastigheten begränsas genom en elektronisk spärrning i bilens ordinarie databox. Det har medfört att det är betydligt enklare att manipulera hastigheten och ställa om bilen till att inte ha någon hastighetsbegränsning. Förändringen i lagen har gjort att antalet A-traktorer har ökat med och tyvärr också antalet olyckor. Regeringen bör skyndsamt se över regelverket för att omöjliggöra manipulation av A-traktorers hastighet och i det sammanhanget också se över vilken del av vägnätet dessa bör trafikera. Mopedbilar och A-traktorer har alltså ökat kraftigt på våra vägar. De är rätt använda ett sätt att smidigt transportera sig, inte minst med de längre avstånden på landsbygden. Med de nya reglerna för A-traktorer har antalet ökat kraftigt och det registreras också andra typer av bilar, större och tyngre personbilar och t o m dragbilar för lastbil. har antalet olyckor ökat kraftigt. För att få traktorkort för krävs ingen uppkörning, däremot ett teoriprov hos . För mopedbil krävs minst körkort för EU moped, s k AM körkort, där uppkörning görs på en tvåhjulig moped. Nollvisionen för trafiksäkerhetsarbete gäller även för fordon i lägre hastigheter. Mot bakgrund av ökningen av de tunga fordon som registreras som A-traktorer, att körkortsprov inte görs alls eller i annat enklare fordon samt den ökande olycksstatistiken, behövs en översyn av vilka kriterier som ska ställas för att få framföra A-traktorer och mopedbilar. Liberalerna anser att alla ska kunna delta i samhället, oavsett funktionsvariation och att därför stadgar att människor med nedsatt orienteringsförmåga ska kunna ta sig fram och använda allmänna platser och att alla hinder för detta som är enkla att avhjälpa följaktligen också ska avhjälpas. Personer med synnedsättning, som inte har möjlighet att läsa skyltar eller se miljöer på långt håll, har stor hjälp av ledstråk och ledytor som hjälper personer att orientera sig och visar dem den väg de ska ta. I offentlig miljö utgörs sådana ledstråk ofta av kantsten och kännbara sinusplattor. Liberalerna anser att åtgärder behöver vidtas för att säkra framkomligheten i offentlig miljö för personer med synnedsättning. Ett arbete för att förbättra kunskaperna hos de personer som är involverade i utformningen av ledstråk bör inledas och en ny symbol införas i 4 kap. 9 § vägmärkesförordningen (2007:90) om vägmarkeringar så att omgivningen görs uppmärksam på när en yta är avsedd som ledstråk och därför inte ska blockeras. Ett flyg som knyter ihop Flygbranschen är det transportslag som drabbats hårdast av covid-19-pandemin. är beroende av ett livskraftigt flyg såväl internationellt som nationellt, men flyget, servicebolagen och infrastrukturen som omger flyget är mer eller mindre slaget i spillror när resenärerna försvann . fattade beslut om kapitaltillskott till bl. a SAS, Swedavia och flertalet regionala flygplatser samt ekonomiskt stöd för uteblivna intäkter till . Det sistnämnda stödet utnyttjades inte, vilket nu försvårar flygets återstart. Hela flygets infrastruktur, såsom flygtrafikledning och säkerhet, finansieras av flygbolagens passagerar- och godstrafik genom egenavgifter. Under pandemin, när flygplanen tvingats stå stilla på marken, har dessa avgifter i stort sett uteblivit. Eftersom säkerhet är grundläggande så kan flyget inte komma igång om dessa system inte är finansierade. Av det skälet anser Liberalerna att frågan om hur ett statligt ansvar ska utformas under en kris i syfte att säkerställa att systemen underhålls och driftas när flygtrafiken ligger nere p g a myndighetsbeslut bör utredas. Även andra flygtrafikledningsaktörer utöver de statliga i landet har tappat merparten av sina intäkter vilket hotar driften på de regionala flygplatserna och kan innebära en risk för samhällsviktigt flyg . Det kan komma att kräva ytterligare stöd för att säkra flygtrafiken i landet. Flyget är dock under normala betingelser ett oslagbart transportmedel när det kommer till att transportera människor längre sträckor . Ur ett infrastrukturellt kostnadsperspektiv är det även ett effektivt transportmedel och med anledning av geografiska förutsättningar spelar flyget en viktig roll i vårt samlade transportsystem. De långa avstånden i och vårt geografiska läge i förhållande till våra viktigaste handelspartner gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg även för invånarnas och näringslivets kontakter med hela och vidare ut i världen. De olika flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Tillgången till flygförbindelser är helt avgörande när den övriga världen globaliseras. och har varit naven som knyter ihop med hela landet och med övriga världen som alla delar av har ett stort behov av flygförbindelser, inte bara de större städerna. Vi anser därför att regeringen med anledning av ovanstående måste säkerställa en långsiktig nationell tillgång till infrastruktur för flygets utveckling. Vi