mot · H9023510 · 2021-10-05 00:00:00 — Krav ska ställas på alla regioner att utveckla sina förmågor att förebygga ohälsa i alla de vanligaste livsstilssjukdomarna. Region långsiktiga och framgångsrika arbete – både för människors hälsa och regionens ekonomi – med riktade hälsosamtal som invånare bjuds in till var tionde år med start bör vara en del i ett sådant system. Utöver detta måste regionernas egna erfarenheter och medborgarnas önskemål få stort genomslag i vilka stöd, verktyg och råd som erbjuds. För vissa kommer rökavvänjning eller hjälp att minska en hög alkoholkonsumtion att bli viktigt, för andra viktnedgång, träningsråd, och för andra den psykiska hälsan med stresshantering. Det program som varje region ska bygga upp för sina medborgare bör utvecklas i samverkan med kommunerna i regionen och det civila samhällets olika organisationer. Rätt till friskvård för egenföretagare Egenföretagare som driver sin verksamhet som aktiebolag kan dra av kostnaden för till exempel ett gymkort eftersom han eller hon betraktas som anställd i bolaget. Den som har en enskild firma får däremot betala sina friskvårdsinsatser ur egen ficka – utan möjlighet till avdrag. Många småföretagare arbetar hårt och har en pressad vardag som riskerar att skapa ohälsa. Därför är det en grupp som är i stort behov av friskvård för att balansera de negativa faktorerna. Det gäller naturligtvis alldeles oavsett om de driver sina företag som aktiebolag eller enskilda firmor. anser att egenföretagare ska ha möjlighet till friskvård på lika villkor med arbetstagare. Regeringen bör se över hur en sådan reform kan utformas på lämpligt sätt. Satsning på stärkt hälsokompetens i utsatta områden Hälsokompetens handlar om individers förmåga att förstå och använda hälsoinformation för att bibehålla, främja eller förbättra sin hälsa. Det finns ett samband mellan ojämlikhet i hälsa och låg hälsokompetens. Personer med migrantbakgrund har en lägre användning av vård- och omsorgstjänster än genomsnittsbefolkningen. Exempelvis går kvinnor som är födda utanför i lägre utsträckning på efterkontroller efter förlossning. Utrikesfödda kvinnor uteblir också oftare på mammografikontroller. Det kan handla om att utbudet inte är kulturellt eller språkligt anpassat eller att information om det tjänsteutbud som finns inte är tillräckligt tillgänglig. För andra handlar det om bristande förtroende för myndigheter och sjukvården eller om otillräckliga språkkunskaper. Detta påverkar möjligheten att upptäcka och behandla i tidigt skede, och i slutändan ökar det risken att dö i behandlingsbara sjukdomar. En studie från visar att det tog för krisinformation om Covid-19 att nå ut i förorter än i övriga delar av landet. I många utsatta områden har även färre valt att vaccinera sig mot Covid-19. Skillnaderna i hälsokompetens och ojämlikhet i hälsa påverkar med andra ord oss alla. finns det många lyckade exempel på riktade informationsinsatser både från och övriga . anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på insatser för att stärka hälsokompetensen i utsatta områden. Stärkt fokus på information om levnadsvanor som kan förebygga cancer Många människor är inte medvetna om kopplingen mellan alkohol, stillasittande och fel kost med riskerna att få cancer. De livsstilsförändringar som krävs för att hindra en negativ utveckling för antalet cancerfall sammanfaller med de ändringar som även andra sjukdomar kräver. Det handlar om en bättre kost och om fysisk aktivitet under hela livet. I årliga rapport kan vi se ökning av övervikt och fetma, att det psykiska välbefinnandet och psykiska hälsan är nedsatt hos allt fler och att stillasittandet inte minskar – då är det klokt att förstärka det preventiva arbetet. Kostnader relaterade till cancer beräknas till om bara . Sjukdomar och död till följd av övervikt och fetma kostar minst lika mycket. Minst en tredjedel av alla cancerfall går att förebygga med hälsosamma levnadsvanor. vill mot denna bakgrund se stärkta informationsinsatser för att öka kunskapen hos allmänheten om sambandet mellan en ohälsosam kost och cancer. nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor innehåller rekommendationer om åtgärder för att förebygga och behandla sjukdom genom att stödja patienter att förändra ohälsosamma levnadsvanor. Riktlinjerna vänder sig till beslutsfattare och profession inom området. En rapport från (2019) visar att det är stora skillnader mellan regionerna i uppföljningen av riktlinjerna. anser att arbetet med implementering av riktlinjerna behöver ses över och intensifieras i syfte att stärka insatserna för cancerprevention och bidra till ett jämlikt stöd