mot · H8024042 · 2021-05-05 00:00:00 — De som bygger fossilfria plan ska känna trygghet att det fortsatt finns regionala flygplatser och att det exempelvis går att ladda elplan som tas i drift. En plan för ett fossilfritt inrikesflyg bör skyndsamt tas fram. Säkerställ goda förutsättningar för inrikesflyget till och från Det svenska flyget är ett kretslopp. De regionala flygplatserna är helt beroende av flygningar in mot storstäderna. Därför är frågan om flygets förutsättningar till en nationell angelägenhet. Regeringen har underlåtit att bygga ut och utveckla vid makten. äventyrar regeringen återstarten av inrikesflyget genom att lägga ned . Frågan om och dess framtid är inte ett enskilt ärende, utan beslutet om framtid måste kopplas till en rad beslut rörande utveckling. Initiera en Arlandaförhandling – gör till ledande flygplats, en hubb för jobb och tillväxt är ett nav för tillväxt, handel och jobb i hela . Ett normalt år, när världen inte lamslås av en pandemi, reser mer än 26 miljoner passagerare till och från fördelat på drygt 230 000 starter och landningar. Detta visar hur viktigt det är att skapa goda förutsättningar för långsiktiga utveckling. Behoven av investeringar i och kring är stora. Swedavias långsiktiga prognoser indikerar en utveckling från dagens 26 miljoner till 40 miljoner passagerare . Företagets bedömning är att en tredje parallellbana behöver finnas på plats . Regeringen har dock valt att trycka på pausknappen och har inte ens tillåtit att lägga fram sitt slutbetänkande med olika förslag till förändringar. Regeringens passivitet och interna motsättningar kring frågan om hotar jobb och tillväxt. vill bygga ut flygplatsen till en hubb för jobb och tillväxt med målet att bli ledande. Regeringen bör därför skyndsamt initiera en Arlandaförhandling med samtliga berörda parter för att säkerställa flygplatsens långsiktiga utveckling. Säkerställ infrastrukturen till och från Infrastrukturen till och från är underdimensionerad. Köerna på vägarna till och från flygplatsen, särskilt i rusningstid in och ut från , är ofta långa. anser att en fungerande framtida infrastruktur förutsätter att Östlig förbindelse byggs tillsammans med en utbyggd kollektivtrafik och god tillgänglighet för av- och påstigningsplatser i anslutning till flygplatsen samt parkeringsplatser för taxibilar, privatpersoner och charterbussar. Med en prognostiserad utveckling där dagens 26 miljoner passagerare kommer att öka till 40 miljoner passagerare måste regeringen skyndsamt tillsätta en utredning för att säkerställa en fungerande infrastruktur till och från . En strategi för att samverka kring elflyg i Elflyget kommer, utifrån det vi vet , att kunna köra sträckor uppemot . Det innebär att vissa sträckor kommer att kunna flygas mellan nordiska länder. vill därför se en gemensam elflygstrategi med övriga nordiska länder. Detta stöttar sammantaget utvecklingen av elflygplan och bidrar till att fem länder gemensamt kan bidra till att minska de fossila utsläppen. Sjöfarten är viktig för svenskt näringsliv och klimatomställningen. Båtar har förmåga att frakta stora kvantiteter varor såväl som riktigt stora föremål som exempelvis lyftkranar, maskiner och som i fallet Nya en bro från . Trängseln på våra vatten är väsentligt mycket mindre än på vägar och spår. Sjöfarten är viktig och kommer sannolikt att bli viktigare i vår alltmer globaliserade värld. drygt 50 hamnar är tillsammans med inre vattenvägar en ännu delvis outnyttjad resurs som ger goda möjligheter att avlasta vägnätet och minska de fossila utsläppen. Säkerställ en väl fungerande infrastruktur till och från hamnar Tillgängligheten till och från svenska hamnar är viktig för svensk sjöfart. I en transportkedja till sjöss ansvarar staten för vägar och farleder till sjöss. Hamnar och anslutning till och från dessa är ett kommunalt ansvar. När flera politiska nivåer ska samverka i en gemensam ambition att stärka svensk sjöfart behövs tydliga avtal och väl utbyggda samarbetsformer. Här finns det mycket mer