mot · H9022539 · 2021-10-01 00:00:00 — Finansiering inom bostads- och fastighetsområdet Höjd övre gräns för bostadsbidrag Sänkt skatt vid andrahandsuthyrning ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för höjd övre gräns för bostadsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ytterligare möjligheter för finansiering av bostadsköp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna till en bolånemodell för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ytterligare sänkt fastighetsavgift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till införande av skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ett kontinuerligt underhåll för fastigheter där ett rotavdrag bör ingå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten till utökad gräns för det möjliga skattebefriade beloppet för uthyrning av hela eller delar av en bostad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obebyggd tomtmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till införande av rotavdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. En ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiella möjligheter för fler byggbolag att anta byggprojekt, ska hjälpa till att minska byggkostnaderna. Därmed kan boendekostnaderna minskas, vilket är av största vikt för att fler ska kunna efterfråga de bostäder som byggs och skapa förutsättningar för att få till en bättre flyttkedja. Finansiella frågor av vikt är även verka för höjd övre gräns för bostadsbidrag, fler finansiella möjligheter för bostadsfinansiering och att undersöka möjligheter till bolånemodell för unga personer. Vidare en översyn för sänkt fastighetsavgift, införande av skattefria underhållsfonder och eventuellt ROT-avdrag för hyresrätter. Att sänka skatten vid andrahandsuthyrning och att undersöka möjligheter till införande av ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde är andra frågor att överväga. Höjd övre gräns för bostadsbidrag Hyrorna i miljonprogrammens områden har kunnat hållas på en, relativt sätt, låg nivå. Underhållet har dock inte skötts i nödvändig utsträckning, vilket lett till ett omfattande slitage av många fastigheter. Resultatet är att många av dessa bostadsområden har ett behov av omfattande renoveringar, vilket i sin tur leder till nödvändiga hyreshöjningar. har nyproducerade bostäder en hög hyressättning på grund av höga produktionskostnader. För de individer som är i behov av bostadsbidrag och bostadstillägg är det av största vikt att dessa medel, också i praktiken, täcker det faktiska behovet av ekonomiskt stöd utifrån rådande hyresnivå. Därför behövs en översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg så att dessa bättre följer hyressättningen. För att utöka antalet bostäder på bostadsmarknaden behövs fler hyresrätter men även utökade möjligheter för privatpersoner att äga sin egen bostad. Finansieringen av bostäder kan ske på en rad olika sätt och där staten behöver uppmuntra och underlätta till bostadsköp. Ekonomiskt svagare grupper kan ges möjlighet till egen ägd bostad genom att utveckla befintliga modeller på bostadsmarknaden men även via att tillföra nya sätt att finansiera bostäderna. Problemet för många, särskilt för unga, är att de inte är etablerade på arbetsmarknaden. Inkomsterna är osäkra, som det egna kapitalet i början av karriären är litet eller obefintligt. Bostadsbehovet finns men inte den ekonomiska förmågan. Negativt är krav på kontantinsats på av bostadens pris, amorteringskrav på lån som överstiger av bostadens inköpspris, lånetak som kopplas till inkomsten, en ränteberäkning som utgår från en sjuprocentig ränta. Det sätter stopp för möjligheten för de flesta ungdomar och andra svaga grupper, att ta sig in på bostadsmarknaden. För att långsiktigt skapa bättre förutsättningar att äga sin bostad behövs flera åtgärder. Flera förslag har lyfts i debatten som är värda att utreda närmare. En översyn av bolånetaket för de mindre kapitalkrävande bostäderna där den totala utlåningen hos banker kan ges större fokus för att ge mer flexibilitet mot kravet på bolånetak. Det har varit problematiskt för många att komma in