mot · H9023700 · 2021-10-05 00:00:00 — Regeringen har därefter gett i uppdrag åt att utarbeta nationella riktlinjer och komplettera kunskapsstöd för förlossningsvården inklusive mödrahälsovården och eftervården. [13] Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att genomföra nationella riktlinjer med bland annat ovanstående redovisade förslag i motionen. Därutöver att regeringen regelbundet redovisar hur arbetet fortskrider. Tillgänglig specialistvård gällande förlossningsskador En hel del kvinnor vittnar om att deras förlossningsskador inte har tagits på allvar, att de inte fått en fullgod behandling eller att det tagit innan de fått rätt behandling. Så ska det givetvis inte vara. En viktig del i att kvinnor med förlossningsskador får en fullgod vård är i form av specialistvård med kompetens för förlossningsskador som kan hantera både vanliga och ovanliga skador. De mest komplicerade förlossningsskadorna som drabbar mindre än två av hundra kvinnor som fött barn sker genom nationell högspecialiserad vård. Ungefär 8 av 10 kvinnor som har fött barn drabbas dock av så kallade grad 2-bristningar. I de fall dessa bristningar inte läker normalt måste de få tillgång till specialiserad vård. föreslår att regeringen kompletterar sitt uppdrag till avseende att utarbeta nationella riktlinjer i syfte att dessa ska adressera frågan om enhetlighet gällande tillgänglig specialistvård som hanterar förlossningsskador som kräver mer uppföljning och eftervård. Hälsofrämjande åtgärder – stöd gravida med övervikt och fetma Övervikt och fetma har blivit allt vanligare hos gravida i . Omkring var fjärde gravid kvinna hade övervikt , och drygt en tiondel hade fetma. Övervikt och fetma ökar risken för missfall, graviditetsdiabetes och havandeskapsförgiftning. Risken ökar för det nyfödda barnet att få andningsproblem eller lågt blodsocker. Fetma medför att risken ökar kraftigt att barnet är dött när det föds, även om detta är ovanligt. På grund av riskerna för gravida med övervikt och fetma pekar på att det behövs metoder för att ge olika typer av stöd för livsstilsförändringar som fungerar. föreslår att regeringen kompletterar sitt uppdrag gällande att ta fram nationella riktlinjer med att ska ta fram förslag på metoder och rutiner för hur stöd och hjälp kan ges till gravida som lider av övervikt eller fetma i syfte att undvika långsiktiga hälsoproblem för såväl kvinnan som det nyfödda barnet. har pekat på att det krävs olika typer av stöd för livsstilsförändringar som fungerar före, under och efter graviditeten. En tillgänglig och jämlik specialistvård för smärta Det finns studier som visar att förekomsten av långvarig smärta är uppemot dubbelt så hög hos kvinnor som hos män. [16] Kvinnors och mäns immunsystem kan fungera olika. Flera sjukdomar drabbar i högre grad kvinnor än män, till exempel ledgångsreumatism och fibromyalgi. Därtill kommer kvinnosjukdomar så som endometrios och vestibulit. Patientorganisationer har pekat på att bemötandet av personer som söker sig till hälso- och sjukvården på grund av smärta präglas av misstro och dåligt bemötande. Det handlar bland annat om brist på kunskap och en tendens att sjukskriva istället för att försöka behandla och rehabilitera. En kartläggning visar att primärvården saknar kompetens och struktur för att hantera patienter med långvarig smärta. [18] Trots att långvarig smärta av högst rimliga skäl kan kallas en folksjukdom så prioriteras inte specialiserad vård för de som tvingas att lida i tysthet. Det saknas i många fall multidisciplinära smärtmottagningar. [19] En konsekvens av detta är att det saknas både läkare, fysioterapeuter, sjuksköterskor och nya läkare som vill inrikta sig mot smärtlindring. [20] När det inte finns tillgång till specialiserad vård dit allmänläkare kan remittera smärtpatienter och det dessutom inte finns en strukturerad hantering av patienterna inom varken primär- eller specialistvården faller många patienter mellan stolarna. konstaterar att tillgången till smärtspecialister är en viktig förutsättning för till exempel en fullgod vård av dem som drabbats av endometrios och konsultation av smärtspecialist ingår också i de nationella riktlinjerna. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag till att utarbeta förslag till inriktning hur specialistvård för smärta ska kunna finnas tillgänglig på ett jämlikt sätt för alla patienter som är i behov av detta och hur primärvården ska kunna ges ett kunskapsstöd i syfte att kunna hjälpa och stödja patienter med långvarig smärta. Regeringen måste vidta åtgärder i linje med vad social utvärdering kommer visa gällande fibromyalgi Fibromyalgi är en kronisk smärtsjukdom som av befolkningen i är drabbade av. Av dem som har fibromyalgi är mer än 8 av 10 drabbade kvinnor. [22] Vanliga symtom vid fibromyalgi är utbredd smärta i kroppen främst i nacke, axlar och nedre delen av ryggen. Det finns en del som talar för att fibromyalgi kan vara ärftligt. social utvärdering (SBU) utvärderar och analyserar effekterna av behandling och rehabilitering vid fibromyalgi. Denna utvärdering ska vara klar . [24] behandlas fibromyalgi på olika sätt i olika regioner och det finns även skillnader mellan olika vårdutövare inom primärvården. föreslår att regeringen skyndsamt när SBU:s utvärdering är slutförd vidtar åtgärder som möter vad analysen visar gällande behandling av fibromyalgi. Det finns anledning att bland annat överväga att ta fram och genomföra nationella riktlinjer för behandling av fibromyalgi. Stärk migränvården – ta fram nationella riktlinjer och vårdprogram Över 1,4 miljoner människor i är drabbade av folksjukdomen migrän. Det betyder att av befolkningen i är direkt berörda av migrän. Indirekt är nära familj och anhöriga på olika sätt också påverkade av migrän. [25] Detta är en folksjukdom i ordets breda betydelse. Det är mer än dubbelt så vanligt att kvinnor drabbas av svår huvudvärk jämfört med män. Det beror bland annat på kvinnors hormonförändringar vid menstruation, graviditet och klimakteriet. Det finns stora regionala skillnader, och omfattande skillnader inom samma region, när det gäller tillgång till migränvård. Nuvarande migränvård är ojämlik gällande tillgänglighet och kvalitet. Migrän påverkar människors liv negativt känslomässigt. Andra upplevelser är känslan av att vara begränsad och inte kunna leva upp till omgivningens förväntningar. Det finns inga aktuella beräkningar av hur stora kostnaderna är för gällande dem som drabbas av migrän. social utvärdering beräknade att samhällets direkta kostnader omfattande . De direkta kostnaderna rör till största delen utbetalad sjukpenning och sjukersättning samt sjukvårdskostnader och kostnader för läkemedel. De indirekta kostnaderna handlar i huvudsak om produktionsbortfall, vårdresor, väntan på att få vård, förlorad arbetstid och fritid. föreslår att det tas fram och genomförs nationella riktlinjer och ett nationellt vårdprogram och uppföljning av migränvård. Syftet med riktlinjerna är att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom migränvård. Bristen på nationella riktlinjer försvårar för patienter med kronisk migrän eller svår besvärande återkommande huvudvärk. Underdiagnostik och underbehandling av dessa patienter är vanligt. Det finns mönster av regionala skillnader gällande omhändertagande, diagnostik och behandling. Migränvårdens kvalitet och jämnhet måste förbättras. När ett område väljs ut inom hälso- och sjukvården att bli föremål för nationella riktlinjer är ett viktigt kriterium att området ska omfatta en stor grupp med svår kronisk sjukdom som tar i anspråk omfattande samhällsekonomiska resurser. Vi har svårt att se hur kronisk migrän och andra återkommande svåra sjukdomar kopplade till migrän och annan svår huvudvärk inte skulle uppfylla detta kriterium. I övrigt hänvisar vi till motionen Patienten har rätt till jämlik migränvård av hög kvalitet som innehåller fler konkreta reformförslag i syfte att utveckla och förbättra migränvården. Dessa