ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023787 · 2021-10-05 00:00:00 — Vid icke-frihetsberövande påföljder ligger belastningen kvar från doms- eller beslutsdatum och vid fängelsestraff eller ungdomsvård ligger belastningen kvar från avgång från fängelse eller ungdomsvård. Det finns anledning att se över om sluttiden för hur länge en belastning syns i belastningsregistret ska förlängas eller tas bort vid vissa typer av sexualbrott. Detta i särskild åtanke när det kommer till sexualbrott mot barn. Det bör utredas om tiden för belastningen är ändamålsenlig när det kommer till att skydda samhället från viss typ av brottslighet. släpptes rapporten ”Vill du ligga med mig då?” av Funktionsrätt och . Enligt en undersökning i rapporten med över 2100 svaranden med olika funktionsnedsättningar går det att utläsa bland annat följande. Drygt hälften av de besvarande har erfarenhet av sexuella trakasserier och andra sexuella övergrepp/ofredande så som att bli rörd, eller rört någon annans kropp på ett sexuellt sätt mot ens vilja. Två av fem har upplevt sexuellt övergrepp genom psykisk påtryckning, till exempel att ställa upp på sex för att inte göra någon besviken. En tredjedel har upplevt någon form av sexuell förnedring. En femtedel har blivit utsatt för, eller försök till, sexuell handling genom våld/hot om våld. Överlag är andelarna mycket högre än i befolkningsundersökning om sexuell hälsa. Det är naturligtvis mycket problematiskt. Personer med funktionsnedsättning har samma sexuella och reproduktiva rättigheter som övriga befolkningen, men det kan vara svårt för individer att utkräva sina rättigheter. Att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har samma så kallad access to som övriga befolkningen är viktigt. vill därför att kunskapshöjande åtgärder sätts in hos rättsvårdande myndigheter för att säkerställa alla individers rättigheter blir tillgodosedda.
mot · H9023794 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till utökad kapacitet på och tillkännager detta för regeringen. har tillgång till billig el varit en självklarhet i och , men trots att har flaggat för att elnätet inte kommer att klara av att leverera el i den omfattning som behövs framöver har regeringen ignorerat att genomföra de nödvändiga förberedelser som behövts för att undvika betydligt högre priser och elbrist. Regeringen har till och med bidragit till att försämra situationen. Värst har drabbats. Ett av skälen till det är att det inte produceras tillräckligt med el i närområdet. Nedstängningarna av och tillsammans med stängningarna av reaktorerna i som det råder stora brister i överföringskapacitet i de befintliga näten, har medfört att ledningarna helt enkelt inte räcker till att föra över den el som behövs. Eon, som äger mycket av elnäten i södra delen av landet, menar att det här kommer ”hota stora investeringar”. De högre kostnader som konsumenterna betalar genom elzonerna (zon 4 i ), är avsedda att betala för en utbyggnad av överföringskapaciteten. Men systemen är inte färdiga. När bristen blir stor, som situationen är , kan det skilja stort i elpris mellan zon 4 i söder och övriga . Priset är i skrivande stund tredubbelt så högt i söder i förhållande till resten av landet. Med nedläggningarna av kärnkraftverken i och de stora bristerna i överföringskapacitet från norra till har sårbarheten ökat högst påtagligt för södra delarna av landet. Det medför också uppenbara konkurrensnackdelar för investeringar, etableringar och expansion av företag i och bromsar välbehövliga omställningar från fossila bränslen till el, främst inom transportsektorn med omställning av bränsle för bussar och bilar, men också utbyggnad av tågkapaciteten. Den ökande digitaliseringen leder också den till ett ytterligare behov av elenergi i stora mängder, men försvåras av brist på tillgången. redovisar , på regeringens uppdrag, hur kraftbalansen på den svenska elmarknaden har upprätthållits . görs en prognos för kommande vinters kraftbalans, alltså landets energibalans under timmen med vinterns högsta elförbrukning. Analysen av kommande vinter visar att den svenska effektbalansen har försämrats ytterligare jämfört med tidigare rapporter. Den negativa kraftbalansen innebär att blir än mer beroende av import. Vindkraften kan inte bidra till effektbalansen under vinterns topplasttimme med samma tillgänglighet som den kärnkraft den är tänkt att ersätta. Dessutom är det osäkert om utbyggnadstakten kan vara tillräckligt hög för att täcka det effektunderskott som kärnkraftens avveckling lämnar efter sig. Att inte klara av energiförsörjning på ett bättre sätt ökar landets sårbarhet vid kriser. Om inte kapaciteten av en varm och vindrik sensommardag kan vi ju fundera över vad det skulle innebära en kall, vindstilla vinterdag eller ännu värre, den dagen måste förbereda sig på kris och krig. Därför bör regeringen se över utökad kapacitet för .
