mot · H9023278 · 2021-10-04 00:00:00 — En försäkrad som saknar möjligheterna att tillgodogöra sig högre utbildning och som skadar sin kropp påverkas av naturliga skäl mer än en försäkrad som kan ställa om genom att genomgå ytterligare utbildning. Det behöver vägas i handläggning av sjukförsäkringsärenden. Regeringen har låtit utreda sjukförsäkringen genom flera utredningen . Utredningarna har presenterat flera förslag som skulle lösa en hel del problem och ta viktiga steg i rätt riktning om de genomfördes. Efter påtryckningar från har regeringen genomfört och föreslagit flera av förslagen. konstaterar dock att det finns behov av ytterligare reformer. Inte minst när det gäller sjuk- och aktivitetsersättningen. Att sannolikt har de hårdaste kraven inom för att få sjuk- och aktivitetsersättning är inte värdigt. Regeringen bör gå vidare med förslagen i betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69) från Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättningen samt förmåner vid rehabilitering (Dir. 2020:100). konstaterar även att regeringen föreslår en höjning av taket i sjukpenningen och höjningar av garantinivån i sjuk och aktivitetsersättningen, samt en höjning av bostadstillägget, allt enligt krav. Vi anser dock fortsatt att taket och ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen behöver höjas för att säkra deras långsiktiga legitimitet. Vår politik för en fungerande sjukförsäkring beskrivs närmare i motionen En fungerande sjukförsäkring (2021/22:V250). 10.3 Trygga barnfamiljer, jämställd föräldraförsäkring Även om många barnfamiljer har fått det ekonomiskt bättre har det skett en ökning av andelen barnfamiljer som lever med låg ekonomisk standard. till ökade andelen från till . Utan familjepolitiska insatser skulle en fjärdedel av de svenska barnfamiljerna ha levt med låg ekonomisk standard. Denna siffra har varit relativt . Den omfördelande och fattigdomsreducerande effekten inom familjepolitiken har alltså minskat avsevärt . Vid en jämförelse av inkomstfattigdom mellan EU-länder syns kraftiga variationer såväl före som efter transfereringar. har gått från 5:e plats till 13:e plats avseende familjepolitikens betydelse på nivån av inkomstfattigdom. har den omfördelande effekten av samtliga socialförsäkringar till barnfamiljer nästan halverats. Störst är förändringen inom de behovsprövade bidragen. Av totalt i den ekonomiska familjepolitiken 2017 fungerar ca som omfördelande mellan barnhushållen, vilket motsvarar av ekonomiska familjepolitik. menar att denna trend måste vändas och att det är en av de viktigaste frågorna i socialförsäkringspolitiken. Vi föreslår i denna motion, som ett första steg mot en starkare ekonomisk familjepolitik, att det barnrelaterade bostadsbidraget höjs med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Förslaget ökar utgifterna för bostadsbidraget med 2022. Att föräldrar ska fördela ansvar för hem och barn lika är en av de mest centrala jämställdhetsfrågorna. Ett jämnare uttag av föräldraledighet skulle göra att kvinnors inkomster och hälsa ökar och att män tar större ansvar för hem och barn. Alla barn har rätt till en bra relation med båda sina föräldrar. tar kvinnor ut av föräldradagarna under barnets två första år, och av alla föräldradagar. Tillsammans med regeringen drev igenom en tredje reserverad månad i föräldraförsäkringen 2016. En analys från visar att förändringen har lett till ett mer jämställt uttag av föräldradagar. Analysen visar att det är långt kvar till ett jämställt uttag och att ett mer styrande regelverk är nödvändigt. anser att föräldraförsäkringen måste individualiseras. Ett mer jämställt uttag gör att män tar mer ansvar för vård av sjukt barn och för hushållsarbetet. Kontakten mellan pappor och barn blir bättre om föräldrapenningdagarna har delats mer lika mellan föräldrarna. Barn