vill påminna om att , på Liberalernas initiativ, riktat ett tillkännagivande till regeringen om att vidareutveckla till en modern flygplats för klimatneutralt flyg och att regeringen får i uppdrag att färdigställa plan inklusive beslut avseende miljötillstånd och utveckling av . Regionala aktörer och företagare ska t. ex. snabbt kunna resa till sin marknad i helt andra delar av världen medan internationella aktörer vill kunna resa snabbt och enkelt direkt till sin samarbetspartner oavsett var de befinner sig i . De regionala flygplatserna står inför stora utmaningar oaktat de som covid-19-pandemin har orsakat. Detta beror bl.a. på omfattande regelverk på EU-nivå, kostnadsdrivande ökande säkerhetskrav, underhåll samt i vissa fall ett ensamt ekonomiskt ansvarstagande för enskilda kommuner. Det finns därför behov av att kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation bortom covid-19-pandemin och att arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi för att säkerställa de regionala flygplatsernas utveckling och överlevnad. Inom övriga EU får även regioner och kommuner upphandla och finansiera flygtrafik medan det i dessvärre bara är staten som får upphandla flygtrafik. Liberalerna anser därför att möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik bör ses över. Det svenska flyget måste bli mer hållbart och det behövs därför åtgärder för att utsläppen från sektorn ska kunna minska. Elflyg är ett område under stark utveckling där det är viktigt att staten bidrar till forskning och utveckling eftersom detta har en potential att minska flygets klimatpåverkan och bli en ny industrigren i . Inom elflyget sker en intressant utveckling som kan medverka till att åter göra kortflygningar mellan olika regioner lönsamma, men pekar på betydelsen av mindre flygplatser som komplement till de stora knutpunkterna. Elflyg kan komma att bli en viktig faktor för utvecklingen av landets regioner och erbjuda snabba transporter, inte minst för näringslivet. är det viktigt och påpeka att även om elflyg blir en faktor inom kortdistansflygningar, kommer biodrivmedel att vara en viktig komponent för att få ner flygets miljöpåverkan . Liberalerna anser att omställningstempot för ökad användning av förnybara drivmedel inom flygbranschen behöver höjas och att detta kräver flera olika åtgärder. Det är därför viktigt att det görs riktade satsningar på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. Ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar bör prövas och ett reduktionspliktsystem bör införas för flygbränsle. Liberalerna anser att hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament samt att när ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Liberalerna vill framhålla elflygets behov av infrastruktur och dess påverkan på flygplatsstrategin samt behovet av att stödja forskning och utveckling om elflyg är viktiga områden att lägga ett ökat fokus på. En satsning på elflyg blir sannolikt både snabbare och billigare om på ett systematiskt sätt samarbetar med övriga nordiska länder. Regeringen bör därför samverka på ett nordiskt plan för att skapa en infrastruktur som långsiktigt bidrar till att elflygplan kan utvecklas och en nordisk marknad med elflyg kan växa fram. Liberalerna anser också att samverkansplattformen för fossilfritt flyg med målet att uppnå klimatneutralitet bör återskapas för att möjliggöra en väl avvägd handlingsplan för att nå klimatmålet . Liberalerna ställer sig tveksamma till den nuvarande nationella flygskatten. Den bör avvecklas i takt med att andra miljöstyrande avgifter införs. skall inom EU driva på för gemensamma regler för hela flygsektorn. bör gå före med klimatåtgärder inom flyget, bland annat genom reduktionsplikten, men för att svenska företag ska kunna verka på en konkurrensneutral marknad bör driva på för gemensamma regler för flygsektorn i hela . Det gäller inte minst EU:s nya energiskattedirektiv, som bland annat innehåller ett förslag om flygbränsleskatt. Regeringen bör verka för att påskynda införandet av miljödifferentierade skatter och avgifter, lika för hela EU. Liberalerna vill se att en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor införs och att bör ta en ledande roll när det gäller att omförhandla internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Flyget ska liksom övriga transportslag bära sina miljökostnader. Liberalernas förslag om att ska verka för ekonomiska styrmedel på EU-nivå redovisas i vår Europapolitiska motion. En konkurrenskraftig och klimatsmart sjöfart Covid-19-pandemin har slagit hårt mot sjöfarten när passagerartrafiken minskat. Rederierna gjort stora förluster med resultatet att många sjömän varslats om uppsägning. Det är mycket oklart om den ökning av antalet fartyg i den svenska handelsflottan som skedde före pandemin kommer att kunna fortsätta . Risken är att rederierna behöver