att göra för att säkerställa infrastrukturen till och från svenska hamnar. Regeringen bör därför se över samarbetsrutiner mellan staten och de kommuner som ansvarar för infrastrukturen till och från svenska hamnar. Säkerställ att sjötrafikens olika särregler, avgifter och skatter inte sammantaget försämrar svensk sjöfarts konkurrensvillkor En stärkt konkurrenskraft bidrar till att den svenska sjöfarten kan fortsätta utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. Det är i det sammanhanget mycket viktigt att sjötrafikens olika avgifter och skatter, som exempelvis farledsavgifter, lotsavgifter och stämpelavgift, inte sammantaget innebär konkurrensnackdelar för svensk sjöfart. Regeringen bör göra en översyn av skatter och avgifter med uppdrag att redovisa en sammantagen bedömning av svensk sjöfarts konkurrenskraft i en internationell kontext. Ta fram en plan för att säkerställa järnvägsfärjor Antalet transporterade vagnar på tågfärjorna har sjunkit kraftigt, från 200 000 till knappt 20 000. är det enda rederiet som driver tågfärjetrafiken mellan och . Det finns marknadsmässiga orsaker till denna förändring med bl.a. tillkomsten av . Risken är dock att den svenska järnvägsfärjetrafiken inom en relativt snar framtid helt kommer att upphöra. Detta gör sårbart. Det räcker med en större olycka eller en attack mot för att den svenska godstågstrafiken ska vara helt avskuren från övriga . Detta är oroande utifrån perspektiven näringspolitik och totalförsvar. Regeringen bör därför se över hur svensk godstrafik kan säkerställas även i ett scenario där godstrafiken över tillfälligt stoppats. Säkerställ när båtar ligger i svenska hamnar Koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till klimatmålens uppfyllelse men skapar också nya jobb och exportmöjligheter. Industrin och transportsektorn bör i största möjliga mån dra nytta av svensk hållbar ren el. ställer ökad efterfrågan på el också krav på en utbyggd och driftssäker infrastruktur. Båtar som ligger i hamn med påslagna fossildrivna motorer är dyrt, omodernt och till skada för klimatet. Det finns ingen rimlig anledning att inte alla fartyg som lägger till i svenska hamnar ska drivas av . Regeringen bör skyndsamt tydliggöra regelverket kring detta – att båtar som ligger i hamn med påslagna motorer inte ska släppa ut fossila avgaser – och ta fram en plan för tillgången på i alla svenska hamnar. Förnya flottan av svenska isbrytare Just nu sker stora och viktiga investeringar i industrin i norra . Dessa investeringar lägger grunden för tusentals nya jobb. De nya investeringarna ökar behovet av transporter av både gods och människor. längs behöver förstärkas för att säkerställa godsflöden och arbetspendling. Detta är en del av långsiktiga vision att kunna köra tåg i genom hela . För att klara godstransporterna från norr måste även sjöfarten fungera. Det förutsätter att utvecklingen av hamn blir klar samt att isbrytningen fungerar. vill, som en del av ambitionen att hela ska leva, stärka godstrafiken till sjöss genom förstärkningar av hamnar och förnya den ålderstigna flottan av svenska isbrytare. Det långsiktiga arbetet för att förnya flottan av isbrytare ska in i kommande plan. och genomför ett designprojekt för isbrytare som är klart . avser sedan enligt uppgift att beställa två tre isbrytare. För att få ned kostnaderna bör de förestående upphandlingarna av nya isbrytare ske i nära samarbete med . Alternativ finansiering av infrastruktur bör få i uppgift att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar. Det är i det arbetet centralt att slå fast att alternativa finansieringslösningar endast kan komma i fråga om de medför samma eller högre kostnadseffektivitet jämfört med anslagsfinansiering, inte underminerar hållbarheten i de offentliga finanserna och inte heller medför oplanerade kostnadsökningar på grund av att den samlade kontrollen över kostnaderna för infrastrukturinvesteringar försämras. En plan för att hantera svensk infrastrukturs underhållsskuld Underhållsskulden på