får dessutom en bättre relation till båda sina föräldrar, vilket skapar trygghet. Vår politik för en ökad ekonomisk trygghet för barnfamiljer och en mer jämställd föräldraförsäkring utvecklas i motionen En starkare familjepolitik (2021/22:252). Regeringen föreslår att ett första steg i införandet av den s.k. familjeveckan ska tas . Familjeveckan har sitt ursprung i slutbetänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101), från Utredningen om en modern föräldraförsäkring som tillsattes efter initiativ från . I betänkandet föreslås en ny modell för föräldraförsäkringen där reserveras till perioden till beräknad födelse tills barnet är . 130 av är reserverade till vardera föräldern. Mellan barnets 3-årsdag och 10-årsdag får föräldrarna förfoga över , tre av dem är reserverade åt vardera föräldern. Den sistnämnda delen av modellen har utvecklats till familjeveckan. anser att regeringen borde ha tagit ett helhetsgrepp om föräldraförsäkringen med utgångspunkt i utredningens förslag i stället för att bryta ut vissa delar. Vi ser dock att familjeveckan kommer att underlätta livet för många familjer, inte minst för föräldrar som inte har så flexibla arbetstider, och har haft svårt att spara föräldradagar. 11 Ett rättvist skattesystem 11.1 Målen för skattepolitiken Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. Regeringens krisåtgärder har gynnat storföretagen och kapitalägande. Vid utformningen av skattepolitiken efter krisens akuta fas måste de som gynnats av krispolitiken vara med och finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och den gröna omställningen av ekonomin som snabbt måste till för att möta klimatkrisen. lägger därför i denna motion förslag på en rad skärpningar av kapital- och egendomsskatterna. Vi föreslår också en extra välfärdsskatt på inkomster . lägger i denna motion förslag på höjd skatt för höginkomsttagare och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Vi avvisar regeringens förslag om förstärkt förvärvsavdrag till förmån för vårt eget förslag om sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare som har en bättre fördelningsprofil. Vi föreslår en skattereduktion på alla inkomster /månad. På inkomster sänks skatten med . föreslår att två nya skiktgränser för statlig inkomstskatt införs. Dessa innebär ett påslag om på inkomster och ett ytterligare påslag på inkomster . Vi föreslår också att jobbskatteavdragen trappas av på inkomster och lägger förslag på att brytpunkten för statlig inkomstskatt sänks från till . En viktig skatteprincip bör vara att lika inkomster ska beskattas lika. Denna princip slogs sönder av den borgerliga regeringen i och med införandet av de olika jobbskatteavdragen. Detta eftersom jobbskatteavdragen endast omfattar arbetsinkomster. Detta innebär att den som t.ex. är arbetslös och får från a-kassan betalar ca mer i skatt än den som har en arbetsinkomst på . Regeringen har i praktiken slutit skatteklyftan för ålderspensionärer. konstaterar att regeringen i budgetpropositionen tagit till sig vårt krav om att sluta skatteklyftan för personer som erhåller sjuk- och aktivitetsersättning. I denna motion lägger förslag på att helt sluta skatteklyftan för alla andra inkomster, t.ex. sjuk- och rehabiliteringspenning, a-kassan och föräldraförsäkringen. I tabell 3 nedan visas utredningstjänstens fördelningsanalys av ovan beskrivna förslag mot gällande regelverk. Tabell 3 Fördelningsanalys av vissa inkomstskatteförändringar, 2022 Förändring av genomsnittlig disponibel inkomst per k.e., Effekt mot gällande regelverk, kronor 2022. -0,6 -2,0 Källa: , Dnr 2021:1298 Anm: Notera att medelvärdet per decil är på disponibla inkomster, dvs. inkomst efter skatt och transfereringar. Som framgår av tabellen får låg- och medelinkomsttagare sänkt skatt medan personer i de två översta inkomstskikten får höjd