till patienter i hela landet. Tobaksrökning är ett stort folkhälsoproblem. dör 12 000 personer i till följ av tobaksrökning och 100 000 personer insjuknar i sjukdomar kopplade till rökning. Att minska tobaksrökningen är därför en viktig folkhälsofråga. tog ett viktigt steg på området 2005, då rökförbud på krogen infördes. beslutade att driva frågan om ett ”Rökfritt ” samt att ställa sig bakom intentionerna i tobakspreventiva strategi. I strategin ingår ett ställningstagande för ett antal viktiga tobakspreventiva åtgärder. Flera av dessa omfattas av den nya tobakslagen som gäller från . Lagen innebär bland annat att tillståndsplikt för handel med tobaksvaror ska gälla samt ett utvidgat rökförbud i olika offentliga miljöer. Det är viktigt att säkerställa att tobaksprodukter inte säljs till minderåriga. I detta kan bland annat ingå att skärpa straffen mot dem som säljer tobak åt minderåriga och även att motverka den grova organiserade brottsligheten, som inte sällan ägnar sig åt smuggling av cigaretter. anser att det är dags för en översyn av straffen för försäljning av tobak till minderåriga. Att förebygga tobaksrökning handlar också om att värna om individens frihet att slippa bli utsatt för andra människors tobaksrökning – så kallad passiv rökning. I äldre flerbostadshus är det fortfarande tillåtet att röka i allmänna utrymmen om inte var och en av hyresgästerna undertecknar ett nytt kontrakt där rökförbud ingår. anser att regeringen bör se över hur det kan bli enklare att införa rökförbud i allmänna utrymmen i flerbostadshus, och hur de rökförbud som kan införas i flerbostadshus får ett bättre lagstöd. Stärkta incitament för låga gränsvärden av tillsatt socker i läsk Ohälsa relaterat till överkonsumtion av socker är ett problem som måste tas på allvar. För att komma till rätta med ohälsa anser att det bland annat krävs utbildning, upplysning och konsumentmakt, i kombination med ansvarstagande producenter och återförsäljare. Att lägga en skatt som hamnar på individen är inte rätt väg att gå. Det finns dock andra vägar att utforska för att minska sockerinnehållet i konsumentprodukter. I exempelvis finns en skatt på producenten som denne får betala där läsk innehåller med än socker per liter. Något som fått till följd att läsk i har betydligt lägre halt av socker än den svenska. Mot denna bakgrund anser att regeringen bör se över hur ett producentinriktat avgiftssystem kan utformas i syfte att stärka incitamenten för låga gränsvärden av tillsatt socker i sockersötad dryck. Systematisk satsning på natur och kultur inom vård och omsorg Kultur och folkbildning är nycklar till en bättre folkhälsa. När en människa tar steget från passivitet till aktivitet, från stillasittande till rörelse, från ensamhet till social gemenskap då händer något positivt. Det egna skapandet kan ge identitet och mening och därmed medverka till bättre hälsa. Forskning har visat att folk som ofta går på bio, teater, konserter, konstgallerier, museer, fotbollsmatcher, eller idrottstävlingar har ökade chanser att leva ett längre och förmodligen lyckligare liv. Det har funnits många exempel på hur kulturen på flera håll har varit ett stärkande inslag under coronapandemin med bland annat dans och sång som framförts utanför äldreboenden. Mycket bra verksamhet finns men en förstärkning av kunskaper för de som arbetar inom områdena, ett kulturlyft för vård- och omsorgspersonal, skulle ge än mer utbyte . Med kunnig personal kan de kulturaktiviteter som ordnas bli tillgängliga för fler och bättre anpassade efter de deltagandes behov. Med möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling kan kunskap förstärkas och engagemang och verksamhet upprätthållas. Kultur kan ge ett värdefullt bidrag till både läkningsprocessen och livskvaliteten hos vårdtagarna. Även rehabilitering med naturupplevelser är värdefullt. Kultur behöver vara en del i folkhälsoarbetet. Det gynnar främst den enskilda människan men också samhället. Satsningar på kultur inom vård och omsorg bör uppmuntras och stödjas och metoder inom rehabilitering med natur- och kulturupplevelser främjas. anser mot denna bakgrund att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd om evidensbaserade metoder för kultur- och naturupplevelser i folkhälsoarbete, vård och omsorg. Stärkta preventiva insatser mot HIV är det möjligt att leva ett friskt och smittfritt liv som hiv-positiv även om ingen bot eller vaccinering finns. Enligt är hiv en kronisk infektion. Vid välinställd behandling är virusnivåerna i blodet omätbara och risken för hiv-överföring vid samlag mycket låg. Trots detta finns stigma runt hiv och de som lever