förslag handlar bland annat om att genomföra nationell kunskapsstyrning och kvalitetsregister. Därutöver att till exempel utreda möjligheterna att inrätta regionala för migränvård. Säkerställ metodisk kunskap gällande sjukdomen ME/CFS – att kunna ställa diagnos och genomföra klinisk forskning Sjukdomen ME/CFS brukar definieras som kroniskt trötthetssyndrom, är en sjukdom som kan innefatta många olika symtom, som stor trötthet och influensaliknande symtom. ME betyder myalgisk encefalomyelit, och det handlar alltså om muskelvärk och inflammation i hjärna och ryggmärg. ME är en allvarlig, ofta kronisk sjukdom där nervsystem, immunförsvar och energinivån är påverkade. Forskning talar för att överansträngning kan utlösa en sänkning av den aeroba energiproduktionen, som i många fall blir långvarig eller i värsta fall bestående. Forskning och läkarerfarenheter har konstaterat att ME är påtagligt funktionsnedsättande sjukdomar. [27] Det finns mellan 10 000-40 000 personer i som är drabbade av ME/CFS. Det finns en hel del som pekar på att långtidscovidvården och vården som rör dem som har sjukdomen ME/CFS har beröringspunkter med varandra och kan dra nytta av lärdomar och gjorda erfarenheter och kunskap som byggs på kontinuerligt. Detta inte minst eftersom ME/CFS har ett samband med virusutbrott. Det sker en ökad kunskapsuppbyggnad kring frågor som rör infektionsutlöst trötthetssyndrom. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att säkerställa metodisk kunskapsuppbyggnad gällande sjukdomen ME/CFS. Detta kommer kräva bland annat en systematisk utbildningsinsats till såväl primärvården som specialistvården i syfte att säkerställa att diagnoser kan ställas tidigare och säkrare. Därutöver krävs klinisk forskning som kan leda till att kunskapen ökar om sjukdomens alla komplexa delar. Regeringen bör överväga om till exempel ska ges i uppdrag att ta fram ett sådant kunskapsstöd till i första hand professionen gällande sjukdomen ME/CFS. Stärk forskningen gällande sjukdomar som drabbar kvinnor Det finns stora brister och variationer i den hälso- och sjukvård och forskning som rör kvinnorelaterade sjukdomar. Forskning gällande kvinnors sjukdomar och kvinnors hälsa har varit och är fortfarande lågt prioriterat. Det handlar om alla stora sjukdomsgrupper där forskning och behandling varit baserad på män. Det saknas mycket forskning gällande kvinnors sjukdomar, samt sjukdomar kopplade till exempelvis graviditet. När det gäller dessa sjukdomar finns det också en koppling till framtida hjärt-kärlsjukdomar. Havandeskapsförgiftning är ett sådant exempel. Hjärt-kärlsjukdomar drabbar båda könen i lika hög grad. får kvinnor inte lika bra hjärtvård som män vid till exempel hjärtinfarkt. Kvinnor kan exempelvis få felställda diagnoser på grund av att deras kranskärl ser normala ut, detta trots att kvinnor kan ha hjärtinfarkt utan att ha förträngningar i kranskärlen. Det är besvärande att kvinnor i stor utsträckning har saknats i många forskningsstudier. fick Forte, tidigare för arbetsliv och socialvetenskap, ett uppdrag från den förra borgerliga regeringen att stödja forskning om kvinnors hälsa. Inom ramen för ett forskningsprogram delades ut och det bidrog till att öka kunskapen kring könsskillnader inom hälso- och sjukvård. [29] tillsatte den förra borgerliga regeringen utredningen av utvecklingen mot jämställdhet, samt jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet. Inom ramen för utredningen presenterades ett avsnitt om hälsa och där fanns ett antal förslag, däribland att inrätta jämställd hälsa som ytterligare ett jämställdhetspolitiskt delmål. [30] Ett sådant finns nu på plats. anser att det är centralt att långsiktigt stärka och säkra den patientnära kliniska forskningen inom vården, och att denna forskning utgår ifrån både kvinnors och mäns förutsättningar. Patienten är också en stor och viktig resurs i all vård och omsorg. För att detta ska bli konkret verklighet ska samarbete med patienter och patientföreningar