inkomstskatt. För personer med löneinkomster i inkomstspannet 10 000–sänkts skatten med . skatteförslag blir också ett välkommet tillskott för personer som är arbetslösa, sjukskriva eller föräldralediga. Exempelvis får en person med sjuk- och rehabiliteringspenning på /mån sänkt skatt med ca . noterar att regeringen tagit till sig vårt krav om att införa en skattereduktion för a-kasseavgifter. föreslår vidare att en skattereduktion på av fackföreningsavgifter införs. En skattereduktion för fackföreningsavgift sänker kostnaden för fackligt medlemskap och möjliggör för fler att gå med i facket, vilket kan leda till högre organisationsgrad och en högre facklig närvaro. Därmed kan den svenska arbetsmarknadsmodellen stärkas som historiskt tjänat såväl löntagarkollektivet som samhällsekonomin väl. föreslår att skattereduktionen för hushållsnära tjänster avskaffas. har inget emot hushållsnära tjänster. Det vi vänder oss emot är att dessa ska skattesubventioneras. Rutavdragen är koncentrade till de översta inkomstskikten (jmf figur 4 nedan). Det innebär i praktiken att låg- och medelinkomsttagare subventionerar höginkomsttagares städhjälp. Detta är inte bara orimligt och orättfärdigt, utan det är också ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Av samma skäl är vi emot skattereduktionen för renovering, ombyggnad och tillbyggnad (det s.k. Rotavdraget). Det kan i vissa lägen vara lämpligt som konjunkturåtgärd, men inte som en permanent skattereduktion. Rotavdraget har också ändrat karaktär till att i mångt och mycket subventionera dyra köksrenoveringar m.m. när det gått ifrån att vara en konjunkturåtgärd till att bli en permanent skattesubvention. Av konjunkturella skäl väljer vi att bara sänka taket i ROT-avdraget. Figur 4 Andel personer (20- år) som utnyttjat rutavdraget, 2019. Procent per inkomstskikt, tkr vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. De ekonomiska bidrag som enskilda ger till dessa organisationer behöver enligt vår mening inte ge skattefördelar. Sådana spelar knappast någon roll för enskildas vilja att ge stöd, utan riktas i praktiken främst till kommersiellt gångbar sponsring. Vi anser därtill att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är viktiga sätt att stödja denna sektor. I budgetpropositionen föreslår regeringen att regelverket kring s.k. personaloptioner utvidgas. ser inga sakliga skäl för detta förslag och avvisar det således. I tabell 9 i avsnitt 11,7 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de i detta avsnitt föreslagna inkomstförändringarna. Genom beslut (rskr. 2017/18:398) röstade igenom nya skatteregler för företagssektorn. Kärnan i de nya reglerna var att en generell ränteavdragsbegränsning infördes som bolagsskatten sänktes från till . välkomnade införandet av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln då en sådan minskar den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital samt att möjligheterna till skatteplanering/skatteflykt minskade. Däremot avvisade vi förslaget om sänkt bolagsskatt. Den svenska bolagsskatten har sänkts i flera steg . sänktes den från och 2013 sänktes den till . Den svenska bolagsskatten ligger därmed under OECD-snittet på . Till det ska läggas att de svenska avskrivningsreglerna är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. anser att bolagsskatten bör återgå till . Förslaget stärker de offentliga finanserna med ca 2023. I budgetpropositionen föreslog regeringen nya regler om koncernbidragsspärrade underskott m.m. ansåg, i likhet med , att de nya reglerna ökar komplexiteten i ett redan komplext system, och avvisade därför förslaget. vidhåller denna uppfattning och föreslår att bestämmelserna går tillbaka till det ursprungliga regelverket, vilket beräknas stärka de offentliga finanserna med . Bakgrunden till de s.k. 3:12-reglerna är duala