ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021639 · 2021-09-30 00:00:00 — Förutsägbara regler för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten för enskilda näringsidkare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för beräkning av SGI utifrån deklarerat resultat på vilket egenavgifter erläggs och tillkännager detta för regeringen. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) är avgörande för hur stor ersättning som erhålls från vid t.ex. sjukdom eller föräldraledighet. SGI är den årliga inkomst i pengar före skatt som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen som arbetstagare eller anställd i det egna aktiebolaget (inkomst av anställning) eller som enskild näringsidkare eller handelsbolagsdelägare (inkomst av annat förvärvsarbete). För enskild näringsidkare och handelsbolagsdelägare baseras SGI normalt på ett deklarerat överskott av aktiv näringsverksamhet. Eftersom det är svårt att beräkna framtida förväntade resultat, bestäms SGI för dessa företagare oftast utifrån historiska inkomster, vilka kan vara den senaste deklarationen, den senast fastställda deklarationen och ibland ett genomsnitt av de tre senaste årens deklarationer. Enligt praxis ska skatterättsliga dispositioner med periodiseringsfond och expansionsfond inte beaktas när SGI bestäms. har uttalat – och kammarrätterna i och har i tre mål funnit – att detsamma ska gälla dispositioner till och från skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto. Det krävs således oftast en omräkning av det deklarerade resultatet för att man ska kunna bestämma enskilda näringsidkares SGI, vilket kan vara förenat med en betydande administration. Gällande ordning innebär också att det är svårt för enskilda näringsidkare att i förväg veta vilken SGI dessa har rätt till vid t.ex. sjukfall eller föräldraskap. Mot denna bakgrund bör regler införas så att den enskilde näringsidkarens SGI – i likhet med den pensionsgrundande inkomsten – bestäms utifrån det deklarerade resultat på vilket egenavgifter (och i förekommande fall särskild löneskatt) utgår. Med detta skulle överensstämmelsen mellan erläggande av sociala avgifter och förmåner från den allmänna sjukförsäkringen öka. Per Åsling (C)
mot · H902164 · 2021-09-22 00:00:00 — Villkor för turism i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i och tillkännager detta för regeringen. har den svenska besöksnäringen varit en av de branscher på den svenska arbetsmarknaden som har vuxit snabbast. Turismen i är på stark framväxt inte bara från våra grannländer utan från övriga och från nya marknader som och . Inte minst i landets glesare delar spelar turismen en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen. Detta illustreras av att den totala turismkonsumtionen har ökat med och uppgick till nära . För att fortsatt skall vara ett framgångsrikt turistland krävs att man från statens sida också väljer att marknadsföra just som ett sådant. När den rödgröna regeringen talat om exportfrämjande åtgärder glöms turismen lätt bort trots att den inbringar stora intäkter för såväl staten som de många privatpersoner som är företagare eller anställda inom branschen. Lika viktigt som en aktiv marknadsföring är det generella företagsklimatet i landet. Företagare inom turism är inte sällan unga när de startar sitt företag. Därför är det särskilt viktigt för dessa att arbetet med att fortsätta förenkla regelverket kring att starta och driva småföretag inte avtar utan intensifieras. är det många svenskar som utbildar sig inom turism och lockas av tanken att prova på att starta företag. Det är en utveckling som bör uppmuntras från statens sida.
mot · H9021641 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att bötfälla nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. Nedskräpningen har en stor negativ påverkan på miljön. När människor kastar burkar, plastpåsar och annat skräp i naturen leder det till att farliga ämnen sprids och att djur skadas. Det behövs reformer för att både minska nedskräpningen och hantera dess effekter. har polisen möjlighet att direkt på plats bötfälla människor för nedskräpning. Det har tyvärr inte lett till att så många bötfälls. Antalet personer som blivit bötfällda för nedskräpning har minskat, trots att antalet anmälda nedskräpningsbrott har ökat . Det är dock rimligt eftersom polisen har viktigare brott att prioritera än att jaga folk som lämnat skräp efter sig, men problemen med nedskräpningen kvarstår. är det kommunerna som städar upp parker, torg och andra allmänna platser. Det finansieras med skattepengar. Pengar som skulle ha kunnat användas till skola, vård och omsorg används i stället för att städa upp på allmänna platser. Det behövs en beteendeförändring för att minska nedskräpningen. Informationen om nedskräpningens konsekvenser behöver stärkas. Ett förslag för att minska nedskräpningen är även att låta kommunerna få möjlighet att bötfälla den som skräpar ner. Kommunerna har ansvar för att hantera parkeringar och har rätt att bötfälla människor då de har parkerat fel. På samma sätt skulle kommuner kunna få möjlighet att bötfälla de som skräpar ner utomhus. bör ge ett antal kommuner möjlighet att prova detta för att se vad resultatet blir. Är pilotprojekten framgångsrika bör de permanentas och spridas till fler kommuner. Det bör dock alltid vara upp till varje kommun att avgöra om de vill använda verktyget eller bekämpa nedskräpningen på det sätt som passar kommunen ifråga bäst. kommuner har ekonomiska incitament att prioritera minskad nedskräpning eftersom de får stå för hela kostnaden för att städa upp på gator och torg. En möjlighet att bötfälla de som skräpar ner skulle ge kommunerna helt nya möjligheter att kombinera och prioritera mellan informerande, förebyggande och åtgärdande insatser.
