mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — Vi vill införa en garanti för företagen att de bara ska behöva lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration. Maxtider för myndighetshandläggning ska finnas med kompensation till företag när tiderna inte efterlevs. Vi vill se nationell handlingsplan med konkreta mål och tidsatta insatser för regellättnader. En regel in, och två regler ut ska tillämpas som utgångspunkt. Överimplementering av EU-direktiv ska generellt motverkas och om implementering går utöver miniminivån ska det särskilt motiveras. Vi bör jämföra med andra länders implementering för att främja svenska företags konkurrensvillkor. Det statliga riskkapitalet måste reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Detta vill vi göra genom så kallade fond-i-fond-lösningar, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är det att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. är det viktigt att effekterna på redan existerande fonder analyseras noggrant för att fortsatt garantera att det statliga riskkapitalet är tillgängligt i hela landet. Andelen atypiska jobb och företag har ökat . Med detta begrepp avses visstidsanställningar, bemanningsanställningar och egenanställningsföretag. Regelbördan är relativt sett störst för de små företagen. Mot denna bakgrund vill vi därför införa en ny typ av entreprenörskonto där soloföretagaren schablonbeskattas för maximal enkelhet. Detta skulle kunna bidra till nyföretagande och stärka egenanställdas flexibilitet att ha många uppdragsgivare. Många får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Av den anledningen – och givet det arbetsmarknadspolitiska läge som det redogörs för ovan – är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att utvecklas och vidgas. var tidigt ute med den idé som utgör RUT-avdraget och som av många används för att göra livet lite lättare att leva. Grundidén med skattereduktion för hushållstjänster är nämligen just att det ska vara vardagsnära servicetjänster med höga skattekilar som många i samhället kan ta del av, om kostnaderna är lägre. har RUT-avdraget möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. Över 20 000 personer är sysselsatta inom hemservicebranschen. Utöver att ge jobb till personer i behov av arbete ger en växande tjänstesektor positiva effekter för såväl tidspressade barnfamiljer som för äldre i behov av extra stöd i hemmet. Försämringar av efter valet gav tydliga negativa effekter för branschens tillväxt och kundernas efterfrågan. I den kristdemokratiska och moderata budget som vann bifall fördubblades taket i ett första steg, för att sedan höjas till och att avdraget ska omfatta fler tjänster. Vi vill utveckla modellen ännu mer och menar att plantering, matlagning och gravvård bör inkluderas. Sänkt skatt på jobb och pension Den dåvarande rödgröna regeringen använde en betydande del av reformutrymmet till att bygga ut det offentliga åtagandet – och höjde även skatter för att betala för detta. Januaripartierna har haft olika ambitioner med skatterna, vilket inneburit att skattepolitiken blivit ambivalent och med oklara målsättningar. De partier som regeringen nu vill ha stöd av i budgetomröstningen står långt ifrån varandra vad gäller skattepolitiken, vilket resulterat i skattesänkningar som inte främjar arbetslinjen eller att fler jobb kan växa fram. vill istället se ökad lönsamhet i att arbeta och ett lägre skattetryck och har därför flera förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, pensionärer, barnfamiljer och för dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Våra skatteförslag minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag och ersättningar till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. föreslår ett förstärkt jobbskatteavdrag med fokus på låg- och medelinkomsttagare. Jobbskatteavdraget är utformat så att samtliga med arbetsinkomster på eller mer får ca lägre skatt . Det gör att skattesänkningen som andel av inkomsten blir som störst för de med låga månadsinkomster, något som särskilt stärker ekonomin för de som har knappa marginaler. Utformningen framgår av tabell 4. Jobbskatteavdraget möjliggör ökad konsumtion, sparande och minskar behovet av bidrags-och ersättningssystem. Drivkrafterna till arbete förstärks och ekonomin påverkas positivt. är förslaget utformat så att det tillsammans med vår skattesänkning för pensionärer inte innebär någon skatteklyfta mellan arbets- och pensionsinkomster. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2022, 2023 och 2024. Tabell 4: Jobbskatteavdragets utformning enligt förslag 2 för personer som inte fyllt vid årets ingång (AI – GA)*KI 1,148 PBB – 3,24 PBB (1,067 + 0,3405*(AI - 0,91 PBB)-GA)*KI 3,24 PBB – 8,08 PBB (1,86 + 0,128*(AI - 3,24 PBB) – GA)*KI 8,08 PBB – 13 54 PBB (2,48 PBB – GA)*KI (2,48 PBB – GA)*KI – 0,03*(AI – 13,54 PBB) För att göra det mer lönsamt för personer att exempelvis vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska eller bli chef inom äldreomsorgen behöver marginaleffekterna minska genom att färre betalar statlig skatt och de som gör det betalar mindre. Men trenden har varit att allt fler löntagare betalar statlig inkomstskatt. betalade av alla barnmorskor statlig inkomstskatt. betalade statlig inkomstskatt. Ökningen av andelen syns också inom poliskåren, där var tredje nu betalar extra på den lön som överskjuter brytpunkten. Konsekvensen blir minskade incitament att jobba en extra timme, vilket många inom exempelvis vården och polisen ställs inför. Under innevarande år beskattas inkomster med statlig inkomstskatt. föreslår i budgeten en höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt med KPI + . Det innebär en högre höjning av skiktgränsen än regeringen, och att färre kommer betalar skatten. Med höjning förväntas skiktgränsen uppgå till en inkomst om ca . Det innebär mindre i skatt . Barnåren är ofta ekonomiskt betungande. Utgifterna ökar kraftigt och deltidsarbetet ökar ofta vilket minskar de totala inkomsterna. För att stärka barnfamiljernas ekonomi föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som är en fast nivå. Skattesänkningen kallas jobbskatteavdrag eftersom den riktar sig till föräldrar som förvärvsarbetar. Jobbskatteavdraget för föräldrar är dock, till skillnad från vanliga jobbskatteavdraget, en fast skattereduktion som initialt uppgår till per förälder/vårdnadshavare . Det gör att förslaget har en fördelningspolitisk profil som gynnar föräldrar som är låginkomsttagare, genom att dessa får behålla en större andel av sin lön efter skatt än föräldrar som är höginkomsttagare. Det gör också att ett deltidsarbete med små arbetsinkomster blir mer lönsamt. Reformen införs med per förälder 2022 och den nivån ligger kvar 2023, för att sedan öka till per förälder . Reformen kostar 2022 och 2023, för att sedan öka till 2024. För att värna små barns tid med sina föräldrar ska skattereduktionen för föräldrar till barn som är 0–inte bara omfatta arbetsinkomster utan även andra förvärvsinkomster såsom föräldrapenning, a-kassa och sjukförsäkring. Sänkt skatt för pensionärer ser flera angelägna politiska åtgärder och reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. har varit med och genomdrivit och höjningar av garantipension och BTP samt stora skattesänkningar för pensionärerna, och föreslår nu ytterligare en skattesänkning på pensionsinkomster. Bland dagens pensionärer finns en större grupp som har små ekonomiska marginaler. Dessa har ofta jobbat deltid i offentlig sektor, tagit hand om hem och barn, eller varit sjukskrivna i livet. Den ekonomiska tryggheten behöver förstärkas. föreslår därför en skattesänkning, som innebär mer i disponibel inkomst. Tillsammans med höjt BTP, där vi föreslår ytterligare förstärkningar utöver regeringens förslag, innebär det mer i inkomst för en pensionär med låg inkomst och hög