skattesystem som innebär att förvärvsinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och att kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Syftet med 3:12-reglerna är bl.a. att förhindra en omvandling av högre beskattade förvärvsinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. Reglerna syftar också till att på ett schablonmässigt sätt försöka uppskatta vad som är förvärvsinkomster och vad som är kapitalinkomster. Sedan 3:12-reglerna infördes har en rad ändringar gjorts som sammantaget lett till att regelverket blivit alltmer generöst. Dagens 3:12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. Som exempel kan nämnas att utdelningarna till delägare som har kvalificerade andelar ökade med –2013 som lönerna för delägarna utvecklades svagare än för arbetskraften i stort. [16] Utdelningarna från fåmansbolagen har fortsatt att öka, och uppgick till ca , se figur 5 nedan. Figur 5 Utdelningar från fåmansbolag, 2000–2017 priser (höger axel) Källa: , N, och A, (2020), ”3:12 Arbete eller kapital”. Utdelningarna från fåmansbolagen tas främst ut av höginkomsttagare. Förekomsten av utdelningsinkomster från fåmansbolagen är betydligt vanligare i den högsta inkomstdecilien jämfört med den övriga befolkningen och utdelningarna är dessutom betydligt högre (se tabell 6 nedan) Tabell 5 Utdelningsinkomster från fåmansbolag Förekomst av utdelningsinkomster från fåmansbolag, andel individer per inkomstgrupp (procent) Utdelning från fåmansbolag, genomsnitt per inkomstgrupp (1000-tal kr, priser) Källa: , Huvudbetänkande, s 78 Reglerna för delägare i fåmansbolag har drivit på de ökade inkomst- och förmögenhetsskillnader som vi beskrivit i denna motion. [17] Den rikaste procenten hade 2017 ca i kapitalinkomster, varav ca en tredjedel av dessa inkomster kom från lågt beskattade utdelningar i fåmansbolag. [18] I rapporten ”3:12 Arbete eller kapital” bedömer rapportförfattarna att fåmansbolagens gynnsamma beskattning ledde till ett skattebortfall på . Det som beskrivits ovan var bakgrunden till utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Utredningen ledde fram till lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. Lagrådsremissen innehöll olika förslag i syfte att minska inkomstomvandlingen, bl.a. förslag om att höja skattesatsen för utdelning och kapitalvinst. Tanken var att förslagen i lagrådsremissen skulle läggas i budgetpropositionen . Regeringen valde emellertid, efter hot om misstroendeförklaring mot finansminister från de borgerliga partierna och , att dra tillbaka förslaget. föreslår att 3:12-reglerna i ett första steg reformeras i enlighet med förslagen i utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Förslagen beräknas stärka de offentliga finanserna med . 11.4 Kapital- och egendomsskatter hör till ett av få som varken har en förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till bostadens (fulla) värde. har på SNS:s uppdrag studerat de svenska skatterna i en internationell jämförelse. Figuren nedan visar egendomsbeskattningen i . Egendomsskatter utgörs, enligt klassificering, av fastighetsskatter (och avgifter), förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt samt skatt på transaktioner av ägande (främst stämpelskatt). De svenska egendomsskatterna ligger klart under genomsnittet jämfört med såväl som EU15. egendomsskatter motsvarar av BNP, medan inkomsterna från egendomsbeskattningen inom och motsvarar av BNP. Figur 6 Skatt på egendom i 2017 Källa: (2019), ”Svenska skatter i internationell jämförelse”. De ökande inkomstskillnaderna som vi beskrivit i denna motion påverkar naturligtvis förmögenhetsfördelningen. Dessa är betydligt mer ojämlikt fördelade än inkomsterna. I figuren nedan visas en beräkning av förmögenhetsfördelningen per förmögenhetsdecil. Den tiondel av befolkningen med de största förmögenheterna