mot · H9021642 · 2021-09-30 00:00:00 — Arbetet mot mördarsniglar, kanadagäss och andra främmande och invasiva arter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet för utrotandet av invasiva arter och tillkännager detta för regeringen. rapporterar att antalet främmande arter som finns i ökar . Dagens samhällsutveckling med ökad global handel, resande samt fler och snabbare transporter leder till att fler broar etableras mellan geografiska områden som annars inte skulle haft kontakt med varandra. Detta leder också till att nya främmande arter kommer in och etablerar sig i vårt land. Ett hundratal främmande arter har lyckats etablera sig i svenska sjöar, vattendrag och i havsmiljön, cirka 1400 i landmiljön. Ungefär 380 av dessa främmande arter skapar problem för naturen och människan och kallas därför ”invasiva främmande arter”. En del av dessa arter har planterats in avsiktligt i för att gynna jakt eller skapa vackra trädgårdar såsom kandadagäss, jätteloka och blomsterlupin. Andra arter har kommit med ökad handel och spritt sig via inkomna växter. Här är den spanska skogssnigeln även kallad mördarsnigel ett tydligt exempel. Flera av de arter som fått stor spridning skapar oreda i ekosystemen och orsakar skador för miljonbelopp . Arter som är spridda i vårt närområde, som nyzeeländsk plattmask, skulle kunna skapa än större oreda om den kom in eftersom den äter daggmaskar och därmed riskerar att minska produktiviteten hos både professionella odlare och fritidsodlare. Ett annat exempel är insekten tallvedsnematoden som skulle kunna skapa mycket stora förlorade biologiska och ekonomiska värden om den fick fäste i . Att skydda den svenska och faunan mot dessa hot och trappa upp arbetet för att bli av med arter som etablerats bör få ökad prioritet. Arbetet är fragmenterat och utspritt både på och nationell nivå. Det bör i högre grad samordnas och fler uppdrag bör även ges till fristående organisationer, såsom fått när det gäller exempelvis mårdhund. Det skulle stärka civilsamhällets engagemang och öka kunskapen i befolkningen om de problem som dessa arter för med sig.
mot · H9021643 · 2021-09-30 00:00:00 — En mer jämställd sponsring av idrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen för att göra sponsringen mer jämställd och tillkännager detta för regeringen. är det mindre förmånligt för företag att sponsra damidrott jämfört med herridrott. Skattelagstiftningens utformning drabbar damidrotten negativt och därmed hämmas jämställdheten inom idrotten och i samhället. Problemet är att sponsringen kopplas till marknadsvärdet av sponsringspaketet vilket gör att företagen inte kan göra samma avdrag för damidrott som för herridrott. Marknadsvärdet av sponsringen är i regel betydligt lägre på damsidan än på herrsidan. Sponsring av damidrott omsätter i och är en väldigt viktig finansieringskälla; till exempel kommer av intäkterna till damfotbollen från företag och näringsliv. De ekonomiska tillskotten från sponsring är viktiga för att kunna utveckla föreningarna, anställa personal och spelare och nå synlighet. Det är också i slutändan viktigt för att skapa förebilder inom både herr- och damidrott. Ytterst är det en fråga om jämställdheten i samhället. av sponsorpengarna går till damidrotten medan går till mansidrotten. fördelar sig antalet utövare inom idrotten nästan jämnt, med en svag övervikt för männen. Den skeva fördelningen av pengar till damidrotten cementerar strukturer och gör det svårare för aktiva inom damidrotten att utvecklas, både inom breddidrott och på elitnivå. Ett modernt och jämställt samhälle kan inte ha en skattelagstiftning som ensidigt gynnar herridrott. Det är därför dags för en ny modell för mer jämställd sponsring som förbättrar villkoren för damidrotten. Idrotten är väldigt viktig för barn och ungdomar. Om vi får en mer jämställd idrotts-rörelse växer barn och ungdomar upp med värderingar om allas lika värde. Därför är det viktigt att regering och riksdag ska visa vägen mot jämställda normer och värderingar också inom idrotten. Regeringen har vare sig under denna eller föregående mandatperiod förbättrat villkoren för damidrott, trots att man kallar sig en feministisk regering. Jämställdheten har inte tagit ett enda kliv framåt. Det behöver bli mer skattemässigt mer gynnsamt för företag att sponsra damidrott. Avdragsrätten behöver ses över. bedömer hur mycket som får dras av i en sponsringsinsats. Sponsring kräver en motprestation från den som blir sponsrad, annars räknas det som gåva vilket inte är avdragsgillt. bedömning grundar sig på värdet av motprestationen, ofta i form av exponering i matchprogram och tröjor, biljetter, annonsering, reklam med mera – vilket inom herridrotten ligger markant högre. Ska idrotten kunna bli mer jämställd behöver dessa regler ses över exempelvis genom att möjliggöra för dubbel avdragsrätt för sponsring av damidrott.