mot · H9023795 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäljning av värktabletter och tillkännager detta för regeringen. Försäljning av värktabletter i matbutiker underlättade särskilt för barnfamiljer med små febriga barn, äldre som inte orkade eller kunde ta sig mellan flera affärer och alla andra som kom fick feber eller som jobbade obekväma tider och aldrig hann till . När avskaffandet av apoteksmonopolet skedde 2009, möjliggjordes försäljningen av värktabletter i matbutiker och den tillgängligheten underlättade alltså livet för många. Enligt fördubblades antalet förgiftningar mellan . Det var också motiveringen till att ett förbud mot försäljning av värktabletter återinfördes . Man misstänkte att det var tillgängligheten i matbutikerna som lett till ökningen av förgiftningar. tillbakavisade dock Giftcentralen att så var fallet. Man konstaterade dessutom att antalet fall av förgiftningar ökade även efter att apoteken blev ensamma återförsäljare av värktabletter. har det gått det, svart på vitt, bevisats att en ökad tillgänglighet inte orsakar försämrad folkhälsa. Regeringen bör därför återigen möjliggöra försäljning av värktabletter i matbutiker och andra former av dagligvaruhandel efter sedvanlig process och förberedelser. Noria Manouchi (M)
mot · H9023796 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att ta helhetsansvar för som en viktig friskvattentäkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökade ekonomiska resurser till och tillkännager detta för regeringen. är en viktig dricksvattentäkt. Den har direkt påverkan för ca 300 000 människor runt omkring och ännu fler berörs om och inkluderas. Det har stor betydelse hur vi förvaltar den naturresurs som är. var en grumlig sjö med stor negativ miljöpåverkan. Genom arbete bland annat i vattenvårdsförbund med intressenter kring sjön så har vattnets kvalitet förbättrats. är en sjö med klart vatten och gott om , öring, harr med flera fiskarter. Men det finns ständigt utmaningar genom utvecklingen inom olika verksamheter runt som medför risker som måste hanteras. Användning av exempelvis kemikalier måste förändras så att miljögifter undviks och hållbara alternativ utvecklas. Det gör att ansvariga myndigheter behöver öka takten i arbetet i syfte att säkra som dricksvattentäkt. Länsstyrelserna är en viktig del av den statliga organisationen och har att döma av skilda intressen. Regeringen bör därför i särskild ordning ta helhetsansvar för så att den säkras som friskvattentäkt. Vi oroas över att regeringen så kraftigt underfinansierar i budgeten, vilket kan leda till att myndigheten tvingas avyttra fartyg. Det kan få stora negativa konsekvenser för miljöövervakning. När ett utsläpp av olja sker till havs eller i de stora svenska insjöarna har ansvar att ta hand om och ta upp oljan. I budgetalternativ föreslås få de resurser som de efterfrågat. Vi är förstås positiva till det och tycker att det är oerhört viktigt att säkra som dricksvattentäkt. Acko Ankarberg (KD)
mot · H9023798 · 2021-10-05 00:00:00 — Fungerande transporter, nu och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja teknikutveckling som ger transporter med lägre belastning på miljön, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att har fungerande kommunikationer, och detta tillkännager för regeringen. behöver fungerande kommunikation för såväl person- som godstransporter. Länet har en stor fördel genom att E4 går genom länet. Det medför goda möjligheter till vägtransporter för både varor och personer. Men ett väl fungerande transportsystem kan inte bygga på ett enda transportsätt utan behöver vara intermodalt för såväl gods- som persontransporter. Bil-, lastbils-, flyg- och busstransporter liksom järnvägstransporter är grundläggande om ska kunna utvecklas så att människor kan leva, bo och verka i hela länet. är bristen på nya stambanor påtaglig och det är nödvändigt att