beräknas äga av den sammanlagda privata förmögenheten i , varav den rikaste procenten äger . Figur 7 Förmögenhetsfördelningen i , 2019 Andel av total förmögenhet per förmögenhetsdecil Källa: (2019), ”Global Wealth databook 2019”. Den svenska förmögenhetsfördelningen hör till de mest ojämlika bland jämförbara länder. Den schweiziska storbanken har tagit fram förmögenhetsstatistik i deras Global Wealth databook. Av de studerade länderna är det endast och som har en mer skev förmögenhetsfördelningen än . [23] och har en liknande förmögenhetsfördelningen. I figuren nedan visas förmögenhetsandelar för topp 10 och topp för ett antal jämförbara länder. Figur 8 Förmögenhetsandelar i olika länder, 2019 Topp 10 och topp 1 andelar av total förmögenhet, procent Källa: (2019), ”Global Wealth databook 2019”. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer föreslår att en ny förmögenhetsskatt införs i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter undantas från skatt. Följande skattesatser och gränsvärden föreslås. Tabell 6 förslag till ny förmögenhetsskatt Källa: , Dnr 2021 Vi tänker oss att i princip alla tillgångar ska inkluderas i skattebasen. Eventuellt bör man konstruera någon form av begränsningsregel för fastigheter som används som fast boende. För är det centralt att den nya förmögenhetsskatten utformas på ett träffsäkert sätt, så att personer med låga inkomster men som kanske bor i hus med höga taxeringsvärden inte drabbas på ett oproportionerligt sätt. föreslår att den nya förmögenhetsskatten införs fr.o.m. . Förmögenhetsskatten beräknas stärka de offentliga finanserna med och framåt, men beräkningarna är behäftade med betydande osäkerhet. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet slå igenom mer i beskattningen av bostäder än vad det gör . Dagens kommunala fastighetsavgift är djupt orättvis. Den tas ut som en avgift på av taxeringsvärdet, med ett tak på () . Taket medför att den procentuella skattesatsen blir lägre ju högre taxeringsvärdet är. Fastighetsavgiften är därmed starkt regressiv. vill därför komplettera den kommunala fastighetsavgiften med en statlig fastighetsskatt. Skatten ska tas ut på den del av taxeringsvärdet som överstiger och på den del av taxeringsvärdet som överstiger . Vi föreslår också att dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, utökas till att omfatta alla. Vårt förslag till ny fastighetsbeskattning innebär också att de avgiftslättnader som finns för nybyggda hus avskaffas. Detta ska gälla för nybyggda hus med ett värdeår från det att regeländringen träder i kraft. Förslaget ska med andra ord inte gälla retroaktivt. förslag till statlig fastighetsskatt beräknas omfatta drygt 120 000 fastigheter och bedöms stärka de offentliga finanserna med 2022. I tabell 7 nedan visas utredningstjänstens fördelningsanalys av vårt förslag till ny fastighetsbeskattning, dels för samtliga individer, dels för endast de personer som träffas av vår fastighetsskatt. Tabell 7 Fördelningsanalys av fastighetsskatt Förändring av ekonomisk standard, diff i kr (2022) Källa: , Dnr 2021:684 11.4.3 Arvs- och gåvoskatt Arv är ett tydligt exempel på hur kapital påverkar en individs livschanser. Arvsflödena har dessutom ökat i betydelse i , framför allt under de senaste 25–30 åren, se figur 9 nedan. har de mer än fördubblats. Figur 9 Årligt beräknat arvsflöde i Procent av disponibel hushållsinkomst Källa: SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. Arvs- och gåvoskatter finns i många , föreslår att en arvs- och gåvoskatt införs också i . Vi tänker oss ett fribelopp på , dvs. arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen ska inte beskattas. har emellertid inte kunnat beräkna offentligfinansiella effekter av de olika förslag som vi har berett eftersom ett samlat underlag beträffande dödsbons skulder och tillgångar saknas. I nämnda rapport från SNS görs bedömningen att den aggregerade årliga överföringen av arv och gåvor i uppgick till ca 2016. Vi anser det rimligt att införa en arvs- och gåvoskatt som motsvarar av detta flöde. Skatten skulle således inbringa ca . 