vara central i utvecklingen av ny teknik, nya metoder och forskning. föreslår att resurser prioriteras för forskning gällande kvinnorelaterade sjukdomar. Denna prioritering är långsiktig och ske ge möjligheter att bedriva såväl grundläggande som klinisk forskning. Därutöver prioritera att möjliggöra fler kliniska studier och forskning om effektivare behandlingsmetoder gällande kvinnorelaterade sjukdomar. Uppföljning i kvalitetsregister och utvärdering av nationella riktlinjer De nationella kvalitetsregistren underlättar uppföljning, utvärdering och analyser av vårdinsatser och processer, behandlingar och medicinering. En avgörande problematik med dagens kvalitetsregister är emellertid att dessa inte alltid uppdateras i realtid. På grund av det kommer inte alltid ny kunskap vården och patienterna till del så snabbt som den skulle kunna. Därtill finns det inget övergripande system för dessa register. Det är bra att det finns politisk enighet om att nuvarande kvalitetsregister rörande gynekologisk kirurgi, assisterad befruktning och graviditetsregistret behövs och är i behov av långsiktiga resurser. så är detta inte tillräckligt. Vården gällande kvinnorelaterade sjukdomar ska styras och utvecklas metodiskt. Mätning och utvärdering med tillförlitliga jämförbara data är helt centralt. Att kunna systematiskt mäta, utvärdera och öppet redovisa väntetider, medicinska resultat och patientnöjdhet stärker vårdens långsiktiga kvalitet och effektivitet. föreslår att det tas fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister. Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Registren underlättar utvärdering av vårdinsatser, processer, behandlingar och medicinering. De nationella kvalitetsregistren inom cancervården är till exempel en avgörande del för att metodiskt genomföra förbättringar inom olika cancerområden. föreslår att de nationella vårdprogrammen gällande all typ av gynekologisk cancer ska följas upp regelbundet i syfte att säkerställa efterlevnad. Därutöver föreslår vi att regeringen ska ge i uppdrag att genomföra en översyn i syfte att ge förslag på hur det kan säkerställas att patientregister även inkluderar diagnoser som ställs av till exempel barnmorskor och psykologer. Genomför regelbunden uppföljning och utvärdering av förekomst av ojämlik vård och underbehandling av kvinnors sjukdomar Kvinnor lever i genomsnitt ungefär längre än män i men trots detta rapporterar kvinnor sämre hälsa än vad män gör. Det föreligger skillnader inom vården både vad gäller kunskap om symtom, diagnos och behandling beroende på om du är man eller kvinna. Förekomsten av sjukdomar skiljer sig åt och samma sjukdom kan ge olika symptom beroende på kön. [31] Vid behandling av hjärt-kärlsjukdom behandlas kvinnor i lägre grad enligt de nationella riktlinjerna och får också i lägre grad än män medicinsk behandling med bevisad nytta. Det förekommer alltså en underbehandling av kvinnor med hjärt-kärlbesvär, men det är inte det enda område där kvinnor underbehandlas. Det förekommer även vid till exempel stroke, diabetes och benskörhet. Vidare har kvinnor mer smärta än män innan de opereras för ländryggsbesvär och det tar även innan kvinnor får tillgång till nyare dialysteknik. föreslår att regeringen ger i uppdrag åt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att särskilt följa upp, analysera, utvärdera och föreslå konkreta rekommendationer och åtgärder för att komma till rätta de skillnader som föreligger inom hälso- och sjukvården gällande kunskap om symtom, diagnos och behandling beroende på om du är man eller kvinna. Vi föreslår vidare att regeringen säkerställer att det sker en frekvent regelbunden uppföljning och utvärdering av förekomst av ojämlik vård och underbehandling av kvinnors sjukdomar. Stärk kvinnors aborträtt – öka kvinnors självbestämmande och ta vara på de medicinska framstegen Den fria aborträtten har ett mycket starkt stöd hos svenska folket. För är det fundamentalt: reproduktivt självbestämmande