på bostadsmarknaden och att ha råd med bostad. Av den anledningen behöver regeringen göra en översyn av flera nya finansiella möjligheter för bostadsfinansiering. Unga vuxna är en grupp som upplever stora svårigheter att kunna ta sig in på bostadsmarknaden. Det behöver därför tas fram nya åtgärder som gör att även unga personer har möjlighet att köpa bostad. Genom detta behöver de inte endast konkurrera om bostäder inom hyresrättsbeståndet. Den negativa effekten som uppstår för gruppen unga vuxna, på grund av svårigheterna att kunna finansiera ett ägt boende, är att allt fler bor kvar hemma. Detta är inte gynnsamt för samhället i stort då det minskar flexibiliteten för delar av arbetskraften, vilket i sin tur skapar onödiga obalanser på arbetsmarknaden. Enligt en rapport finns mer än 25 000 unga vuxna i åldern , som bor kvar hemma, varav av dessa uppger att de skulle vilja flytta till egen bostad, om de hade möjlighet. Skälet till att de fortfarande bor kvar hemma är ofta den allmänna bostadsbristen samt svårigheten att kunna finansiera ett köp av en egen bostad. Många unga hamnar därför ofrivilligt i ett läge där man är beroende av föräldrarnas bostadsort. I många fall är väntetiderna för hyresrättskontrakt långa, framförallt i storstäderna, och gäller både bostadskön för allmännyttan och för de privata bostadsköerna. Det behövs en mångfald av boendeformer som unga kan efterfråga. Kraven på kontantinsats, bolånetak och skärpta amorteringskrav fungerar som en för hög tröskel för många. Många unga personer har på grund av detta inte möjlighet att kunna köpa en bostadsrätt eller ett egnahem. Detta trots att man kanske har en fast anställning med relativt god lön. Bostadsutvecklare har föreslagit en modell gällande statligt bolån för förstagångsköpare i gruppen 18 till . Detta statliga bolån ska då omfatta maximalt av bostadens marknadsvärde, med ett tak på . Låntagaren ska stå för av kontantinsatsen och lånet ska vara amorteringsfritt . Banker ska precis liksom tidigare kunna bevilja lån på av marknadsvärdet. Detta förslag skulle ge fler, inom gruppen unga vuxna, möjlighet att på riktigt kunna komma in på bostadsmarknaden för bostadsrätter och egnahem. En bolånemodell är under utredning. Det återstår att se när konkret förslag från regeringen läggs fram och vad det i så fall utgörs av. Att betala en hög avgift för ett boende man äger kan göra människor med svag ekonomi sårbara, eller i värsta fall bostadslösa. Fastighetsavgiften på småhus, som används som permanentbostad, är därför begränsad för så kallat utsatta grupper. Pensionärer, som vid ingången av året har fyllt , eller personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning räknas alla som ekonomiskt utsatta. Taket för hur mycket en individ ska behöva betala i fastighetsavgift är därför begränsat till maximalt av inkomsten (2008:826). Som mest kan avgiften reduceras till ett, utifrån prisbasbeloppet, indexerat spärrbelopp. ser positivt på denna begränsningsregel av fastighetsavgiften. Möjligheten bör ses över för att ytterligare sänka nivån för hur mycket fastighetsavgiften, utifrån individens inkomst, maximalt ska kunna uppgå till. Stora delar av främst miljonprogrammens fastighetsbestånd lider av eftersatt underhåll. Principen av att lappa och laga, de mest akuta underhållsproblemen som uppstår, är långsiktigt kostsamt för fastighetsägaren och drabbar de boende i dessa områden. Det eftersatta underhållet på en fastighet kan ha gått så långt att det behöver göras omfattande och grundläggande renoveringar. Utifrån dagens system saknar fastighetsägare möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. Detta gör att incitamenten att ackumulera kapital för underhåll minskar. Detta gäller främst de mer kostsamma och omfattande renoveringarna som verkligen gör skillnad. Skattefria underhållsfonder behöver undersökas för att införas för alla uthyrare av hyresrätter. På så sätt skapas också möjligheten att hålla nere hyrorna på en lägre nivå. Detta eftersom det kapital som beskattas minskar och istället kommer den till del, som hyr ut. Underhållsfonden ska öronmärkas för framtida renoveringar