svensk järnväg och väg uppgår enligt bedömningar till . Detta drabbar både företagare och pendlare och är naturligtvis inte långsiktigt hållbart. vill ge i uppdrag att ta fram en plan för att successivt arbeta bort underhållsskulden kommande planperiod. Löften ska hållas – den medvetna underfinansieringen inom befintlig plan måste stoppas Innevarande plan med av beslutade infrastrukturprojekt är enligt beräkningar underfinansierad med . Det innebär att en rad politiska beslut och löften riskerar att skjutas alternativt inte alls genomföras. Detta att lova och politiskt besluta om satsningar men inte finansiera är skadligt. beräkningar sker penningvärde medan regeringens proposition i stället räknas penningvärde. Seriösa ekonomiska bedömare uppger att beräknade kostnader bör räknas upp med . Det innebär att regeringen saknar ytterligare medel för att upprätthålla det som man säger sig lova i propositionen, vilket riskerar att späda på den växande underhållsskulden. vill att en plan för att komma i kapp underfinansieringen tas fram. Principen att löften ska hållas och beslutad plan finansieras måste värnas. Återinför 15 procents anslagskredit för alla infrastrukturprojekt Som en konsekvens av ambition att se långsiktighet, ekonomiskt ansvar och helhet mellan trafikslag bör den 15-procentiga anslagskrediten återinföras. Denna innebär bättre möjlighet att planera projekt över budgetår och att undvika onödiga merkostnader i samband med upphandling, projektering och genomförande. Analys förändrade pendlingsbeteenden efter pandemin Framtidens infrastrukturpolitik bör ta sin utgångspunkt i analyser av hur pandemin långsiktigt påverkar vårt sätt att leva och pendla. Vi vet nu att det går bra att förlägga en stor del av den samlade arbetstiden till hemmet. Detta ger bättre förutsättningar att kombinera familjebildning och karriär. Det gynnar jämställdheten långsiktigt och utmanar politiskt vår historiska förståelse avseende planering av pendling och bostadsbyggande. Fler som jobbar mer tid hemma öppnar möjligheter att bo och leva i en mångfald av orter och ha sitt arbete någon annanstans. Vi har länge talat om den digitala revolutionen. är den sannolikt här på allvar och utmanar i bred bemärkelse vår invanda norm kring 40 timmars arbete på en fysisk arbetsplats. Varje modern arbetsgivare bör bejaka digitaliseringens möjligheter. Politikens roll bör vara att uppmuntra och underlätta denna utveckling. Vi människor är beroende av fysiska möten och relationer. Det är varken troligt eller önskvärt med ett samhälle motsvarande det vi just nu upplever där människor arbetar fysiskt isolerade i sina hem. Vi kommer även att behöva fysiska arbetsplatser och möten. Men erfarenheterna av pandemin ifrågasätter det vettiga i att vi alla fysiskt förflyttar oss till en arbetsplats . Om vi utmanar den invanda kommer enkla men viktiga saker att förbättras som att trängseln minskar och tillgången till parkeringsplatser ökar. Detta vinner alla på, även de som inte kan arbeta hemifrån, människor verksamma inom exempelvis transport, industri, vård, skola och omsorg. Om ändras kan kostsamma politiska beslut avseende infrastruktursatsningar komma att revideras. Postcorona är det inte längre en naturlag att antalet pendlare ständigt kommer att öka med krav på fler spår och vägar. Vi kan i stället frigöra resurser att rusta och vårda det vi har, kraftigt bygga ut digitaliseringen över hela landet samt vara världsledande i arbetet med att elektrifiera vägar, flygplatser och hamnar. Postcorona bör därför regeringen initiera en större utredning av pandemins långsiktiga effekter. Se över myndighetsstrukturen inom infrastrukturområdet Inom ramen för den större översynen av infrastrukturens myndighetsstruktur kopplat till upphandling och kostnadsansvar bör också möjligheten att överklaga myndighetsbeslut ses över. Att kunna överklaga ett beslut är viktigt och utgör en grundläggande demokratisk princip. är det viktigt att hitta en balans så att möjligheten att överklaga inte missbrukas. har