regeringen tar initiativ så att nya stambanor kan byggas. är ett naturligt nav i för många olika transporter och transportslag. En förbättrad järnvägskommunikation är därmed en självklar del i att bygga ett ”rundare län” som ger nytta till andra delar av . Satsningen på exempelvis mer regional järnväg blir effektiv om nya stambanor också byggs. Transportsystem hänger ihop och kräver långsiktighet som det måste finnas en jordmån för innovationer som förändras . De planer och strategier som arbetas fram måste stödja teknikutveckling som gör att vi får fungerande transporter men med en lägre belastning på miljön och är ickefossildrivna. har få regioner aktivt planerat för att framtidens transporter, men i Region finns en sådan ansats och den nationella transportpolitiken måste mer aktivt stödja en sådan utveckling. Acko Ankarberg (KD)
mot · H9023799 · 2021-10-05 00:00:00 — En levande landsbygd i ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en levande landsbygd och tillkännager detta för regeringen. En levande landsbygd är nödvändig för och för hela men klyftan mellan stad och land växer. Skillnaderna i livsstil, värderingar och materiella intressen mellan storstadsbor och landsbygdsbor skaver allt mer. Det har även skapat nya politiska förtroendeklyftor. De politiska besluten uppfattas ofta, mer eller mindre välförtjänt, ha fattats utan insikt i landsbygdens förhållanden. Att människor som lever under olika betingelser har olika synsätt är varken nytt eller konstigt. Men det visar varför hänsyn måste tas till de olika livsvillkoren, inte minst vid fördelning av resurser samt vid lagstiftning och lagtolkning. Polisens allt mer ansträngda resurser innebär att stora delar av landet mer eller mindre lämnats polislösa. Otryggheten på landsbygden ökar. Stölder och inbrott är vanliga. Regeringen har inte lyckats stävja den växande vildsvinsstammen och de problem den för med sig. Tvärtom har regeringen konsekvent motarbetat svenska jägare och skyttar genom en överimplementering av EU:s vapendirektiv. Listan över brister kan göras lång. behövs en ändrad politik så att även landsbygdens perspektiv får genomslag. Landsbygdsbornas konkreta behov av en fungerande vardag måste erkännas. Rätt utformad kan politiken ta vara på landsbygdens stora potential på ett sätt som gynnar alla i . Det är på landsbygden vi finner nyckeln till en hållbar omställning av ekonomin från en fossildominerad tillvaro till ett uthålligt förvaltarskap. På landsbygden finns energikällorna som behövs i den hållbara tekniken och den växtlighet som tillhandahåller livsmedel, energi, rekreation och inte minst en livsmiljö för de arter som vi delar vårt land med. Acko Ankarberg (KD)
mot · H9023800 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett starkare företagsklimat i ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt stöd till näringslivet efter pandemin för att hantera effekterna av pandemin och tillkännager detta för regeringen. har ett diversifierat näringsliv vilket är en stor fördel. En bredd av branscher där småföretag, medelstora företag, offentliga institutioner och större företag ger både bredd och djup. Just nu är det en tudelad situation för näringsliv. Dels de som klarat sig väl eller till och med kunnat utveckla under pandemin och dels de som drabbats ytterst hårt av pandemin och det bristande statliga stödet. har gått förlorade och andra riskerar gå förlorade. Pandemin närmar sig kanske sitt slut men effekten av pandemin kommer påverka företagen i . Regeringen har under krisen vidtagit åtgärder i form av flera stödpaket riktade till företagen. Inte sällan har det skett efter påtryckningar från . Vår ambition har varit att i konstruktiv anda söka lösningar. För företagens skull, och därmed för jobbens och välfärdens skull. Att permitteringsstödet kom på plats var viktigt för att skydda arbetstillfällen. ville se ett högre tak i