hyra. Skattesänkningen görs via en höjning av det förhöjda grundavdraget för personer över 65, så att skatten vid varje given inkomstnivå är densamma som den som betalas av personer och arbetar, i enlighet med det jobbskatteavdrag som föreslås i tabell 4 ovan. Konstruktionen för det förhöjda grundavdraget framgår av tabell 5 nedan. Skattesänkningen riktar sig till alla med en pensionsinkomst . Konstruktionen ger mest förändring för pensionärer med låga inkomster. Skattelättnaden innebär ett skattebortfall på 2022, 2023 och 2024. Tabell 5 Förhöjt grundavdrag för personer som inte fyllt vid årets ingång 0,91 PBB - 1,11PBB 0,885 PBB - 0,2 FFI 1,11 PBB - 1,148 PBB 0,923 PBB - 0,2 FFI 1,148 PBB - 2,72 PBB 0,532 PBB + 0,1405 FFI 0,75715PBB + 0,3405 FFI 2,72 PBB - 3,11 PBB -0,0129 PBB + 0,3405 FFI 0,75715PBB + 0,3405 FFI 3,11 PBB - 3,21 PBB -0,3239 PBB + 0,4405 FFI 0,75715PBB + 0,3405 FFI 3,21 PBB - 3,24 PBB -0,3239 PBB + 0,4405 FFI 0,75715PBB + 0,3405 FFI 3,24 PBB -7,88 PBB 0,3643 PBB + 0,228 FFI 1,445 PBB + 0,128 FFI 7,88 PBB - 8,08 PBB 1,1523 PBB + 0,128 FFI 1,445 PBB + 0,128 FFI 8,08 PBB - 11,207 PBB 11,207 PBB - 11,28 PBB 11,28 PBB - 11,50 PBB 11,50 PBB - 12,53 PBB 9,3141 PBB - 0,62 FFI 9,607 PBB -0,62 FFI 12,53 PBB - 12,7535 PBB 9,3141 PBB - 0,62 FFI 9,607 PBB -0,62 FFI 12,7535 PBB - 13.54 PBB 13,54 PBB - 35,36 PBB 2,127 PBB – 0,0574 FFI 2,42 PBB -0,0574 FFI 35,36 PBB - 37,065 PBB 2,127 PBB – 0,0574 FFI 2,42 PBB-0,0574 FFI Den särskilda inkomstskatten, , som betalas av bosatta utomlands sänktes av Alliansregeringen från , men nuvarande regering höjde den till igen. anser att skatten återigen bör sänkas till . Vi avsätter i vårt budgetalternativ för detta. I tabell 6 sammanfattas skattesänkningar i budgetmotionen . Exkludera Kommuninvest från bankskatten anser att det är rimligt att beskattningen av systemviktiga kreditinstitut ökar då de vid en eventuell finansiell kris inte bara riskerar att orsaka direkta kostnader för samhället utan även indirekta i form av till exempel lägre tillväxt och högre arbetslöshet i en vikande konjunktur. Regeringens förslag till utformning kommer dock att drabba det offentliga utvecklingskreditinstitutet , som är en samverkan mellan de flesta av kommuner och regioner, trots att kreditinstitutet inte utgör den risk för samhället som regeringens förslag är tänkt att beskatta. För över 200 av kommunerna sker 95–av upplåningen via Kommuninvest. Det är upplåning som sker för att dessa ska kunna rusta upp skolor och bygga äldreboenden, sjukhus och bostäder. När finansskaten tillämpas på detta kreditinstitut innebär det en väsentlig fördyrning av viktiga välfärdsprojekt och potentiella problem för vissa kommuner med finansiering av offentliga investeringar. Det kan knappast vara syftet med skatten. anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med lagförslag som undantar Kommuninvest från riskskatten. Detta bör regeringen ges tillkänna. Reformen innebär minskade skatteintäkter med , vilket vi budgeterar för i vårt budgetalternativ. Tabell 6: skattesänkningar 2022 Sänkt skatt på pensionsinkomster (förhöjt grundavdrag) Höjd skiktgräns statlig inkomstskatt Höjd omsättningsgräns för moms Slopad gruppregistrering av moms Exkludera Kommuninvest från bankskatt Höjd skattefrihet ideella föreningar Dubbelt JSA för examen före 25 år Sänkt skatt på avfallsförbränning Förbättrat reseavdrag och milersättning Sänkt stämpelskatt för fartyg och luftfartyg Dubbelt JSA för nyanlända Dubbelt JSA med subv.anställning * ligger pengarna som en ny jobbstimulans för långtidsarbetslösa (UO14) Människan är i behov av gemenskap med andra och fungerande relationer för att må bra och kunna utvecklas. Den mest grundläggande formen av gemenskap är familjen, där människor möts över generationsgränserna i kärlek och tillit. Denna insikt är en grundbult i den kristdemokratiska ideologin. Varje människa är unik och värdefull i sig. Men ensam är inte