det till följd av överklagandeproblematik blivit betydligt svårare att genomföra infrastrukturprojekt i vissa kommuner och stadsdelar än i andra. Projekt fördröjs på ett sätt som alltför ofta inte kan anses skäligt. Möjligheten att överklaga bör därför ses över. Till exempel bör kretsen som har rätt att överklaga minska påtagligt. Överklaganden bör avgiftsbeläggas och möjligheten att överklaga begränsas till när förutsättningarna förändrats påtagligt från detaljplanens införande. ska vara världsledande avseende laddinfrastruktur En grundbult i omställningen, för att människor ska våga köpa och köra en elbil, är att det finns en fungerande infrastruktur för publik laddning. Brist på laddningsmöjligheter jämte begränsad räckvidd och höga inköpspriser är tre huvudförklaringar till att folk väljer bort elbil. Det krävs en kraftig utbyggnad av publik laddinfrastruktur för att upprätthålla en fordonsflotta som består av laddbara bilar. satsar i budgeten på ett stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur för lätta och tunga fordon. Målet är att snabbt bygga ett nätverk av laddstationer i hela landet. Det ska vara lika enkelt, eller enklare, att ladda din elbil som att tanka din bensin- eller dieselbil. ska vara världsledande i utbyggnaden av laddinfrastruktur. Tydliga mål för avseende utbyggnaden av laddinfrastruktur För att nå målet att ska vara klimatneutralt krävs ytterligare insatser. Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. Därför är det angeläget att vidta åtgärder för att närma oss ambitiösa etappmål för transportsektorn: Växthusgasutsläppen från inrikes transporter, exklusive flyg, ska minska jämfört med utsläppsnivån . Fler insatser måste komma till för att nå långsiktiga klimat- och energimål. vill minska transporternas klimatpåverkan genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, öka andelen förnybara drivmedel, ha en hög klimatprestanda för såväl fordon som drivmedel samt effektivare transporter. Det kommer att behövas en kraftigt utbyggd laddinfrastruktur i form av laddstationer i städerna och laddinfrastruktur längs med svenska vägar. Prognoser tyder på att det i kommer att finnas omkring 2,5 miljoner laddbara fordon 2030. Vi står med andra ord inför ett enormt teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna. vill ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin bör lyfta politiska prioriteringar för en trygg elförsörjning, tillräcklig kapacitet i elnäten och smarta lösningar för att elektrifiera transporter och minska utsläppen. Regeringen tillsatte 2020 en med bred kompetens. Detta är något som länge krävt och som vi välkomnar. Det räcker dock inte med att avvakta gruppens slutrapport, utan parallellt måste regeringen, för att inte tappa tid, tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå tydliga mål för en strategisk elektrifiering av vägar. Inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen Samhällets resurser ska användas på bästa sätt. Produktiviteten ska öka, forskning och innovation ska på ett tydligare sätt inkluderas och arbetet med att fasa ut fossila bränslen intensifieras. spelar en viktig roll i detta arbete. Exempelvis kan bistå anläggningsbranschen, inte minst under upphandlingsfasen, så att den i högre grad beaktar infrastrukturinvesteringars livscykelkostnader genom att ta hänsyn till såväl miljö som investerings- som underhållskostnader. Syftet är en kostnadseffektiv och klimatsmart användning av våra gemensamma skattemedel. Det är viktigt att kontinuerligt analyserar sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra nya tillvägagångssätt avseende att bygga och underhålla vår gemensamma infrastruktur. ska ligga i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. bör få i uppdrag att kartlägga möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen. Detta ska ske på ett transportslagsneutralt tillvägagångssätt. Utvärdera och modernisera infrastrukturlagstiftningen Regelverken för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplexa och svåröverskådliga. Dessa har ofta tillkommit vid olika tider och med olika syften. Fysiska, tekniska och marknadsmässiga förutsättningar förändras . Lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör därför utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten av investeringar. Inför nationella mål om punktlighet kopplat till ekonomiska incitament att hålla dessa saknar nationella mål avseende punktlighet för tåg. För att öka drivkrafterna för en tågtrafik som såväl pendlare som företag kan lita på behövs mål som kopplar till ekonomiska incitament om de inte uppfylls. Det ska löna sig att göra rätt och kosta för leverantörer och företag att missköta underhåll av såväl egna fordon som spår. ska aktivt arbeta inom EU för harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur behöver intensifiera sitt arbete inom EU för att harmonisera elektrifieringen av infrastrukturen inom hela unionen. Människor ska kunna känna trygghet i att kunna ladda sin bil oavsett var man befinner sig i . Detta är centralt för en hållbar utveckling av handel och resande mellan unionens länder. Mer svenskt stöd från EU till nationella infrastrukturprojekt Regeringen har agerat passivt inom EU för att erhålla stöd för viktiga infrastrukturprojekt. , som jämförelse, har i relation till folkmängd och yta erhållit fem gånger så mycket stöd till infrastrukturprojekt som . Här behövs en tydlig skärpning av arbetet inom EU för att få stöd. Utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna för svenska infrastrukturinvesteringar Dagens kalkylmodeller avseende samhällsekonomisk lönsamhet bygger på hur verkligheten är i nutid snarare än förväntningar framöver. Exempelvis är kommande industriprojekt och planerat byggande av nya bostadsområden sådant som inte kan räknas in i förväntad nytta trots att dessa är exempel på förväntad ökad pendling och godstrafik. behöver utveckla de samhällsekonomiska analysmodellerna så att dessa tydligare räknar in förväntad ökad pendling framåt i tiden. Förändrad svensk lagstiftning avseende byggande av cykelvägar Ett exempel på en brist i dagens lagstiftning är väglagens krav som ger staten ensamrätt att bygga cykelväg som är i direkt anslutning till väg avsedd för motortrafik. har ställt sig bakom ett tillkännagivande i denna del. Regeringen bör skyndsamt säkerställa att en ny lagstiftning kommer på plats samt inom ramen för detta också se över möjligheten för kommunerna till en mer flexibel planering av cykelvägar. Förbättra trafiksäkerheten i samband med åtgärdsplanering Nya digitala verktyg ger förbättrade möjligheter att planera åtgärder på ett mer trafiksäkert sätt. skadas och dödas människor vid exempelvis olika vägarbeten, olyckor som i många fall kunde ha förebyggts med ett bättre förebyggande arbete. Den digitala teknikens nya möjligheter bör regeringen beakta i sina uppdrag till . Inkludera digitalisering i arbetet för att stärka trafiksäkerheten Utvecklingen inom digital teknik ger ständigt förbättrade möjligheter att genom bl.a. information till trafikanter stärka trafiksäkerhetsarbetet. Detta arbete bör på ett mer systematiskt sätt arbeta med. Regeringen bör initiera en utredning kring det systematiska trafiksäkerhetsarbetet i denna del. Bejaka möjligheterna och förebygg risker med autonoma fordon Den tekniska utvecklingen med ökad automatisering av föraruppgiften innebär stora möjligheter. ger nya bilar som standard möjlighet att förarlöst backa in på trånga platser och garage. Detta är dock bara början. Möjligheten för framtida transporter av lastbilar och bussar att köra förarlöst kommer att spara pengar och öppna upp för bl.a. fler turer. Så långt är allt bra, men forskare varnar också för att förarlösa fordon innebär risker i form av förändrat beteende i trafiken. bör både vara ledande avseende att implementera ny teknik och beakta riskerna med den nya tekniken. En utredning som brett tittar på alla aspekter av frågan med dess möjligheter och utmaningar bör därför tillsättas. Kopparklint (M)