mot · H8023910 · 2021-03-31 00:00:00 — bör inom EU verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Däremot finns det även juridiska instrument som är direkt skadliga för klimatet och miljön. Med hänvisning till energistadgefördragets (ECT) investerarskydd kan multinationella bolag stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet. Exempelvis har bolaget hotat med en miljardstämning mot för att riksdag röstat igenom ett förbud mot uranbrytning. År av miljö- och klimatarbete kan spolieras eller få en väldigt hög prislapp om bolagen vinner. Stater kan inte omvänt stämma bolagen med stöd av investerarskyddet. Bolagen har allt att vinna, staterna allt att förlora. Enligt en granskning av Investigate Europe skyddar energistadgefördraget fossila investeringar såsom kolkraftverk, oljeledningar och gasterminaler till ett värde av . Just nu pågår en process inom ECT för att förändra eller helt ta bort investerarskyddet där länder inom EU spelar en viktig roll. har tidigare lämnat en rekommendation att upphäva investerarskydden inom ECT. bör verka för att investerarskyddet tas bort inom energistadgefördraget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. respekterar den nationella suveräniteten, dvs. varje land måste självt bestämma om det vill bli kandidatland för EU-medlemskap. Vi understryker vikten av att befolkningen i varje enskilt land tillfrågas om detta. Och beslut om att ansluta landet till EU bör absolut föregås av en folkomröstning. anser att det är avgörande att länderna är demokratiska och fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna. Självklart måste också kraven på en fungerande rättsstat vara helt uppfyllda. har riktat kritik mot EU:s krav på stora ekonomiska marknadsliberala förändringar i kandidatländerna. Ekonomiska reformer måste genomföras i en takt och på ett sätt som inte försvårar folkens levnadsvillkor genom exempelvis ökad arbetslöshet och social utslagning. ställer sig även kritiskt till EU:s krav på att ländernas utrikespolitik ska ändras så att den helt stämmer överens med EU:s positiva inställning till exempelvis Nato och en fortsatt militarisering av EU. När frågorna om kandidatländerna rapporteras i understryker alltid frågorna om demokrati, mänskliga rättigheter, fungerande rättsstat och grundläggande sociala villkor för befolkningen. Vi understryker också att beslutet om medlemskap måste vara befolkningens eget i det aktuella landet. Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Genom en konstitutionsändring har ännu mer makt samlats hos Erdoğan och ett återinförande av dödsstraffet diskuteras. Tusentals människor riskerar att bli arresterade och åtalade för vad de publicerar i sociala medier, ca 100 journalister har blivit frihetsberövade eller avtjänar domar för terroristbrott på grund av sitt journalistiska arbete, fängslades över 45 kvinnorättsaktivister och nästan alla medier ägs av företag nära Erdoğan som undviker att kritiskt granska regimen. Även den politiska oppositionen har satts under förtryck. 19 borgmästare har blivit frihetsberövade och många fler än så avsatta. Det handlar framför allt om städer i östra och borgmästare som tillhör eller dess systerparti . Gripanden av politiska företrädare för har nått hisnande höjder. Bara , , greps 82 personer tillhörande HDP på fabricerade grunder. Dessutom fick två parlamentariker för HDP sina platser i parlamentet upphävda, varav en, , dömdes till fängelse . har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare. EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det skamliga avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . Avtalet innebär också stort ekonomiskt stöd till på ca . blev problemen med avtalet alltmer uppenbara. När den turkiska regimen hotade att skicka samtliga landets flyktingar till gränsen mot reagerade EU genom att till varje pris försöka hålla människor på flykt borta från . EU:s kritik mot är fortfarande försiktig och flyktingarna hamnar i kläm i stormaktsspelet mellan och . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . Regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är det uppenbart att inte uppfyller de krav på demokratiska och mänskliga rättigheter som ställs på de länder som vill bli medlemmar i . Regeringen bör därför verka för att förhandlingarna med om ett medlemskap ska frysas och att alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. utgör ett säkerhetspolitiskt hot – först och främst mot alla människor i som motsätter sig styret i Kreml eller som inte passar i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, urfolksföreträdare, miljörörelser, kvinnorörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – , , och länderna i . präglas den europeiska säkerhetspolitiska debatten av en överdriven rädsla för militära angrepp från . Av dessa anledningar bör det mellanfolkliga samarbetet mellan och utökas; vi behöver en motvikt till aggression och upprustning. har motionerat om att bör spela en aktivare roll i syfte att skapa ett ökat samarbete runt och att bör få ett särskilt uppdrag att arbeta för att främja en säkerhetsgemenskap och en demokratisk utveckling i . Vi har även påpekat behovet av att sanktionerna mot med anledning av annekteringen av kompletteras med ett ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i och samt att det svenska stödet till den ryska demokratirörelsen bör utökas. Regeringen bör inom EU verka för ett ökat mellanfolkligt utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och samt utöka stödet till den ryska demokratirörelsen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. politik gentemot utvecklas i motionen (mot. 2019/20:3357). 10 EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är motståndare till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Kravet på konsensus leder till att EU ofta hindras från att ta progressiva positioner i viktiga frågor, t.ex. att försvara aborträtten och stärka satsningar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Det leder också ofta till att EU agerar långsamt och vagt, med urvattnade skrivningar. var långa blockering av sanktioner mot regimen i det tydligaste exemplet. Det betyder inte att vi vill gå mot en ordning där majoritetsbeslut gäller. Med en sådan ordning skulle risken för att utrikespolitiken kapas av de reaktionära och rasistiska krafterna i öka. vill i stället att utrikespolitiken återgår till att bli en helt nationell kompetens. Vi värnar den svenska alliansfriheten. Vi är helt emot militariseringen av EU; inga EU-pengar ska gå till upprustning. Kommissionen och regeringen har föreslagit att kvalificerad majoritet som beslutsform i ökad grad ska användas i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Regeringens underlag för förändringen är otillräckligt för att bedöma konsekvenserna för svensk utrikespolitik. Det är otydligt vilka konsekvenser en förändring skulle få ur ett konstitutionellt perspektiv. Det är också mycket otydligt vilka delar regeringen anser ska omfattas av förändringen. Utrikespolitiken måste också bli mer konsekvent. behandlas lika fall olika beroende på vilka länder det handlar om. Ekonomiska och politiska relationer har större betydelse än respekten för mänskliga rättigheter och folkrätten. De tydligaste exemplen utgörs av EU:s relationer med och . som sanktioner, med rätta, införts mot efter annekteringen av har både och kunnat fortsätta sina ockupationer utan sanktioner, och i stället har de belönats med fördelaktiga handelsavtal. Regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara ett sådant land. För att nå dit krävs att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi måste också agera i samma anda inom EU. har i ett flertal motioner klargjort sin position när det gäller den svenska vapenexporten och behovet av ett förbud mot export av vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. vill vi avveckla den svenska vapenexporten helt. politik om vapenexport utvecklas i motionen med anledning av skrivelse 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (mot. 2019/20:3600). Även på EU-nivå måste vi sträva mot ett regelverk som förbjuder export av krigsmateriel till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. Regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud av export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. inledde en militärallians under ledning av flyganfall mot huthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i har skapat världens värsta humanitära katastrof. Omkring 24,3 miljoner människor behöver humanitärt stöd, varav 12,3 miljoner är barn och 14,3 miljoner är i akut