stödet än vad som initialt gavs. Därtill ville vi slopa kravet på arbetsgivare att först göra sig av med tillfälligt anställda innan permitteringar kunde ske. Regeringen tillmötesgick det första, men beklagligt nog inte det andra. gick därmed på tvärs med flera andra länder och människor med svag ställning på arbetsmarknaden förpassades till arbetslöshet i onödan. presenterade tidigt förslag på omställningsstöd mot bakgrund av det intäktsras som näringslivet upplevde. När regeringens förslag kom avsåg det . , efter krav från bland annat oss kristdemokrater, förlängdes stödet och vidgades också till att gälla egenföretagare. Det är av stor vikt att de reformer som sjösätts efter pandemin är strukturellt riktiga och för ur krisen. Det behövs jobbreformer som är breda, snabba och träffsäkra – kraftfulla åtgärder som bryter med massarbetslösheten. En nyckelfaktor i återhämtningen är ett gott företagsklimat där investeringar stimuleras och det är enkelt och lönsamt att anställa. De branscher som har brist på personal behöver få del av särskilda satsningar på åtgärder sav skilda slag. Exempelvis hotell- och restaurangnäringens personal har under pandemins svåra år sökt sig till nya branscher och när en uppgång kan skönjas är det svårt för näringen att hitta kompetent personal. Olika varianter av snabbspår inom utbildningssektorn bör prövas. Det har funnits en möjlighet att använda skattekontot som en slags bank. När nu företagen ska återbetala skulden till skattekontor är det av yttersta vikt att regalerna formas så att företagen klarar en återgång. Krav på snabb återbetalning eller andra snäva krav kommer försvåra situationen ytterligare för redan drabbade företag. Acko Ankarberg (KD)
mot · H9023812 · 2021-10-05 00:00:00 — En ny jobbpolitik – inför mål för självförsörjning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett självförsörjningsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mäta och följa upp självförsörjningsgrad och tillkännager detta för regeringen. går den stora politiska skiljelinjen i den ekonomiska politiken mellan de som har ett jobb och de som inte har ett jobb. Stora grupper står just nu utan arbete och självförsörjning. Istället försörjs de av bidrag finansierade av personer som arbetar. Flera blir aldrig någonsin självförsörjande utan försörjs under hela sin tid och sitt liv i av endast bidrag. Det utgör naturligtvis en väldigt stor belastning för löntagare att både försörja båda sig själva och även arbetsföra människor. Därtill ska löntagarnas skatter också försörja välfärd så som skola, sjukvård och omsorg för dem själva men också för personer som aldrig någonsin betalar in till välfärden. Regeringens jobbpolitik styr inte mot att förändra detta. jobbpolitik har traditionellt sett utgått från arbetslösheten och sysselsättningen hos befolkningen. Det är dessa två mått som används för att mäta befolkningens aktivitet men de är dock inte helt rättvisande. Både arbetslösheten och sysselsättningen utgår nämligen från arbetskraften. Till arbetskraften hör personer som är i arbetsför ålder, det vill säga , och som är sysselsatta eller arbetslösa. Det finns kategorier som inte räknas till arbetskraften, till exempel heltidsstuderande, pensionärer och långtidssjuka. En student som inte söker jobb är varken sysselsatt eller arbetslös och ingår därför inte i arbetskraften. Om studenten skulle söka sommarjobb räknas den dock som arbetslös för jobbsökande. Hur man definierar arbetskraften påverkar således hur många som räknas som arbetslösa. Arbetslösheten är ett mått på antalet arbetslösa och andelen arbetslösa av arbetskraften. Arbetslösa omfattar personer som är utan arbete men som både sökt arbete och som kan börja arbeta inom . Sysselsättning är det andra måttet som ofta används. Sysselsättning mäts genom att mäter om en individ var sysselsatt . Problemen med både arbetslöshets- och sysselsättningsmåtten