med viruset kvar i det svenska samhället. Därför behövs en översyn av smittskyddslagen med analys av om den fyller sitt ändamål när det gäller informationsplikten. Utgångspunkten måste vara att ska ha ett hiv-smittskyddsarbete i världsklass och att varje människa har rätt att bemötas med respekt, värdighet och rättssäkerhet. var en del av den riksdagsmajoritet som 2019 tillkännagav att regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn. Tyvärr har inte regeringen följt upp beslut, trots tydliga bedömningar från och ett fastställande i av en friande dom i ett mål där en person med välinställd hiv-behandling hade åtalats för framkallande av fara för annan. förväntar att regeringen skyndsamt återkommer till med ett initiativ i enlighet med beslut. Enligt krävs ett flertal insatser för att säkerställa jämlik sexuell hälsa för män som har sex med män. Regionernas gemensamma råd för införande av nya läkemedel, , rekommenderar regionerna att använda så kallad pre-expositionsprofylax (PrEP), förebyggande behandling, hos personer med hög risk att smittas med hiv. Det är viktigt att regionerna får de resurser som behövs för att de som behöver det får möjlighet att testa sig. Så är tyvärr inte fallet . anser att det är viktigt att öka tillgången testning samt rådgivning och förskrivning av PrEP. Regeringen bör ta initiativ som säkerställer detta. Regeringen bör även se över hur tillgången till testning för hiv i regionerna i större utsträckning kan möta de faktiska behoven. En handlingsplan mot spridning av hepatit B och hepatit C Hepatit B och C ska vara eliminerade i världen , enligt mål. tog 2019 fram ett kunskapsunderlag för hur arbetet kan bedrivas i . Myndigheten konstaterar att aktörer i högre grad behöver samverka för att arbetet ska bli effektivt. Vaccination, riskreducerande rådgivning, testning och behandling behöver tillgängliggöras som paketerbjudande och en utbyggnad av mobila så kallade lågtröskelverksamheter rekommenderas. Bland rekommendationerna i kunskapsunderlaget var utveckling av en nationell uppföljningsplan för hepatit B- och C-arbetet i syfte att skapa förutsättningar för en hållbar uppföljning av utvecklingen . Detta inkluderar att effektivisera datainsamlingen mellan aktörer, harmonisera indikatorer utifrån svenska förhållanden och stärka kvaliteten på inrapporterade data. Regeringen bör mot denna bakgrund ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en nationell uppföljningsplan för hepatit B- och C-arbetet i enlighet med rekommendation. Allt fler lever allt längre i , vilket är en enastående utveckling – seniorers livserfarenhet, kompetens och engagemang är en stor tillgång för hela samhället. är över två miljoner svenskar eller äldre. Med ett längre liv ökar behovet av såväl generell hälsovård som specifik hälsovård kopplad till åldrandet. Folkhälsoarbetet behöver förbättras så att de äldres perspektiv tas tillvara. Vi vet att hälsofrämjande och förebyggande insatser har positiva effekter på hälsan och livskvaliteten hos äldre personer. Det är med andra ord aldrig för sent! har ett av världens bästa system för mödravård och ett nationellt barnhälsovårdsprogram, baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet och med fantastiska resultat. Kunskapsläget är omfattande kring vilka åtgärder som främjar äldres hälsa, men här begränsas dock resultaten av att vi nationellt saknar samordning. Därför menar att behöver ett nationellt program för äldres hälsa med förebyggande insatser i fem punkter: Återkommande hälsosamtal, ett kostnadsfritt vaccinationsprogram, fysisk aktivitet, förebyggande insatser mot våld och övergrepp samt en åldersvänlig utformning av lokalsamhället. vill att alla personer som är eller äldre ska erbjudas återkommande hälsosamtal med distriktssköterska som utmynnar i en hälsoplan. I erbjuder alla kommuner två hembesök till dem som är eller äldre. Avsikten är att tidigt kunna fånga behov av stöd och bistånd vid fysiska eller psykiska åkommor. Samtalet bör innehålla samtal om livsstil och förebygga fallskador och hälsohot i den fysiska miljön. En viktig del i det förebyggande arbetet är de vaccinationer som rekommenderas till personer som är . De utgör en byggsten i ett handlingsprogram. För att nå ut till så många som möjligt bör alla personer som är eller äldre erbjudas kostnadsfria vaccinationer av regionerna. Fysisk aktivitet för alla Personer som är bör stimuleras till att delta i fysiska aktiviteter utifrån individuella behov och intressen, för att minska risker för levnadsvanerelaterade sjukdomar, depression, sömnsvårigheter, psykisk ohälsa. Aktivitet ger snabbare rehabilitering efter en