11.4.4 Skatt på kapitalvinst och utdelningar Som vi tidigare nämnt i denna motion är kapitalinkomsternas utveckling och fördelning en central faktor bakom den växande ojämlikheten. Inkomsterna från kapital har ökat markant och uppgick till , och eftersom fördelningen av dessa är mycket ojämn har det lett till ökade klyftor. I figuren nedan visas kapitalinkomsterna per percentil som andel av hushållens totala inkomster av kapital. Av de totala kapitalinkomsterna gick till den hundradel av befolkningen som hade de högsta inkomsterna. I ovan nämnda rapport från () görs bedömningen att ungefär hälften av de ökade klyftorna kan härledas till kapitalinkomsterna. [26] Kapitalinkomsterna är också ojämnt fördelade mellan kvinnor och män, där kvinnors andel av de totala kapitalinkomsterna uppgår till . Figur 10 Inkomst av kapital per percentil, 2019 Andel av hushållens totala inkomster från kapital, procent Normalskattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. Mot denna bakgrund föreslår att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning höjs enligt följande gränsvärden och skattesatser. Tabell 8 Höjd skatt på sammanlagd aktieutdelning och kapitalvinst Källa: , Dnr 2021:686 Enbart de två översta stegen i vårt förslag beräknas inbringa 2022. Drygt 2 600 personer har vinst av aktieutdelning och kapitalvinster som överstiger . Dessa beräknas stå för av de inbetalda beloppen i de två översta stegen i vårt förslag. Sammantaget stärker vårt förslag om progressiv kapitalskatt på stora aktieutdelningar och kapitalvinster vid värdepappersförsäljning de offentliga finanserna med 2022. Investeringssparkonto (ISK) är en sparform för privatpersoner som infördes i . Skillnaden mellan konventionell beskattning av sparande och beskattning av sparande i ISK består i vad som ska tas upp och vad som får dras av. Konventionell beskattning innebär att utdelning och kapitalvinst tas upp till beskattning. Kapitalvinster får kvittas mot kapitalförluster. Beskattningen av ISK sker i form av s.k. schablonbeskattning på kontots värde i stället för på den vinst man gör. Skatten beräknas på följande sätt: (i) Först beräknar man kapitalunderlaget. Man lägger ihop tillgångarna på kontot vid ingången av varje kvartal tillsammans med summan av alla insättningar på kontot. Sedan delar man beloppet med fyra. (ii) Därefter beräknar man den s.k. schablonintäkten. Denna är av kapitalunderlaget. Procentsatsen är statslåneräntan föregående år plus , men den kan aldrig bli lägre än . (iii) På schablonintäkten betalar man skatt. Det innebär att skatten blir av värdet på ens tillgångar (kapitalunderlaget), eftersom av är . Den faktiska skatten man betalar på placeringarna inom ramen för ISK är med andra ord i stor utsträckning avhängig nivån på statslåneräntan. har statslåneräntan varit obefintlig vilket har inneburit att sparandet i ISK varit skattemässigt mycket fördelaktigt. Regeringen lämnar en skrivelse till med en sammanställning av s.k. skatteutgifter. En skatteutgift kan ses som en skatterabatt där skatten avviker från en jämförelsenorm. Ett exempel är den reducerade mervärdesskattesatsen på livsmedel som är . är i detta fall och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan . På samma sätt anges beskattningen av sparande i ISK som en skatteutgift. bedömer regeringen skatteutgiften till ca och till hela . [29] Skattebortfallet till följd av beskattningen av ISK är således betydande. anser att beskattningen av stora kapitalvinster bör skärpas, oavsett om dessa sker inom ramen för ISK eller på traditionella aktie- och fondkonton.