mot · H9021644 · 2021-09-30 00:00:00 — Införande av 18-årsgräns för lustgas och förbud mot försäljning i berusningssyfte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en åldersgräns på försäljning av dikväveoxid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda försäljning av dikväveoxid i berusningssyfte och tillkännager detta för regeringen. ska ha nettonollutsläpp. Det kräver resolut och handfast handling i närtid för att i första hand förebygga nya utsläpp. Det fordrar en bred omställning inom de flesta sektorer och verksamheter. Privat bruk av dikväveoxid (lustgas) är inte en stor utsläppskälla , men det är en onödig utsläppskälla som med enkla medel kan förebyggas. Även om koldioxid är den absolut största och viktigaste utsläppskällan att bekämpa är andra växthusgasutsläpp likväl viktiga att förebygga för att klimatmålet ska nås. Lustgas är dessutom en aggressiv växthusgas som har en kraftig verkan på klimatet räknat per ton. Studier har visat att lustgas även kan ha en negativ påverkan på ozonlagret. Det har också konstaterats att lustgas kan ha negativ påverkan på människors hälsa vid återkommande användning. Att mot bakgrund av detta helt oreglerat tillåta försäljning av lustgas för privat bruk i berusningssyfte ter sig aningen ogenomtänkt. Andra länder, såsom och , har båda förbjudit försäljning av lustgas för berusningssyfte. Det har dessutom införts åldersgränser i grannländer för att minska bruket. Det är en väg som även bör gå och en 18-årsgräns bör införas för att minska försäljningen då det kan vara hälsovådligt att nyttja lustgas för berusning. Efter ett flertal rapporter där bruket av lustgas ökat, utan att regeringen vidtagit åtgärder där det därför rimligt att skickar ett kraftfullt budskap till regeringen om att vidta åtgärder.
mot · H9021645 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en och tillkännager detta för regeringen. Vi ser innovationskraften för att ställa om samhället mot fossilfrihet går fortare än vi någonsin kunnat förutse och det gäller inom alla områden transport, tung industri, miljöteknik för att nämna några. jobbar vi med regelverk som tillhör gårdagen och som inte är anpassade för morgondagens teknik. Dagens system är både för långsamma i sina prövningsprocesser som reglerna inte är anpassade för den nya tekniken som kommer. Det gäller både i sin utformning men också i den kompetens som finns hos de olika expertmyndigheterna. Istället för att pröva om en elsparkcykel är en cykel eller en moped och ägna avsevärd tid åt att utreda det behöver ta ledarrollen även i regelarbetet. Målstyrningen behöver öka och de tekniska aspekterna läggas mindre fokus vid. En behöver inrättas för att skynda på de regelförenklingar som är nödvändiga för att möjliggöra all den nya teknik och innovation som tas fram i av vårt näringsliv. Detta för att vi ska nå våra högt uppsatta klimatmål och gynna svensk industri som ligger bakom många av de gröna innovationer som sker i världen . En för en grön framtid kan bestå av jurister från både myndigheter och regeringskansli. Kommissionen roll blir att utveckla ny lagstiftning och regelförenkla i befintliga regelverk i samverkan med näringslivet för att ha en regelutveckling som är snabb och enkel men också säkerställer andra mål såsom säkerhet och miljökrav. Kommissionens uppdrag blir att snabbutreda och ta fram lag- och författningsförslag som sedan går in i den normala beslutsprocessen för lagstiftning men kan göra det på en betydligt . Detta bör också göras i en gemensam process med myndigheternas regelutveckling för att säkerställa samordning och undvika fördröjning. Myndigheter bör få skarpa krav på sig att själva ta fram förslag på regelverk som kan förenklas och slopas inom det egna ansvarsområdet. Målet om att minska administrationen bör återuppväckas. riskerar att hamna långt efter i utveckling av ny teknik på grund av långa regel- och tillståndsprocesser trots att mycket av de gröna innovationerna uppstår just här. För att säkerställa att vi når klimatmålen och behåller svensk industris konkurrenskraft genom innovation behöver svensk regelprocess utvecklas i parallellt avseende hastighet, kompetens och samverkan.