och kan, med avsatta obeskattade medel, påskynda nödvändiga underhåll. Detta bör gälla för både enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. Vinsten blir uteblivna hyreshöjningar för hyresgäster, en bättre standard på tidigare eftersatta hyresfastigheter, nöjdare hyresgäster och en attraktivare hyresmarknad. Hyresrätten är en flexibel boendeform som ger fler människor möjlighet att kunna efterfråga en egen bostad. Detta eftersom det saknas krav på kapitalinsats för hyresbeståndet- vilket gör att mindre resursstarka individer kan komma in på bostadsmarknaden. Hyresrätten bidrar också till en rörligare arbetsmarknad, i och med att det är lättare att hyra än att köpa en bostad. Boendeformen har en nödvändig funktion på bostadsmarknaden, inte minst för unga personer. Hyresrätten fungerar som ett första steg in på bostadsmarknaden för de unga personer som saknar möjlighet att få ekonomisk hjälp av sina föräldrar, alternativt spara ihop till en egen kontantinsats. Boendeformen är särskilt viktig för den svenska arbetsmarknaden exempelvis i regioner med en växande arbetsmarknad och för företag i behov av kompetensförstärkningar. Underhållet, i stora delar av hyresbeståndet, är kraftigt eftersatt. finns ett stort behov av att kunna erbjuda lägenheter med rimliga hyror. Förutsättningarna att verka för ett mer kontinuerligt underhåll av fastigheterna behöver därför ses över, där ett ROT-avdrag bör ingå i översynen. Sänkt skatt vid andrahandsuthyrning I råder det bostadsbrist, det gäller framför allt hyresbostäder i tätorterna. Utbudet av bostäder är inte tillräckligt stort för att möta den ökade efterfrågan. Fler satsningar för att stimulera uthyrning behöver därför ske. Det kan möjliggöras genom att privatpersoner hyr ut sina bostadsrätter eller separata rum i villor alternativt i mindre fastigheter belägna på tomten. Uthyrning av bostäder kan ibland ses som förknippad med någon form av risk för den som äger fastigheten eller lägenheten. Med en högre avkastning från uthyrning blir det i högre grad värt att hyra ut jämfört med upplevd risk. I exempelvis har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att just skattebefria andrahandsuthyrning och således göra det mer ekonomiskt lönsamt. Detta har medverkat till ett stort tillskott av bostäder för framförallt unga personer. vill därför undersöka möjligheten att utöka gränsen för det möjliga skattebefriade beloppet för uthyrning av hela eller delar av en bostad. I bostadsbristens är ett av många problem att det saknas ledig byggbar mark i önskade geografiska lägen. förekommer många obebyggda tomter, vilket orsakar att det byggs mindre än möjligheterna medger. I vissa fall bör en såld fastighet betraktas som spekulationsaffär istället för ren bostadsaffär. Detta gäller när en fastighet, där marken endast utgörs av obebyggd tomtmark, sålts med realisationsvinst men ingen ansökan om bygglov och byggstart har registrerats hos den aktuella kommunen. I dessa enskilda fall behöver reavinstskatten vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar. Detta i syfte att minska omfattningen av spekulation gällande obebyggd tomtmark. Avstyckningar från fastigheter som redan har en byggnad ska dock inte inräknas i förslaget, utan endast de affärer som inleds med ett förvärv av obebyggd tomtmark. ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller bland annat funktionen av att fungera som ett skyltfönster utåt av det svenska kulturarvet i en mer vardaglig kontext. Möjligheten till ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde, behöver ses över. Detta kan fungera som ett incitament till att förbättra standarden på byggnader som annars riskerar att bli i så dåligt skick att de behöver rivas. Alternativt kan dessa byggnader, vid en för sent påbörjad restauration, behöva göras om i grunden och därigenom tappa en del av sin tidstypiska identitet. Genom att fler renoverar byggnader av kulturhistoriskt värde ger vi bättre förutsättningar för att de ska kunna efterlämnas till framtida generationer. Detta är viktigt för att den kulturhistoriska gemenskapen i samhället kan bibehållas och frodas.