stark, det är tillsammans med andra som vi växer som personer. Vi har alla ett djupt behov av andra människor och det är ett faktum att vi i olika faser av våra liv är så svaga att vi är helt beroende av andra. Familjen är därför ett mål i sig. Insikten om att familjer skiljer sig åt och ser olika ut är en naturlig del av denna grundsyn och det måste respekteras. Kärnfamiljer, sambor, ensamstående; ombildade, samkönade och andra typer av familjebildningar ska alla få samhällets stöd för att kunna fungera så bra som möjligt och få vardagen att gå ihop. Mångfalden kräver att familjepolitiken inte utgår från vad som anses bäst utifrån ett system- och regelperspektiv, utan att människan sätts i centrum och att politiken medger ett stort mått av flexibilitet och valfrihet. Politiken bör stödja alla familjer i den situation som de befinner sig i. Familjen är ett mål i sig – och det är därför också en fungerande familjepolitik. Men den är även ett medel för att lösa många av de samhällsproblem som står inför. Några av de konkreta frågeställningar som är direkt eller indirekt kopplade till familjepolitiken är ekonomisk utsatthet och barnfattigdom, psykisk ohälsa bland barn och unga, fallande skolresultat och de konsekvenser dessa får på förutsättningarna att hävda sig på arbetsmarknaden på , samt utanförskap och kriminalitet. Målet för kristdemokratisk familjepolitik är att stödja familjerna. Det handlar om att underlätta och uppmuntra familjebildning och familjesammanhållning. Familjens integritet ska respekteras och föräldraansvaret tydliggöras och uppmuntras. Vi vill öka familjens handlingsutrymme, möjliggöra mer tid med barnen och olika barnomsorgsformer samt stärka barnfamiljers ekonomi. Alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer. Familjer ser olika ut och har olika förutsättningar. Barn har olika behov och föräldrar har olika önskemål och gör olika prioriteringar. Det är föräldrarna som har det primära ansvaret att avgöra vad som är bäst för deras barn och deras familj - inte staten eller kommunen. Grunden för en familjs ekonomiska trygghet är föräldrars arbete och sparande. Familjepolitiska stöd kan vara viktiga för olika familjer. När de familjepolitiska stöden utformas och stärks bör det vara på ett sätt som ökar flexibiliteten för småbarnsföräldrar som det inte undergräver föräldrarnas möjligheter och ansvar att arbeta för sin försörjning. Att öka möjligheterna för föräldrar att få arbete är det bästa sättet att minska risken för att barn ska leva i ekonomisk utsatthet. Det är barnens behov och rättigheter som är grunden för barnomsorgen. Målet för förskolan, fritidshemmen, familjedaghemmen och övrig pedagogisk omsorg ska vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för oss är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. På familjepolitikens område föreslår en rad reformer för att stärka familjerna. Dessa beskrivs mer ingående i utgiftsområdesmotion 12 och bara i korthet nedan. De offentligfinansiella effekterna sammanfattas i slutet av avsnittet. vill fortsätta att prioritera de familjer som lever i ekonomisk utsatthet. Bostadsbidraget är det familjepolitiska stöd som bäst når barnhushåll med låg ekonomisk standard, och av de barnfamiljer som får bostadsbidrag är ensamstående kvinnor. Bostadsbidraget är alltså av särskilt stor betydelse för ensamstående kvinnor som ofta lever under knappa ekonomiska omständigheter. Bostadsbidraget har släpat efter. Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat och förklaringarna är främst regeländringar 1997 och att inkomsterna stigit som inkomstgränserna för bidraget har varit oförändrade. Enligt om bostadsbidraget har främst ensamstående föräldrar halkat efter. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin vill vi höja det barnrelaterade bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Genom förbättringarna i bostadsbidraget får familjer med lägre inkomster ett stöd ända tills barnen blir . Det är även ett bättre sätt att stödja ensamstående föräldrar med låga inkomster än att höja underhållsstödet. Vi föreslår även att inkomsttaket ska höjas med , vilket kan medverka till att färre barnfamiljer behöver söka försörjningsstöd, vilket i sin tur medför att marginaleffekterna att öka sin inkomst via arbete minskar eftersom bostadsbidraget har lägre marginaleffekter. För detta avsätter vi för 2022-2024. Jobbskatteavdrag för föräldrar och utökad rätt till ledighet Barnfamiljer i upplever olika utmaningar och problem i sin vardag och de har olika önskemål och villkor. För en del familjer är bristen på arbete och en svag hushållsekonomi det stora bekymret. I andra familjer är ekonomin god, men stress och upplevd tidsbrist kan leda till psykisk ohälsa och sätta familjerelationerna under stor press. Genom att sänka skatten på arbete för föräldrar kan flera positiva effekter uppnås . Drivkraften att gå från försörjning via bidrag och ersättningar till förvärvsarbete stärks, vilket motverkar utanförskap och barnfattigdom. Men man skapar också möjligheter för föräldrar att använda det ökade ekonomiska utrymmet till att gå ner något i arbetstid eller att köpa tjänster för att underlätta vardagslivet. Sänkt skatt gör att fler familjer får ökad makt över sin egen vardag. Stärkt ekonomi underlättar familjebildning så att färre behöver avstå från barn av ekonomiska skäl. Som förälder har man en ökad försörjningsbörda. Detta kompenseras till viss del av det generella barnbidraget, men för att ytterligare förstärka barnfamiljers ekonomi, med tonvikt på familjer med svagare ekonomi, anser vi att föräldrar bör få behålla en större del av sin intjänade inkomst. Vi föreslår att en skattereduktion för arbetsinkomster införs för föräldrar till barn . Skattereduktionen är fast och uppgår till och förälder 2022 och 2023. 2024 utökas skattereduktionen till och förälder. För att värna små barns tid med sina föräldrar ska skattereduktionen för föräldrar till barn som är 0–inte bara omfatta arbetsinkomster utan även andra förvärvsinkomster såsom föräldrapenning, a-kassa och sjukförsäkring. Vi avsätter 2022 och 2023, samt 2024 för att införa ett jobbskatteavdrag för föräldrar. Förutom att stärka ekonomin behövs fler verktyg för föräldrar att även kunna prioritera mer tid med barnen och ha möjligheter att kombinera arbetsliv och familjeliv på ett bättre sätt. Vi föreslår därför att rätten till obetald föräldraledighet utökas. Varje förälder får rätt upp tills barnet fyller . Genom jobbskatteavdraget för föräldrar, men även det förstärkta bostadsbidraget, utökas den ekonomiska möjligheten att vara tjänstledig utan lön exempelvis vid lov eller studiedagar. Jobbskatteavdrag för föräldrar i kombination med en utökad rätt till föräldraledighet upp tills barnet fyller är en reform som träffar fler föräldrar och kan användas på ett mer flexibelt sätt jämfört med regeringens föreslagna familjevecka. Föräldraförsäkringen omfattar totalt , varav är så kallade lägstanivådagar. Ersättningen ligger på per dag före skatt. För de barn som föddes fanns föräldrapenningdagar kvar för av barnen. brann helt enkelt inne. Av var dagar på lägstanivå. En statlig utredning har föreslagit att helt slopa eftersom de ändå är på en sådan låg nivå och därför i stor mån brinner inne. Men dagarna är viktigare för föräldrar än man kan tro. De används exempelvis för att kunna ha rätt till föräldraledighet eller för att skydda sin SGI genom utfyllnad. De kan också användas som kontaktdagar vid besök i förskola eller skola eller vid lov. Det är viktigt och bra om de kan nyttjas eftersom det är en relativt stor del av föräldraförsäkringen. Att dagar inte nyttjas är troligen på grund av den låga ersättningen per dag. När lägstanivådagarna höjdes så ökade också uttaget. För att lägstanivådagarna ska kunna nyttjas som tänkt bör ersättningsnivån höjas till per dag. Vi avsätter för detta ändamål under utgiftsområde 12. Barnomsorgspeng för egna barn införs vill också att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. För att få del av barnomsorgspeng för egna barn bör kraven på pedagogiskt innehåll inte vara lika högt ställda. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad, betraktas som inkomst och vara skattepliktig. Barnomsorgspeng gäller för egna barn som har fyllt men inte , och kan inte tas ut som föräldraförsäkring eller ersättningar från andra socialförsäkrings- eller bidragssystem. Vi avsätter 2023 och 2024 under utgiftsområde 16 för att införa en barnomsorgspeng för egna barn. Höjt tak i VAB (vård av barn) Uttaget av VAB kan av naturliga skäl inte planeras på samma sätt som vanlig föräldraledighet, vare sig för föräldrar eller för arbetsgivare. blir små barn sjuka ofta. Den korta oplanerade frånvaron innebär därför svåra överväganden och pusslande för såväl föräldrar som för arbetsgivare. tog kvinnor ut av VAB och män . Taket i den tillfälliga föräldrapenningen är lägre än taket i föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen. Nästan en miljon föräldrar har barn och en inkomst som innebär att man slår i detta tak, varav av dem är pappor. Det låga taket i tillfällig föräldrapenning kan därför ha betydelse för hur föräldrar väljer att fördela vabbandet när barnen är sjuka, något som även Unionens undersökning indikerar. Om taket höjdes skulle en större del av inkomstbortfallet kompenseras för och pappor skulle sannolikt vabba i högre utsträckning. Det skulle kanske även leda till att färre jobbade som de är hemma med sjuka barn. Vi föreslår därför en höjning av taket i tillfällig föräldrapenning från 7,5 till 8 prisbasbelopp vilket motsvarar samma tak som i sjukförsäkringen. Vi avsätter för detta ändamål. Stärkt pensionsrätt för föräldrar Dagens kvinnor som är ålderspensionärer har i regel lägre pension än motsvarande män. Det beror på att kvinnor har en lägre pensionsgrundande inkomst än män, vilket i sin tur huvudsakligen grundar sig på ojämlikheter i lönestrukturen och på att kvinnor historiskt i genomsnitt har arbetat färre år än män. En bidragande orsak till det är att kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten och att de oftare går ner i deltid när barnen är små. För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ner i arbetstid när barnen är små, eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – vill vi utöka antalet barnrättsår från fyra till fem. Dessutom föreslår att den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren höjs från till , så att de med lägst inkomst får en högre pensionsrätt. Detta är förslag som också har fört fram. Enligt myndigheten uppskattas dessa förändringar minska gapet mellan mäns och kvinnors intjänande till den allmänna pensionen med . Införandet av ytterligare ett barnrättsår samt höjning av jämförelseinkomsten i barnrättsåren beräknas kosta . Vi finansierar förslaget genom att föreslå avskaffande av pensionsrätt för studieår, något som också har föreslagit. Minskade barngrupper i förskolan Enligt visar både myndighetens egna rapporter och Skolinspektionens kvalitetsgranskning att såväl personal som föräldrar anser att barngrupperna är för stora. ger som riktmärke för antalet barn i barngrupp på förskolan 6–12 barn för barn i åldern 1–respektive 9–15 barn för barn i åldern 4–. Om det vore så att riktmärket om barngrupper följdes så skulle vi ha skäl att vara förhållandevis nöjda. Men konstaterar istället att det är en ”svår situation med stora barngrupper på många håll runt om i landet”. av de allra minsta barnen vistas i barngrupper som ligger långt över riktvärde om maximalt antal barn. enkät bland 1 525 förskollärare 2020 visar att få förskollärare arbetar med en barngrupp där riktmärke följdes. av förskollärarna arbetar i en småbarnsgrupp () som var större än det rekommenderade riktmärket. arbetar i en barngrupp med 16 eller fler.