mot · H9021646 · 2021-09-30 00:00:00 — Myndigheters besked i rättsliga frågor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheters besked i rättsliga frågor ska vara bindande och tillkännager detta för regeringen. Svensk förvaltningstradition bygger mycket på myndighetsväsendet. Myndigheter tolkar lagar och avgör olika typer av ärenden. Om den som fått ett myndighetsbeslut anser det vara felaktigt överklagas det till domstol för prövning. På många sätt är detta en god ordning som skapar trygghet och ordning i statsförvaltningen. Det finns dock ett viktigt undantag som hotar rättssäkerheten och medborgarnas trygghet. Du kan inte lita på det besked som du fått ifrån en myndighet. Om myndigheten senare bestämmer sig att, inom samma lagstiftning, göra en ny tolkning, gäller inte det besked du fått. Ändring kan ske och den ordning du trott gället kan med ett pennstreck rivas upp och plötsligt står du med krav på ekonomiska sanktioner. Det är självklart helt orimligt att om myndigheten gett felaktiga besked eller om en ny tolkning görs skall sådana förändringar inte gälla retroaktivt. Det ska kunna gå att lita på de klargöranden som erhålls från myndigheter. Om nya tolkningar görs eller ny lagstiftning tillkommer är det självklart upp till medborgaren eller företaget att hålla sig ajour med detta, däremot kan inte sådant gälla retroaktivt som regel, vilket det gör . Myndigheters besked behöver därför i sig vara bindande, så att medborgarna kan lita på de besked som ges.
mot · H9021647 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka tillståndskravet för varmkompost i avfallsförordningen och tillkännager detta för regeringen. I avfallsförordningens paragraf 45 finns en spännande regel. Den som äger en fastighet där avfall finns och avser att på fastigheten kompostera eller på annat sätt återvinna eller bortskaffa annat hushållsavfall än trädgårdsavfall, ska anmäla detta till kommunen. Regeln betyder att din kompost måste anmälas, en anmälan som ofta kostar en bra slant, lika mycket som själva komposten. Varmkomposter luktar inte nämnvärt och drar inte till sig skadedjur, så varför den måste anmälas är en gåta. Det utförs inte heller några inspektioner utan det som fås är en stämpel, ett papper som läggs i en byrålåda och en saftig räkning som skickas ut. Anmälningsplikten är ett typexempel på regelkrångel som är helt onödigt. De flesta känner antagligen inte till regeln utan har en svartkompost, och de som känner till den får betala för att de gör en insats för miljön. Betydligt mer matavfall behöver bli till kompostjord eller biogas. slängs alltför mycket direkt i hushållssoporna och bränns i avfallsanläggningar till ingen, eller mycket liten, nytta. Det är ett enormt slöseri med jordens resurser. Askan som blir kvar efter förbränningen är dessutom så förorenad att den inte kan användas till något utan måste deponeras. Att då ha regler och byråkrati som hindrar den som vill göra en god gärning är inget annat än dårskap. Det är dags att göra mull av kompostlagen!
mot · H9021648 · 2021-09-30 00:00:00 — En snabbare och effektivare tillståndsprocess ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta skarpa deadlines för myndigheternas tillståndsgivning och tillkännager detta för regeringen. Ett av de stora problemen i samhället som hindrar investeringar är långa handläggningstider av ärenden. Det kan handla om allt från gruvverksamhet till enskilda bygglov för privatpersoner. Att ärenden drar ut skapar osäkerhet och onödig oro. Det låser också investeringskapital i osäkerhet och gör att byggnationer och annat inte kan komma igång. I där vi ser ut att gå mot lågkonjunktur och osäkerheten är stor behövs trygga investeringar mer än någonsin, inte minst för att ställa om vårt samhälle mot mer klimatsmart struktur. Vi kan då inte ha en myndighetsstruktur och ett domstolsväsende där långa handläggningstider bromsar utvecklingen. Det bör därför införas en struktur med skarpa tidsgränser som ärenden ska handläggas inom. Vid särskilt svåra ärenden kan tiden utökas, men i enklare fall bör huvudregeln vara att de ärenden som inte handläggs automatiskt blir godkända.