är en grundläggande mänsklig rättighet, och helt avgörande för ett jämställt samhälle. Men då har man också ett centralt åtagande och ansvar att noggrant följa utvecklingen och se till att regelverket fungerar på bästa möjliga vis. En människas rätt till sin egen kropp anser vi vara helt grundläggande för den individuella friheten. I denna rätt ingår kvinnans val att utföra en abort vid oönskad graviditet. ställer sig helt bakom den svenska abortlagstiftningen i alla dess delar. Och det kommer aldrig vara öppet för politiska förhandlingar eller kompromisser. Enligt svensk abortlagstiftning gäller fri aborträtt till vecka 18 i graviditeten. Efter den tidsgränsen behöver godkänna en ansökan om abort, vilket innebär en utredning av kurator och läkare. behöver emellertid modernisera abortlagstiftningen. Tack vare stora medicinska framsteg finns goda möjligheter att öka många kvinnors självbestämmande och anpassa vården efter individuella behov. Det kräver att lagen justeras. Lagstiftningen börjar bli föråldrad. När dagens abortlagstiftning infördes handlade varje abort om ett kirurgiskt ingrepp. är 9 av 10 aborter medicinska. Det finns stora möjligheter att öka självbestämmandet och anpassa vården efter den enskilda kvinnans behov. Det skulle med lagändringar vara möjligt för kvinnor att efter konsultation hämta ut sin abortmedicin på apotek. måste fortfarande alla aborter i genomföras på sjukhus. Detta trots att hemmet kan upplevas vara en betydligt tryggare miljö. föreslår att abortlagen (1974:595) utvecklas och moderniseras bland annat så att kvinnor som vill efter konsultation ska kunna hämta ut medicinen på apotek. Därmed kan hela den medicinska aborten genomföras i hemmet. Det stöd och den rådgivning som erbjuds ska fortsatt erbjudas, och rätten till hjälp via sjukhus ska fortsatt garanteras. En statlig utredning som tar fram ett konkret förslag ska tillsättas. Syftet ska vara att förenkla för kvinnor vid beslut om abort och stärka deras självbestämmande och trygghet. föreslår därutöver att regeringen ger i uppdrag att utreda möjligheterna att specialiserade barnmorskor kan tillåtas att utföra medicinsk abort. Svenska barnmorskor har en unik roll i mödrahälsovården och arbetar med behandling i samband med abort. Denna erfarenhet och kompetens vill vi tas till vara på. I sker majoriteten av alla aborter tidigt i graviditeten. Andelen tidiga aborter (utförs innan vecka 10) har ökat från i början till . [34] Det är därmed oacceptabelt att enskilda kvinnor ska behöva vänta på att få utföra en abort, inte minst då det är ett tidskritiskt läge. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att dels kartlägga väntetiderna, dels lägga fram förslag på en tidsgaranti för aborter. bedrivs världsledande forskning om medicinska aborter på i . Forskningen som bedrivs där lägger grunden för mycket av den kunskap och praktik vi ser på området. Det är därmed viktig forskning för och andra delar av världen. prioriterar och vill öka stödet till denna forskning i samband med att abortlagstiftningen utvecklas och moderniseras. Alla kvinnors rätt till abort ska stärkas. Så kan kvinnors självbestämmande öka och de medicinska framstegen tas till vara. Kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa måste stärkas är ansvarig för nationell samordning och kunskapsuppbyggnad inom sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i . De ansvarar även för att följa utvecklingen på området. fick i uppdrag att ta fram en nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Den kom ut och fick namnet ”Nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR)”. så fick i uppdrag av regeringen att ta fram en handlingsplan för arbetet med SRHR. Handlingsplanen ska konkretisera målsättningarna i den nationella SRHR-strategin och fungera som en plattform för det fortsatta SRHR-arbetet i . Det är bra att en nationell handlingsplan är på gång. I den nationella strategin står uttryckligen att det behövs regionala och kommunala