skrota eller sälja fartyg för att täcka förluster. Enligt Trafikanalys kan sjöfarten komma att behöva höja priserna för att betala tillbaka lån och kompensera för förluster i samband med pandemin, något som kan komma att påverka överflyttningen av godstransporter till sjöfarten. Sjöfarten har stor betydelse för det svenska transportsystemet. av utrikeshandel mätt i volym transporteras sjövägen. Vid sidan av dessa godstransporter transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. har under en rad av år gått med underskott. Pandemin har ytterligare förstärkt trenden. Det är angeläget att följa utvecklingen och vid behov föreslå åtgärder för att säkerställa fungerande verksamhetsförutsättningar och ändamålsenlig styrning av den verksamhet som bedrivs i affärsverksform. De rekommendationer som framförs i (skr. 2017/18:297) bör ingå i ett underlag för framtida beslut om styrningen av . verksamhet ska finansieras med avgifter och finansieras i huvudsak med avgifter från handelssjöfarten. Avgiftsmodellen för handelssjöfarten har en viktig uppgift för att säkerställa en långsiktig stark ekonomi. Det är en viktig princip att användarna betalar för de tjänster de utnyttjar och vi anser att det är bra att tillsammans med företrädare för sjöfartsbranschen för en dialog om hur ett taxesystem kan utformas, där transporteffektivitet och incitament för kloka miljöval styr och där långsiktiga ekonomiska förutsättningar säkerställs. Därutöver ska den som är med och ställer om mot hållbara och transporteffektiva transporter också kunna få en avgiftsreduktion. Liberalerna anser att stämpelskatten för inregistrering av nya fartyg bör avskaffas. Den påverkar inregistreringen av nya fartyg i den svenska fartygsflottan negativt, då våra största konkurrenter inte har en sådan skatt och slår dessutom mot de ägare som vill investera extra i grön teknik. bör i stället ges i uppdrag att utreda en administrativ avgift för att täcka hanteringskostnaden vid registrering av fartyg. Liberalerna har länge drivit frågan om införandet av ett tonnageskattesystem. Att ett införande dröjde var allvarligt för svensk sjöfart och innebar att antalet svenskflaggade fartyg minskade drastiskt. Sedan systemet infördes har utvecklingen vänt och antalet fartyg under svensk flagg har ökat med , vilket Liberalerna ser som positivt. Det är avgörande för svensk sjöfart att skattevillkoren för svensk rederinäring blir konkurrenskraftig. Liberalerna vill underlätta för insjöfarten och i detta ingår i högsta grad att se över beskattningen för den kustnära sjöfarten. Syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning var att ge svenska rederier konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Den nuvarande avgränsningen i lagen avspeglar dock inte detta då det nu ställs krav på att fartyget ska vara i huvudsaklig användning i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land (39b:6 inkomstskattelagen), vilket bland annat utesluter viss kustnära sjöfart. Skälet till avgränsningen var enligt regeringen att ”en avgränsning till fartyg som är utsatta för internationell konkurrens skulle vidare medföra svåra bedömningsfrågor och gränsdragningsproblem.” (prop. 2015/16:127 s 54). Vi menar dock att det finns skäl att se över denna bedömning. Det bör, inom ramen för en statlig utredning, ses över huruvida en mer träffande avgränsning kan göras. Som regleringen nu är utformad uppfylls inte syftet – det vill säga att ge svenska rederier konkurrenskraftiga villkor i en europeisk kontext. påbörjades ett viktigt arbete för att införa för inre vattenvägar i , vilket kan leda till mer godstransporter till sjöss. Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det finns kapacitet för den samlade godsvolymen att öka. 2017 gick av den totala inrikes godstransporten på inre vattenvägar trots att landet har en lång kuststräcka och att det i finns ett stort antal hamnar. och har framfört att en pråm kan ersätta 60–70 långtradare om lasten är grus eller sten. Regelverket för de inre vattenvägar bör utredas vad gäller pråmtrafik i syfte att identifiera lagstiftning som hindrar pråmtrafik. Liberalerna anser att arbetet med att främja våra vattenvägar fortsatt måste prioriteras för att öka andelen hållbara transporter. I ljuset av att kapacitetsutnyttjandet av både järnvägsnätet och vägnätet runt om i vårt land är mycket högt kan en ökad andel transporter till sjöss optimera användningen av vårt transportsystem. För att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig behövs en god tillgänglighet till våra hamnar. Tåg och lastbilar behöver utan svårighet kunna lasta om i hamnarna för att vattenvägarna ska nyttjas i högre utsträckning än . Liberalerna anser därför att det är av stor vikt att arbeta för att säkerställa att infrastrukturen till och från våra hamnar fungerar väl tillsammans med en effektiv omlastningsfunktion. T.ex. är