mot · H9021649 · 2021-09-30 00:00:00 — Införande av en konstitutionsdomstol ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en konstitutionsdomstol och tillkännager detta för regeringen. Sedan den nya grundlagen trädde i kraft har skyddet för medborgarnas rättigheter väsentligt stärkts i genom att det så kallade uppenbarhetsrekvisitet tagits bort. Det har inneburit att varje domstol runt om i landet nu har en skyldighet att bortse från lagstiftning som strider mot grundlagen när den avgör mål. kunde faktiskt stifta lagar som gick emot våra grundlagar så länge det inte var uppenbart att avsikten var att bryta mot grundlagen. Om skapar en lag som står emot grundlagens fri- och rättigheter ska domstolarna slå bakut. Ett problem kvarstår dock fortfarande trots ändringen. Den grundlagsstridiga lagen kommer nämligen inte att upplösas genom domstolens beslut, utan kommer att prövas i varje enskilt fall som den berör. De lagar som strider mot grundläggande fri- och rättigheter, men som svårligen kan prövas i enskilda fall, kommer att både gälla och tillämpas. Detta gäller framförallt integritetskränkande lagstiftning, där de som lagen uppställer skyldigheter för (ofta operatörer) skiljer sig från dem som drabbas av kränkningen (ofta kunder till operatörerna). För att säkerställa att de grundläggande fri- och rättigheter som varje medborgare i är tillförsäkrad gentemot det allmänna genom grundlagen inte kränks behöver därför en konstitutionsdomstol införas, med rätten att pröva lagstiftning mot grundlagen och också ogiltigförklara sådan lagstiftning som strider mot den .
mot · H902165 · 2021-09-22 00:00:00 — Strategi för att säkerställa tillgång till bränsle för historiska fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för att säkerställa tillgång till bränsle för historiska fordon och tillkännager detta för regeringen. Omställningen av fordonsflottan går snabbt och andelen elbilar som säljs ökar. Parallellt med detta tas nya bränslen fram för befintliga fordon med förbränningsmotor. Det handlar både om biobränslen, reduktionsplikt med tillförsel av ökad andel biobränslen i befintliga bränslen, gasdrift mm. I takt med att dagens bensin och diesel fasas ut uppstår dock problem för äldre historiska fordon som inte kan köras på nya varianter av bränslen. Om vi menar allvar med att det rullande kulturarvet har ett stort värde måste också dessa fordon gå att använda. Visserligen körs de oftast inte så , men likväl krävs fungerande bränslen. Det behövs en strategi för att trygga den långsiktiga bränsleförsörjningen för historiska fordon, vilket bör ge regeringen tillkänna.
mot · H9021651 · 2021-09-30 00:00:00 — Servering av mat som inte får produceras i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion och tillkännager detta för regeringen. ställer tuffa krav på sin livsmedelsproduktion. Med rätta har vi hög standard när det gäller kemikalier, antibiotika, djurskydd och andra viktiga parametrar för att få en hållbar livsmedelsproduktion. Därför är det helt orimligt att det offentliga inte ställer samma krav när det offentliga sedan köper in mat. Det är fullt möjligt att servera mat i som inte lever upp till de djurskyddskrav som samma riksdag har beslutat om. Det här gäller självfallet inte utan alla de offentliga verksamheter som finns runt om i landet. Att städa framför den egna dörren först känns som en självklarhet. Det är vardag att en lantbrukare blir serverad mat på ett äldreboende eller sjukhus som samma lantbrukare hade fått stränga straff för om hen producerat hemma på gården. I finns ett principbeslut från regeringen om att de regler som gäller vid finsk produktion ska vara samma krav som de som ställs vid offentlig upphandling. I förlängningen är det bara logiskt. Offentliga medel ska ju inte gå till att hålla en sämre standard än vad det offentliga beslutat om. I kommer dessutom stickprovskontroller att göras för att se till att det offentliga följer principbeslutet i sina upphandlingar. För undertecknad är det rimligt att vi i gör på samma sätt. Det vore också fullt rimligt att regeringen med ett principbeslut slår fast samma inriktning och meddelar att om offentliga institutioner förväntar sig statliga medel framöver, då bör upphandling följa svenska krav.