behov. Dessutom befinner sig fler än 3 miljoner på flykt i landet. är en av världens största vapenköpare. var landet den största vapenimportören i världen enligt fredsforskningsinstitutet . kom av de vapen importerade från just EU. Av de tio största exportörerna av vapen globalt sett är fyra medlemmar i . har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den saudiskledda koalition som krigar i . menar att exporten av vapen till exempelvis strider mot EU:s egna regler. Parlamentet har betonat vikten av att medlemsländer antar ett vapenembargo. , , , , , och följer resolution att inte sälja vapen eller militärutrustning till den saudiskledda koalitionen. delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör agera i enlighet med rekommendation. ska verka för att både ensamt och inom EU införa ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. angrep det kurdiskdominerade området Rojava i nordöstra . EU fördömde då, på svenskt initiativ, angrepp. var inte EU-länderna beredda att gå så långt i åtgärderna mot som den svenska och regeringen ville. I stället för ett vapenembargo mot enades EU-länderna om att rekommendera länderna att se över sin militära export. Ett par EU-länder, inklusive , stoppade därför vapenexporten till medan andra länder fortsatte med sin export. militära aktioner pågår fortfarande i , numera framför allt i . Det finns även risk att konflikter mellan och kurder eskalerar, både i och i , som kurderna själva fortsatt ingår i strider mot och Daish för att bekämpa terrorism. bör därför verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Företag ska aldrig ställas över demokratin. Därför vill stoppa den förskjutning av makt från folket till storföretag som många av dagens internationella handelsavtal i praktiken innebär. Det är helt orimligt att viktiga politiska beslut som påverkar vårt klimat, vår ekonomi och vår välfärd avhandlas utan demokratisk insyn och därefter inte kan påverkas. vill ha rättvisa handelsavtal där företag aldrig kan stämma stater för demokratiskt fattade politiska beslut. Regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska EU-handelsavtal tecknas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill att EU för en feministisk handelspolitik som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader i inkomst, levnadsvillkor m.m. mellan könen världen över och förbättrar kvinnors villkor. Regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ökade globala närvaro påverkar även EU:s handelspolitik. Det ser vi exempelvis genom hur europeiska företag kommer i kontakt med den kinesiska staten och dess försök att kontrollera och utöva makt över företagen. Det gäller inte minst bojkotten av H & M, efter att kritik riktats mot förtryck av uigurerna i området Xinjiang där en del av den bomull H & M använder kommer ifrån. bör stödja de företag som följer konventioner; ska inte straffa H & M för att de värnar om uigurernas mänskliga rättigheter. ska och medlemsländer nu ratificera ett investeringsavtal med . anser att bör vara kritiskt till denna typ av frihandelsavtal. Regeringen ska verka för att EU pausar ratificeringen av investeringsavtalet med . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU är även i slutförhandlingarna om tillsammans med ett antal länder i . Civilsamhällesorganisationer och sociala rörelser i de länderna har starkt kritiserat avtalets förvärrande av miljöförstöring och klimatkrisen, parallellt med att det riskerar att öka brott mot de mänskliga rättigheterna. Avtalet riskerar även att gynna storföretag på småbrukares bekostnad, både i och i EU, vilket kommer att leda till ytterligare försämring av lokal matproduktion. Särskilt utsatta är arbetares, kvinnors och urfolks rättigheter. Det kommer att bli av stor vikt att och EU använder detta handelsavtal för att ställa krav på exempelvis klimatåtagande. anser att inte ska ingå i internationella handelsavtal vars effekt förvärrar klimatkrisen och bryter mot de mänskliga rättigheterna. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många fattiga länders största handelspartner. Trots att är världens fjärde största biståndsgivare och kanaliserar av den nationella biståndsbudgeten genom EU lyser unionen med sin frånvaro i den svenska biståndsdebatten. Concord Europe är en plattform för europeiska biståndsorganisationer. De beskriver utvecklingen inom EU:s bistånd i den årliga Aid . rapport visar att EU:s bistånd missar målen eftersom det styrs av egenintressen i stället för mottagarländernas intressen. Det är framför allt säkerhets- och migrationspolitiska intressen som prioriteras framför stöd till de som lever i de mest fattigdomsdrabbade länderna. Detta hindrar långsiktigt hållbar utveckling. satte FN målet att av givarländernas BNI ska gå till bistånd. EU:s målsättning att nå 0,7-procentsmålet till 2015 har reviderats till ett kollektivt åtagande om att nå för Agenda 2030, dock med förbehållet att de äldre medlemsstaterna får ta hänsyn till budgetära omständigheter och att de nyare endast måste sträva mot målet av BNI. EU ska dessutom till 2025 uppnå målet om att 0,15–0,av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna samt uppnå målet om till 2030. föll den andel av vad EU:s medlemsstater avsätter till bistånd, som enligt Concord låg på av BNI . Redan innan covid-19-pandemin låg biståndet på lägre nivåer än vad som skulle krävas för att klara målen i Agenda . har läget i världen försämrats enormt. Exempelvis förvärrades hunger, undernäring och barnadödlighet, vilket gjorde till det första när fattigdomen ökade globalt. I en sådan kontext ska inte EU:s biståndsbudget eller krav på medlemsländers utvecklingsbistånd minskas eller ligga kvar på samma låga nivåer. anser att dagens målsättningar är för lågt ställda och att EU bör följa FN:s uppsatta mål. bör verka för att alla EU-länder ska ge av BNI i utvecklingsbistånd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. När det gäller de minst utvecklade länderna nådde EU endast till av BNI. bör verka för att alla EU-länder ger av BNI till de minst utvecklade länderna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU:s biståndsbudget framåt har beslutats att bli . I och med att budgeten har varit kraftigt försenad har viktiga biståndsprogram inte kunnat komma till stånd , utan beräknas först vara klara . Det betyder att betydande biståndsmedel inte har nått ut i program . Att detta sker som en global pandemi när fattigdomen i världen ständigt ökar har fått, och kommer fortsättningsvis att få, grava konsekvenser. Vaga skrivningar när biståndsbudgeten förs in i riskerar också att medlemsstater kan villkora bistånd i restriktiva migrationspolitiska syften. Dessutom allokeras bistånd till specifika program som är relaterade till covid-19, vilket gör att det traditionella biståndet får en ännu mindre andel av det redan låga biståndet. bör verka för att EU:s biståndsprogram ska bli klara och träda i kraft möjligt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU:s oförmåga att nå upp till de uppsatta målen, dess sätt att skjuta dem och se ut att missa dem med stor marginal är mycket oroväckande. I en global pandemi där behoven av verkligt bistånd är större är detta agerande av världens rikaste världsdel ett svek. syn på EU:s utvecklingspolitik utvecklas i motionen En svensk utvecklingspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling (mot. 2018/19:757). menar att en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik är avgörande för handlingsfrihet även . Vi vill att främst ska inrikta sin internationella säkerhetspolitik på fredliga lösningar och på att förebygga kriser snarare än att förespråka militära lösningar. EU är långt ifrån att vara det s.k. fredsprojekt som det så ofta misstas för att vara. Starka krafter inom EU arbetar för att militarisera unionen. Federalistiska strömningar arbetar aktivt för ett militariserat , och det europeiska militärindustriella komplexet ser sin chans att göra stora pengar på vapen och militärutrustning. har tidigare intagit en förhållandevis skeptisk hållning till en sådan utveckling. Att säga ja till EU:s försvarsbygge innebär också att ställer sig på samma militära sida som de gamla stora kolonialmakterna i . Den säkerhet som ska byggas med EU och en allt hårdare hoptvinning med Nato består av en hårt uppskruvad retorik och allt intensivare militärövningar och upprustningsprogram – och inte minst en ständigt ökande spänningsnivå. menar att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Vi är emot en gemensam säkerhets- och försvarspolitik för EU och det permanenta strukturerade samarbetet Pesco. I stället bör EU prioritera en roll som förtroendeskapare och fredsbyggare i . Regeringen bör återkomma med förslag om att ska lämna Pesco. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. politik gällande internationella försvarssamarbeten inom EU, Nato, FN och bilaterala samarbeten utvecklas i motionen med anledning av skrivelse 2020/21:56 Internationella försvarssamarbeten (mot. 2020/21:3814). ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. Redan genom processen som ledde till att staten utropades skapades grogrunden för dagens konflikt genom att hundratusentals palestinier fördrevs från sina hem. Sedan sexdagarskriget har ockuperat och blockerat , och östra i strid med folkrätten. Konflikten mellan och är inte en konflikt mellan jämlika parter. är en av världens största krigsmakter vars militärapparat understöds av , och landet har ett större ansvar enligt folkrätten i egenskap av ockupationsmakt. är det viktigt att understryka att folkrättens regelverk, bl.a. förbudet mot attacker mot civila, omfattar samtliga parter. ockupation ursäktar inte på något sätt raketbeskjutning mot , attacker på civila israeliska mål eller att palestinska grupper begår brott mot de mänskliga rättigheterna på de palestinska områdena. övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, folkrätten och det palestinska folket inte bara fortsätter utan blir dessutom allt grövre. Blockaden av fortskrider, och byggnationen av den mur som har fördömts av FN fortsätter. Antalet illegala bosättningar på ockuperad mark fortsätter att växa, och fördrivningen av palestinier från östra ökar. fortsätter att arrestera, fängsla, tortera och i vissa fall döda dem som står upp mot ockupationen. Ingen fred tycks vara i sikte, och så länge vägrar att respektera palestiniernas mest grundläggande mänskliga rättigheter kommer det inte att vara möjligt att uppnå fred. Genom sina konsekventa brott mot folkrätten framstår som genuint ointresserat av att upphäva den ockupation av palestinsk mark som pågått – upphävning av ockupationen är nyckeln till en varaktig fred i . anser att måste dra sig tillbaka från ockuperat område, att bosättningarna måste utrymmas och att en fri och demokratisk palestinsk stat bör upprättas inom 1967 års gränser. utgångspunkt är folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna. Därför har vi uppmärksammat och fördömt grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna både i och utanför . Vi har inte tvekat att ta avstånd från de brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna som begåtts av palestinska grupper. ser att kan spela en avgörande roll både för en framtida freds- och försoningsprocess och för försöken att bygga en palestinsk statsbildning . Vi välkomnar därför att erkänt . erkännande och avtal om utvecklingssamarbete har tänt ett hopp hos det palestinska folket, men det har också väckt förväntningar om ett mer aktivt . ockupation av hade inte varit möjlig utan EU:s förmånliga handelsavtal med eller utan militära bistånd till landet. Att Europeiska unionen år ”betonar vikten av att gränserna till öppnas” och riktar kritik mot delar av politik förändrar tyvärr inte situationen för palestinierna. har kunnat ignorera EU:s kritik utan att det fått några konsekvenser. En förutsättning för att och EU:s uttalanden ska göra skillnad är att man också är beredd att sätta tyngd bakom sitt budskap. Samarbetet mellan och är omfattande och ger EU en möjlighet att sätta press på att respektera folkrätten. mellan och är t.ex. villkorat med respekt för de mänskliga rättigheterna. EU:s associationsavtal med innefattar förmånliga handelsavtal som ger det israeliska näringslivet stora ekonomiska fördelar. På så vis bidrar EU till att stärka den ekonomiska basen för ockupationspolitiken. bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att strypa vapentillförseln är ett effektivt verktyg för att sätta press på alla parter. förekommer ingen vapenexport från EU till de palestinska parterna, men flera EU-medlemmar exporterar vapen till . All vapenexport från EU-länderna till måste upphöra. bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. framgångar inom vaccination mot covid-19 har varit världsledande bland dess egen befolkning och bosättarna i palestinska områden. Däremot har palestinier inte åtnjutit någon av dessa framgångar.