är att de inte avspeglar relevanta mått på ekonomisk aktivitet bland befolkningen. Antalet och andelen arbetslösa styrs av hur många som ingår i mätgruppen, alltså arbetskraften. Om många står utanför arbetskraften blir arbetslöshetsmåttet inte relevant eftersom det inte speglar hur många som egentligen står utan arbete trots att de är arbetsföra. Vad avser sysselsättningsstatistiken ger inte heller denna en rättvisande bild av hur många som faktiskt försörjer sig själva. Det krävs enbart att du arbetat för att räknas som sysselsatt. I grupper där arbetsmarknadsanknytningen är svag kan det vara stor skillnad mellan att räknas som sysselsatt och om du faktiskt heltidsarbetar och försörjer dig själv. jobbpolitik måste utgå från hur många som är självförsörjande och därmed nettobetalare till välfärden. Därför bör det införas ett självförsörjningsmål och självförsörjningen måste börja mätas och följas upp.
mot · H9023814 · 2021-10-05 00:00:00 — Avskaffa den statliga inkomstskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över att avskaffa den statliga inkomstskatten och tillkännager detta för regeringen. Det var ett bra första steg mot att sänka skatten på arbetsinkomster, men mer måste göras. har trots värnskattens avskaffande en av världens högsta marginalskatter. När värnskatten avskaffades gick från att ha världens högsta marginalskatter till att numera ha tredje högst marginalskatter. effektiva marginalskatt ligger på vilket kan jämföras med genomsnittet i och EU som är . Om avskaffade den statliga värnskatten skulle skattenivån fortfarande vara något högre än genomsnittet. Med effektiv marginalskatt menas den totala skatten på den sist intjänade kronan, inklusive arbetsgivaravgifter och konsumtionsskatter. Alla som tjänar betalar statlig inkomstskatt, vilket innebär att det är ungefär 1,1 miljoner svenskar som betalar den 20-procentiga inkomstskatten. Tilläggas ska att en majoritet av svenskarna någon i livet betalar statlig inkomstskatt. Skatten betalas av yrkesgrupper så som rektorer, tandläkare och veterinärer. Om man avskaffar den statliga inkomstskatten skulle det innebära en skattesänkning på för de som betalar den . Det finns flera skäl till att avskaffa den statliga inkomstskatten. Det är en direkt skatt på i huvudsak välutbildade personer. har redan lägst utbildningspremie i för personer som studerat vid högskola och universitet. Att välutbildade personer stannar kvar i och har starka incitament att öka sin produktivitet bidrar till att stärka tillväxt. När mindre pengar går till skatt får hushållen bättre förutsättningar för privat sparande. Dessutom blir det lättare att genom arbete göra klassresor. krävs det vanligtvis ett kapital för att göra en klassresa. En förutsättning för att spara ihop till det kapitalet är att det finns pengar över när skatt och övriga utgifter är betalda. För personer som generellt inte tillhör kapitalstarka grupper, exempelvis invandrare och kvinnor, blir det en särskild rättvisefråga att skillnaden mellan kapitalbeskattning och arbetsinkomster minskar. Den statliga inkomstskatten står för ungefär 50 miljarder i intäkter. Detta ska sättas i relation till att de totala skatteintäkterna uppgår till drygt 2000 miljarder, där den kommunala inkomstskatten och indirekta skatter så som arbetsgivaravgiften står för en majoritet av intäkterna. Den statliga inkomstskatten har därför liten påverkan på omfördelningen och skattesystemets utjämnande roll. beräknas avskaffandet dessutom vara självfinansierande. Därtill är det viktigt att understryka att problem inte att för många arbetande människor betalar för låg skatt. problem är att allt för många inte arbetar och betalar skatt överhuvudtaget. Exempelvis blir en majoritet av utrikes födda aldrig självförsörjande. Genom att fler kan komma i arbete och vara med och bidra kan skatteintäkterna öka och välfärdens kärna prioriteras.
