mot · H9022547 · 2021-10-01 00:00:00 — välkomnar dessa förslag, i synnerhet om en avskaffad maxtid för arbetstillstånd i , något som går väl ihop med förslag i andra motioner om att avskaffa permanent uppehållstillstånd. Vi utgår från att regeringen skyndsam förelägger förslagen. har redan konstaterat behovet av att särskilt prioritera handläggningen av arbetstillstånd samt vikten av att ge arbetskraftsinvandrare bättre möjligheter att själva säkerställa uppfyllda villkor. I denna kontext vill vi också påtala vikten av att undvika användandet av löst reglerad arbetskraftsinvandring som ett alternativ att ta till för den som nekats eller förlorat uppehållstillstånd på annan bas. får en asylsökande som fått avslag i alla instanser vistelse i med försörjning av skattebetalarna en särskild, skräddarsydd chans att ändå få stanna genom att ansöka om arbetstillstånd, det så kallade spårbytet. I normalfallet måste som bekant en utlänning ansöka om, och vänta på tillståndet, utanför . Istället för att utvisas efter ett avslag, vilket måste anses vara poängen med hela idén om en reglerad invandring, får utlänningen alltså i praktiken en gräddfil till ett eftertraktat arbetstillstånd. anser att detta är orimligt. Ett nej ska vara ett nej. En utlänning som fått avslag på sin asylansökan borde förr bli återbetalningsskyldig än att få en skräddarsydd rätt till uppehållstillstånd. Att regeringen istället låtit Utredningen om arbetskraftsinvandring utreda ytterligare lättnader vad gäller spårbytet är förstås oroväckande. Vi föreslår istället att det så kallade spårbytet helt avskaffas. Kontroller och påföljder vid brister Ökad kontroll och utbyte av information mellan myndigheter kontrollerar främst villkoren och omständigheterna kring en utlännings anställning i samband med ansökan om förlängning. Detta är bakgrunden till att arbetstagare kan få avslag på grund av brister långt bak i tiden. För att minimera risker för missbruk av systemet krävs att ansvariga myndigheter kontinuerligt utför väl utformade kontroller av utbetald lön och inbetald skatt enligt anställningsavtal, tecknade försäkringar och liknande. Dessa bör så långt som möjligt ske automatiskt, exempelvis genom direkta slagningar i system, något som redan sker när det gäller folkbokföringsuppgifter. Utöver de kontroller som kan göras automatiskt via olika former av data, bör även oanmälda fysiska arbetsplatsinspektioner ske i större omfattning. Dessa kan säkerställa att det inte rör sig om skenavtal och att arbetsvillkoren verkligen efterlevs. Sådana inspektioner görs , men inte alls i tillräcklig omfattning. har tidigare motsatt sig de begränsningar som finns i nu gällande lagstiftning, där sådana inspektioner endast får utföras på arbetsplatser i särskilt definierade riskbranscher. Vi anser att det viktigaste sättet att komma till bukt med detta problem är att målmedvetet tillskjuta ytterligare resurser. ska inspektionerna alltjämt ha karaktär av stickprovsundersökningar. Påföljder vid missbruk av regelverken I det fall brister påvisas ska också påföljder följa. Vid enstaka, mindre misstag ska det, så som konstaterats ovan, beredas en möjlighet för arbetstagare och arbetsgivare att själva åtgärda bristen. Vid grövre eller upprepade fel ska dock skarpare åtgärder till. I det fall både arbetsgivare och arbetstagare bedöms ha missbrukat systemet ska båda drabbas av påföljder, i annat fall ska endast ansvarig part bestraffas. Indragna arbetstillstånd för den enskilde, och förbud mot anlitandet av utländsk arbetskraft för företag, ska vara möjligt liksom utfärdandet av andra former av sanktioner och straff. Som framgår i andra motioner bör existerande bestämmelser om straff enligt utlänningslagen både komma till användning oftare och skärpas. Särskild satsning mot missbruk av utländska jordbruksarbetare Skördebärgare, bärplockare, planterare av plantor och liknande kategorier av lågkvalificerad arbetskraft inom jord- och skogsbruk har utgjort en stor del av arbetskraftsinvandringen till , om än oftast med säsongsbetonade tillfälliga tillstånd. De hanteras också på ett unikt sätt i program, med grupptillstånd och andra särskilda handläggningsformer. gäller nya bestämmelser för säsongsanställningar, utifrån EU:s säsongsanställningsdirektiv (2014/36/EU). Detta innebär i viss mån, förbättringar i villkor och kontroll men även vissa påfallande kryphål. Till exempel finns det inget krav på ett bindande anställningserbjudande där samtliga villkor fastställs, och i kravet på heltäckande sjukförsäkring för vistelsen räcker det att utlänningen ansökt om ens sådan. Bestämmelserna har heller inte kommit till särskilt stor användning, precis som flera remissinstanser befarade. Flera rapporter har visat att verksamheten fortsatt präglas av osäkra anställningsformer, tvivelaktiga löneförhållanden och dålig uppföljning av grundläggande villkor. Detta är inte bara till skada för utlänningarna själva, men innebär också att de arbetsgivare som gör rätt för sig trängs ut av de som inte tar ansvar. föreslår därför att regeringen vidtar åtgärder för att införa bindande anställningserbjudande, skärpa kraven på heltäckande sjukförsäkring, och reda ut missförhållandena kring utländska skogs- och jordbruksarbetare, med särskilt fokus på kontroller och uppföljning. i (SD)