det viktigt att uppmärksamma hamnarnas strategiska roll som naturliga knutpunkter där gods, människor och transportslag möts och effektiva logistiklösningar uppstår. Hamnar, godsterminaler och stationer är med andra ord av gemensamt intresse för flera aktörer i transportkedjan där den totala funktionen för en transport från en punkt till en annan ska vara i fokus. Trafikanalys har haft regeringens uppdrag att analysera behovet av att främja intermodala godstransporter och hur det kan ske, där en s.k. omlastningspeng skulle kunna vara ett alternativ för att skynda på utvecklingen. Liberalernas anser att fartyg bör stimuleras att använda , i stället för att ligga med motorer igång i hamn. Ett sätt att styra över mot mer elanvändning i hamn är att införa differentierade hamnavgifter och/eller att endast de fartyg som ansluter till får besöka de citynära hamnarna. Det skulle ge tydliga incitament för fartygen att investera i anslutningsutrustning. Isbrytarflottan börjar bli ålderstigen och bör moderniseras. Isbrytarna är viktiga för att säkerställa access till hamnarna och därmed tillförlitliga transporter för näringslivet. Stationsorterna har varit föremål för diskussion , men bör avgöras av behovet för näringslivet och då särskilt basindustrin där exporten är helt beroende av isfria rännor. Svenska isbrytare, som under stor del av året inte är i bruk borde i större utsträckning kunna användas i sjösäkerhetsarbetet, flyttning av farleder och trafikseparering i farlederna. Liberalerna anser därför att tydligare behöver ta ställning till hur den befintliga isbrytarflottan ska fasas ut samt när och under vilka villkor en ny isbrytarflotta bör upphandlas. Vi anser att regeringen skyndsamt bör gå vidare med denna fråga och vi vill att man gör detta i ett bredare perspektiv där man beaktar alla relevanta myndighetsbehov. Arbetet bör bedrivas i nära dialog med bl.a. godstransportörer och industrin. En ytterligare aspekt att beakta i sammanhanget är behovet av internationellt samarbete, inte minst med , för att optimera upphandling och drift. Vi anser därför att regeringen bör utreda hur en upphandling av nya isbrytare bäst kan genomföras utifrån olika myndighetsbehov. nu genomför en egeninitierad förstudie om Gotlandstrafikens klimatpåverkan med sikte på det nya färjeavtalet 2027. Liberalerna vill att man som ett alternativ i arbetet med det nya avtalet ska se över möjligheten att färjetrafiken till och från ska likställas med vägar och järnvägar, och ingå i den nationella infrastrukturen. Liberalerna vill ge regeringen i uppdrag att utreda större möjligheter att använda driftsmedel för färjor till finansiering av broar. Det kräver självfallet en längre tidshorisont än de 20–som tillämpas , men också möjligheten till medfinansiering för att underlätta ett längre åtagande och delfinansiering. Vattenskotrar är ett smidigt sätt att förflytta sig på vattnet som underlättar transporter i våra kustnära områden. har dock antalet olyckor med vattenskotrar ökat och de problem som en oreglerad okynneskörning lett till har uppmärksammats. Miljöpåverkan på djurlivet, inte minst när det gäller buller, och fara för badande och annan sjöfart är några av de negativa konsekvenserna. infördes en åldersgräns . Dessvärre har det inte hjälpt för att få ner olyckorna eftersom användningen av vattenskotrar ökat. Vattenskotrar ska likt snöskotrar i första hand betraktas som ett bruksföremål och inte som en leksak för nöjesåkning. har beslutat om ett obligatoriskt förarbevis som ska föregås av både praktisk och teoretisk utbildning, vilket träder i kraft . Regeringen bör ges i uppdrag att utvärdera och följa upp effekterna av den nya lagstiftningen. Ett järnvägsnät för klimatsmarta transporter Covid-19-pandemin har påverkat tågresandet kraftigt, i det korta perspektivet genom kraftigt minskat antal resenärer och stora intäktsförluster, men med stor sannolikhet även på lång sikt. När pandemin är över kan vi förvänta oss förändrade resvanor som under rätt förutsättningar kan gynna järnvägen, men också nya rutiner och ny teknik som kan underlätta tågresandet. Godstransport på järnväg har en viktig funktion att fylla för att ska nå sina klimatmål och det är därför viktigt att säkerställa fortsatt tillgänglighet av godstransport på järnväg i hela landet efter pandemin. har i förhållande till sin befolkning ett av största järnvägsnät, vilket innebär att enbart vidmakthållande av systemets funktion är mycket resurskrävande. Oavsett var i man bor ska man kunna lita på att tågen kommer och går . Kaoset på järnvägen och de många tågförseningarna är ett hårt slag mot alla som är beroende av tåget till arbetet och för att få ihop livspusslet, och försvagar förutsättningarna för järnvägen att vara ett pålitligt och klimatsmart transportslag för godstrafiken. Behoven av investeringar i och underhåll av järnvägen är stora.