mot · H9023817 · 2021-10-05 00:00:00 — Prioritera flickor och kvinnor i kvotflyktingsystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kvinnor och flickor i kvotflyktingmottagandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nationella villkor i form av integrationspotential i kvotflyktingsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska kvotflyktingmottagandet och tillkännager detta för regeringen. tog emot 163 000 asylsökande. Detta ska jämföras med att antalet asylsökande varit runt 30 000 . I samband med att det stora antalet asylsökande kom till gjordes en migrationsöverenskommelse som bland annat innehöll att skulle öka sitt mottagande av kvotflyktingar till 5000 . har således tagit emot 5000 kvotflyktingar, med undantag för då Coronapandemins effekter innebar att mottagandet blev 3599 kvotflyktingar. Detta kommer kompenseras genom att tar emot 6401 kvotflyktingar. Det svenska kvotflyktingmottagandet var högst i sett till faktiskt antal. stod för av alla överföringar. till landets storlek är nu världens största mottagare av kvotflyktingar. I faktiska tal är det enbart , och som tar emot fler. Könsfördelningen bland utrikesfödda och asylsökande är inte balanserad. Är 2015 var enbart av de asylsökande kvinnor. Könsfördelningen bland ensamkommande var 11 pojkar per flicka. I genomsnitt anlände 90 ensamkommande pojkar , jämfört med åtta flickor. För kvotflyktingar har könsbalansen också varit skev. Som exempel kom det under både fler män och pojkar till via kvotflyktingsystemet än det kom kvinnor. var kvinnor och flickor och män och pojkar. Forskning visar att en skev könsfördelning i befolkningen är förenat med flera negativa konsekvenser, så som en ökad nivå av våldsbrott. Vissa länder har krav på integrationspotential och tar inte emot analfabeter. Med integrationspotential kan både läs- och skrivkunnighet, tidigare skolgång och generella yrkeskunskaper betraktas. Vissa länder säger nej till flyktingar med sjukdomar eller speciella behov. har inga krav alls. Fram tog emot högst andel personer med stora medicinska behov i internationella jämförelser. Eftersom har en av de största flyktingkvoterna så var det enbart som i faktiska tal tog emot fler personer med medicinska behov än . bör både prioritera kvinnor och flickor i kvotflyktingsystemet och införa villkor för kvotflyktingmottagandet. Både kön och integrationspotential bör införas som kriterier för kvotflyktingmottagandet framöver. Antalet kvotflyktingar bör också minska till åtminstone de nivåer som gällde .
mot · H9023818 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenter ska kunna fullgöra förtroendeuppdrag och tillkännager detta för regeringen. För arbetstagare gäller en rätt att få ledigt från arbetet för att delta i kommunala sammanträden. Samma rätt gäller dock inte för studenter. Studenter som är valda till offentliga politiska uppdrag har inte samma rätt till ledighet för att fullgöra dessa uppdrag. I bästa fall är de hänvisade till att schemat tillåter att uppdraget genomförs ändå eller att läraren tillåter frånvaron. I sämsta fall måste de dock missa sina sammanträden där de är demokratiskt valda att tjänstgöra. För det fall ett obligatoriskt moment infaller som exempelvis kommunfullmäktige äger rum har studenten ingen rätt att genomföra det obligatoriska momentet vid ett annat tillfälle eller genom kompletterande uppgifter. Detta är inte en rimlig ordning och av just den anledningen finns rätten till ledighet för förtroendevalda arbetstagare. Samma rätt bör även gälla studenter.