sjukdomsperiod och kan även förebygga många av de höftfrakturer och fallolyckor som drabbar tusentals äldre personer. Kultur-, natur- och sociala upplevelser kan ingå i systematiska rehabiliteringsinsatser för äldre och även ha förebyggande effekter mot demenssjukdomar. Fysisk träning med fokus på förbättrad balans är den enda åtgärden som har vetenskapligt stöd för minskad fallrisk och färre frakturer. Det visar en rapport från , . Rapporten visar att risken för fall kan minskas genom individuellt anpassad vård med flera olika åtgärder som anpassning av hemmet, genomgång av läkemedel och fysisk träning. I drabbas cirka 17 000 äldre av höftfrakturer och minst 1 500 dör till följd av fallolyckor. Det är därmed den i särklass vanligaste typen av olycksfall. Fysisk aktivitet måste således bli en större del av den förebyggande vård som riktas till seniorer. vill därför, som en led i att utveckla ett förebyggande hälsovårdsprogram för äldre, se tydliga främjande åtgärder för att möjliggöra riktade insatser där fler seniorer får fysisk aktivitet utskrivet på recept. Förebygga våld och övergrepp mot äldre Förebyggande insatser för att förhindra våld och övergrepp på äldre personer behöver vara en viktig del av ett handlingsprogram. Våld mot äldre personer bedöms vara ett folkhälsoproblem. En rapport från , Brå, anger att var femte kvinna undviker att gå ut sena kvällar på grund av en känsla av otrygghet. Även äldre personer är utsatta för våld i nära relation. anser att regeringen i samråd med SKR och relevanta myndigheter bör se över hur den kommunala hälso- och sjukvården kan stärka det förebyggande arbetet mot våld och övergrepp mot äldre. Åldersgruppen växer särskilt kraftig. beräknas antalet 85-åringar och äldre fördubblas jämfört med . Det är en fantastisk utveckling, men innebär stora utmaningar kring bostäder och transporter, stadsplanering, hälso- och sjukvård och omsorg. Vi behöver skapa samhällen som är goda att åldras i, där vi kan uppleva livskvalitet långt upp . Kommuner, regioner och statliga myndigheter behöver förstå äldres behov för trygghet, rörlighet och delaktighet. Lokalsamhället där den äldre lever måste vara en miljö som är god att åldras i och som präglas av social gemenskap, aktivitet och trygghet. Här finns det mycket att lära av civilsamhället, av näringslivet – och av kommuner som jobbar målinriktad med åldersvänlig utveckling och äldres medverkan. skapade WHO ett internationellt nätverk för åldersvänliga städer. Nätverket består av över 1 000 städer och cirka 50 länder. Medlemmarna arbetar för att förbättra fysiska och sociala miljöer för att de ska bli bättre platser att åldras och bli gammal på. Genom nätverket kan städer runtom i världen utbyta erfarenheter och lära av varandra. är kommunerna anslutna till . Det är viktigt att alla kommuner i hela landet, inte minst kommuner med en stor och växande andel äldre i befolkningen, har jämlika förutsättningar för att utveckla åldersvänliga lokalsamhällen. anser att regeringen bör överväga att ge lämplig myndighet i uppdrag att se över kommunernas förutsättningar för detta och hur förutsättningarna kan stärkas. Stärkta insatser mot otrygghet och ofrivillig ensamhet ska vara ett åldersvänligt land där var och en ska kunna leva hela livet och känna trygghet inför ålderdomen. vill att regeringen ser över hur lagstiftning och nationella kunskapsstöd kan säkerställa ett bättre och jämlikt stöd för personer som inte behöver omfattande vårdinsatser, men upplever otrygghet och ofrivillig ensamhet i sitt hem. Vi anser att den som önskar att flytta till en mer tillgänglig bostad i en tryggare miljö ska i så stor utsträckning som möjligt få göra det. Bostäder för äldre bör kunna planeras för ökad social samvaro. Olika typer av kollektivboenden med gemensamhetsytor är ett exempel på en sådan lösning. Civilsamhället är en viktig samarbetspartner för att alla äldre ska få möjlighet att delta i aktiviteter utifrån individuella behov och intressen. Kultur-, natur- och sociala upplevelser kan ingå i systematiska rehabiliteringsinsatser och även ha förebyggande effekter mot bland annat demenssjukdomar. Möjligheten till social gemenskap är också avgörande för att motverka ofrivillig ensamhet. Statistik visar att högst antal suicid per 100 000 invånare finns bland män som är . Det är alarmerande och visar att vi som samhälle inte gör tillräckligt för att stödja och inkludera äldre som inte har fysiska omvårdnadsbehov. För är det därför viktigt att prioritera resurser till forskning om äldres livskvalitet, om äldres folkhälsa i allmänhet och om effekter av olika insatser riktade mot äldre. Aphram (C)