handlingsplaner för SRHR som konkretiserar prioriteringar, aktiviteter och åtgärder. Därför vill ge i uppdrag till att göra en översyn om hur långt kommuner och regioner har kommit i arbetet med de regionala och kommunala handlingsplanerna för SRHR. I den nationella strategin finns ett övergripande mål och fyra delmål. Det övergripande målet lyder ”en god, jämlik och jämställd sexuell och reproduktiv hälsa i hela befolkningen”. Ett av delmålen är reproduktion och reproduktiv och uttrycks såhär: ”Alla har rätt till en god reproduktiv hälsa och kan välja om, när, hur många och på vilket sätt de önskar få barn samt har rätt till en trygg och säker vård vid graviditet, förlossning och abort.” [37] föreslår att regeringen ska ge i uppdrag till att göra en översyn av kommunernas och regionernas arbete att genomföra handlingsplaner kopplade till den nationella strategin för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. SRHR är ett stort område och i denna motion så har vi fokuserat på den reproduktiva hälsan och ofrivillig barnlöshet. Mellan av alla kvinnor drabbas av ofrivillig barnlöshet. [38] Ofrivillig barnlöshet uppstår försök att bli gravid. Enligt WHO så är ofrivillig barnlöshet klassat som en sjukdom. En sjukdom som inte är dödlig men som orsakar stor ohälsa hos dem som drabbas. Precis som med alla sjukdomar så är det bästa om man förebygger dem och de aldrig uppstår. Några av de forskare som undersöker hur man förebygger ofrivillig barnlöshet, är forskarna inom det EU-finansierade ReproUnion som är ett dansk-svenskt samarbete. Ett av deras fem fokusområden är just förebyggande av ofrivillig barnlöshet. [39] Kunskapen om reproduktiv hälsa och fertilitet är låg i samhället. I skolan lär vi oss hur man skyddar sig från att bli gravid men inte om hur svårt det kan vara att bli gravid. Vi behöver få fler att prata om fertilitet och hur snabbt den minskar ju äldre man blir. Sexualundervisning på gymnasiet borde även ta upp ofrivillig barnlöshet. Det behövs mer forskning om hur vi bäst arbetar förebyggande. Fokusgrupper som ReproUnion gjort visar att personer i alla åldrar i studien oavsett kön hade bristfällig kunskap om att kvinnlig fertilitet minskar kraftigt med åldern och att högre ålder hos män också påverkar fertilitet. Deltagarna önskade att de fått lära sig om fertilitet och infertilitet i skolan. Förutom ökad kunskap behövs bättre vård för de som är ofrivilligt barnlösa. På finns en sida uppdaterad där uppföljning av SRHR har gjorts. Under det man benämner som utvecklingsindikatorer hamnar ofrivillig barnlöshet. En utvecklingsindikator innebär att man ”inte har dataunderlag eller där dataunderlaget behöver utvecklas”. [40] Så att området ofrivillig barnlöshet behöver utvecklas och förbättras för inte råda några tvivel om. Det finns patientföreningar som är duktiga på att sprida kunskap om ofrivillig barnlöshet såsom ofrivillig barnlöshet som har funnits och som informerar, ger stöttning och rådgivning. Det behövs mer förebyggande insatser, mer information, bättre bemötande, mer stöttning och rådgivning till de som är ofrivilligt barnlösa. Det behövs också en stärkt vård inom området ofrivilligt barnlösa. Två sätt att stärka vården är att öka antalet försök inom den offentliga vården för att bli gravid och att även få hjälp vid barn nummer två. föreslår att regeringen ger i uppdrag att se över hur man kan stärka vården för ofrivilligt barnlösa. PCOS - den vanligaste orsaken till infertilitet PCOS innebär att en person har många äggblåsor på ena eller båda äggstockarna och ofta mycket testosteron i kroppen. PCO står för poly cystiska ovarier, som betyder "många små äggblåsor på äggstockarna". [42] Symtomen varierar från person till person. Man kan emellertid ha PCOS utan att ha några symtom alls. PCOS drabbar mellan av alla kvinnor i fertil ålder. Det är en av de vanligaste förekommande hormonella rubbningarna. [43] Hormonrubbningen kan göra det svårt att bli gravid men det finns hjälp att få.