mot · H9024212 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett återkommande problem i särskilt utsatta områden är sabotage och skadegörelse av kommunkontor, sociala insatsgrupper, skolor med mera. Den som tjänar på att samhällets stödfunktioner inte fungerar, är de som kan utnyttja dem som egentligen behöver stöd: kriminella. Den brottsligheten är systemhotande. Därför vill se ett nytt brott: Attacker mot vitala samhällsfunktioner. Den som attackerar exempelvis sjukhus, socialkontor ska kunna dömas till hårdare straff. För att förebygga och bekämpa brott är det viktigt att det finns ett förtroende mellan polis och ungdomar. Att samarbeta med lokala ungdomsorganisationer bör vara en stående del i polisens arbete. Polisens arbete med att komma i kontakt med barn och ungdomar innan dessa börjar med kriminalitet är också av stor vikt. Att informera i skolor om polisens arbete är, och bör vara, en viktig del i polisens uppgifter. Polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskilt utnämnd polis knuten till skolan, som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. Tystnadskulturen i utsatta områden är en destruktiv kraft som bidrar till parallella samhällsstrukturer och gör det svårare att utreda brott. En stor del i denna är de kriminellas stora våldskapital. Därför behövs ett förbättrat vittnesskydd, kronvittnen där den som vittnar mot andra kriminella själv kan få rabatterat straff och ett system med anonyma vittnen för att hindra den organiserade brottsligheten. För att säkra vittnesmål i ett tidigt skede anser vi också att den så kallade omedelbarhetsprincip måste förändras. Videoförhör ska kunna göra i direkt närhet till brottstillfället för att sedan kunna visas upp som bevis i rättegång. Detta är viktigt för att säkra bevis . Det innebär att bevis kan säkras innan ett kriminellt nätverk kan använda sitt våldskapital för att påverka vittnen. Det skulle också innebära snabbare förundersökningar och rättegångar och leda till att utsatta områden snabbare skyddas från förövare. Vi anser också att en möjlighet att undanhålla bevisning för en tilltalad ska utredas. Detta finns och är hårt reglerat i . Skälen är ofta de samma, att den misstänkte inte ska kunna påverka vittnen. Dennes försvarare får tillgång till bevisningen och försvaret kan därför förberedas, men den tilltalade får reda inte delges denna förrän vid rättegången. Vi vill också bygga ut antalet fängelser. Det skulle innebära att fler hamnade bakom lås och bom i snabbare anslutning till dom. Det är inte minst viktigt i utsatta områden där kriminella våldskapital kan förväntas bli större om de blivit dömda för ett brott. Om det tar tid mellan dom och inställelse vid anstalt kan de dömde använda sitt nyfunna våldskapital för att påverka situationen i sitt område. Med flera fängelseplatser, och hyrda platser utomlands, kan fängelsevistelsen påbörjas snabbare. Av samma skäl borde det bli olagligt att rymma. Det är inte straffbart att ljuga i polisförhör som inte sker under ed. Man kan således till exempel fabricera falska alibin och allvarligt försvåra brottsutredningar. Detta kan komma att skapa incitament för kriminella att hindra rättsväsendets gång genom att efter fällande dom skicka fram falska vittnen som stör utredningen och i värsta fall bidrar till att en dömd person blir friad på falska grunder. menar att detta måste åtgärdas. Att falska uppgifter lämnas av personer som inte är misstänkta för brott är ett stort problem. Det bör tillsättas en övergripande utredning om hur hindrande av rättvisans gång kan stoppas, som kan komplettera lagstiftningen kring falsk tillvitelse, skyddande av brottsling, mened med mera. Arbetet med sociala insatsgrupper behöver utvärderas, utvecklas och metodsäkras. Arbetsmetoden är en samverkan mellan socialtjänst, skola och polis för att på individnivå hjälpa unga att sluta begå brott. Arbetet innebär att tillsammans med polisen och övriga berörda samarbetar och använder sin samlade kompetens fokuserat och uthålligt i arbetet med unga i riskzon. Det kan handla om att stärka det sociala nätverket kring den unge, särskilt stöd i skolarbetet, särskild yrkesträning, arbete och fritidssysselsättning. På så sätt kan en destruktiv livsstil motverkas. [1] (2019); statistik från . [2] Etniska hierarkier och diskriminering på arbetsmarknaden, IFAU, 2018, etniska-hierarkier-och-diskriminering-pa-arbetsmarknaden.pdf; [3] Forskningsöversikt om rekrytering i arbetslivet, research, 2012. [4] Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande, SOU 2018:22; Inspiration för integration, [5] Inspiration för integration, 2017:7. [6] Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel?, Arbetsförmedlingen 2017:6 [7] Inspiration för integration, 2017:7 [8] Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel?, Arbetsförmedlingen 2017:6 [10] Ennerberg, E., IFAU 2019:7, Fem vägar genom etableringen. [12] SOU På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för vuxna med svenska som andraspråk [14] SOU På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för vuxna med svenska som andraspråk [15] 2019:942 [16] Från försörjningsstöd till arbete – hur kan vägen underlättas, IFAU, 2011 [17] Lönar sig arbetet 2.0, , 2018:2 [18] IFAU 2018:12 – Arbetsmarknadspolitik för mottagare av försörjningsstöd [19] IFAU 2018:12 – Arbetsmarknadspolitik för mottagare av försörjningsstöd [21] ibid [23] Hälsa hos personer som är utrikes födda – skillnader i hälsa utifrån födelseland, , 2019. [24] Ibid. [25] Ibid. [26] Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel?, Arbetsförmedlingen, 2017. [27] Civilsamhället som utvecklingskraft, demokratiaktör och samverkanspartner, , NN. [28] 2017:7 Inspiration för integration – en om arbetsmarknadspolitik för nyanlända i fem länder [29] ibid [30] Bakker (2016) [31] GLOBALCIT [32] (2018), Acqusition and loss of citizenship in EU Member States [33] ; [34] ; [35] ; [36] Regeringen;