ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021594 · 2021-09-30 00:00:00 — Systembolaget som en positiv kraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Systembolaget ska ta ett större ansvar för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion, distribution och konsumtion av hantverksproducerade alkoholhaltiga drycker i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Systembolaget ska vara en positiv kraft i utvecklingen av som dryckesland och tillkännager detta för regeringen. Det bubblar och jäser i . har antalet bryggerier i närmare mångdubblats. finns det en växande näring av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare, framför allt på mindre orter och på landsbygden. Dessutom utgör dessa företag en viktig beståndsdel i det svenska matundret utomlands, som visar sig genom att exporten av mat och dryck samt att en besöksnäring kopplat till svensk mat och dryck ökar. För att ta vara på den potential som svenska dryckesproducenter utgör är det viktigt att skapa så goda förutsättningar för utveckling av som dryckesland som möjligt. I detta spelar Systembolaget en mycket viktig roll. Det svenska alkoholmonopolet gör dock att små producenter är helt i händerna på Systembolagets regelverk och logi-stikverksamhet för att nå ut till konsument. Vi menar att det är viktigt att statliga Systembolaget som monopolföretag tar ett sär-skilt ansvar och säkerställer att förutsättningarna för små bryggerier och andra hantverks-mässiga dryckesproducenter är likvärdiga i hela landet. Det är mycket olyckligt om små bryggerier som har stora avstånd till sina närmaste större orter riskerar att missgynnas av Systembolagets regelverk. Det skulle i praktiken göra konkurrenssituationen för dessa helt ohållbar i stora delar av vårt land. Det är även viktigt ur ett konsumentperspektiv att Systembolaget tar ett ansvar för utbudet i hela landet. Vi anser att med det svenska alkoholmonopolet har Systembolaget ett särskilt ansvar att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion och konsumtion av hantverks-producerade alkoholhaltiga drycker i hela landet och att vara en positiv kraft i utveck-lingen av som dryckesland. Per Åsling (C)
mot · H9021596 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna, och detta tillkännager för regeringen. Ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden. En näringsverksamhet som är beroende av detta är turistsektorn. Den omsätter och sysselsätter i storleksordningen 150 000 människor i hela landet. Det är en bransch som har av stark tillväxt och som kommer att spela en allt större roll för vårt näringsliv. Ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Det gäller såväl kollektiva transportmedel – tåg och flyg – som kvalitet och standard på vägnätet. Åre kommun i är ett exempel på en kommun där det är problematiskt när infrastrukturen anpassas för medelbelastning över året eftersom en stor andel av besökarna kommer under exempelvis sportlovs- och påsklovsveckorna. Klarar inte destinationerna i Åre kommun av att erbjuda sina besökare smidiga och säkra transporter riskerar resmålet att förlora i konkurrenskraft gentemot exempelvis alpländerna. För att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Fördelningen av anslag måste anpassas till de faktiska förhållandena. Den nuvarande fördelningen av anslag slår väldigt fel. Det är en orimlig situation när resurser fördelas till stor del utifrån länens befolkning. Ett tydligt exempel är fördelningen av regionala anslag till kontra . I den nuvarande planen erhåller 521 miljoner och 514 miljoner. erhåller något högre på grund av något större befolkning. har ”länsvägar” och har . Den totala vägbelastningen i är medan har . Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringsliv och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastruk-turen efter besöksnäringarnas behov som ofta är säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H9021599 · 2021-09-30 00:00:00 — Tillägg och förtydligande i fastighetslagen angående hänsyn till landsbygdens lokala behov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att göra ett tillägg i fastighetslagens 3 kapitel, paragraf 5 och 6 med hänsyn till landsbygdens lokala behov och tillkännager detta för regeringen. ser vi många ödehus som står och förfaller på landsbygden. Men det finns också kommuner som väldigt intensivt och medvetet arbetar med att få människor att flytta till fastigheter som står tomma – allt för att öka inflyttning och landsbygdsutveckling. Glädjande nog så verkar det finnas en begynnande ”grön våg” med unga människor som vill bo och leva på landsbygden – gärna med tillhörande mark där man vid sidan av sina ordinarie arbeten kan ha exempelvis djur som hästar och får. Det är positivt eftersom det bidrar till ökad inflyttning till landsbygdskommuner med allt vad det innebär och öppna landskap samt liv och utveckling i byarna. Tyvärr verkar inte statliga myndigheter alltid följa med i samhällsutvecklingen och tolkar lagar och regler väldigt svart eller vitt. Ett tydligt sådant exempel är synen på avstyckning av jordbruksfastigheter. Självklart ska man bevara en aktiv jordbruksfastighet, men om förutsättningarna inte finns och det leder till ännu en är det inte optimalt. I vissa fall gör berörda myndigheter olika bedömningar – exempelvis Länsstyrelser och Lantmäteriet – och överklagar den andra myndighetens beslut, vilket är olyckligt – inte minst för de privatpersoner som berörs. Det stoppar inflyttning, liv och rörelse och ökad skattekraft till förmån för ett teoretiskt jordbruk som inte ens existerar mer än på papperet och som sannolikt inte kommer göra det heller, eftersom jordbruken blir allt storskaligare och dyrare att bedriva. I Fastighetslagens tredje kapitel, paragraf 5, kan man läsa om att särskild hänsyn kan tas till möjligheterna för bosättning och sysselsättning på glesbygden, men uppenbarligen så tolkar myndigheterna lagen olika. Därför är det tydligt att det behövs göras ett tillägg i just Fastighetslagens 3 kapitel, paragraf 5 och 6, för att förtydliga att hänsyn ska tas till landsbygdens lokala behov. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H90216 · 2021-09-15 00:00:00 — Erkännande av Somaliland som en självständig stat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda processen för att erkänna Somaliland som en självständig stat och tillkännager detta för regeringen. Somalilands demokratiska utveckling fortsätter. Somaliland är ett lysande exempel på hur fred och demokratisk utveckling kan övervinna våldet. I ett av världens mest utsatta områden – präglat av diktatur, krig och terrorism – utgör Republiken på ett lysande undantag. Landet har utvecklats till regionens enda fungerande demokrati. Somaliland valde efter en folkomröstning att utropa självständighet inom de gränser som fastställts . Man införde demokrati efter brittiskt snitt med tvåkammarsystem. utropades Republiken och en anmärkningsvärd resa startade, genom av obruten fred och utveckling mot en allt djupare demokrati. Somaliland omges av diktaturer, terrorister och pirater. Men mitt i mörkret har man grundat 1 237 grundskolor och över 30 universitet. Över en miljon flyktingar har återvandrat trots att landet är ett av världens fattigaste. Landet har anammat FN:s deklaration för mänskliga rättigheter och utvecklat jämställdhet, med både kvinnliga ministrar och kvinnliga borgmästare samt till och med en kvinnlig polisstyrka. Presidentvalen har övervakats av internationella valobservatörer och prisats för sitt demokratiska genomförande. Valen har följts av fredliga maktskiften och kontinuerlig demokratisk utveckling. Mot de flestas förväntan har Somaliland skapat en fredlig demokrati i en av världens våldsammaste regioner. Det faktum att Somaliland är en muslimsk fungerande demokrati har potential att tjäna som exempel för stora delar av den muslimska världen, likaväl som för resten av . har Somaliland befunnit sig i ett vakuum där man i praktiken har full självständighet med egen regering, valuta, polismakt, försvar och alla andra saker som hör till en fullt fungerande stat. Dessutom har flera länder diplomatiska förbindelser och avtal med regeringen i . Trots detta får Somaliland inget internationellt erkännande. Det är viktigt att stödjer demokrati och fred i diktaturers och terrors skugga. Vilka signaler sänder det när man har diplomatiska relationer med stater präglade av ofrihet och terrorism som man negligerar mest demokratiska land? har haft tre uttalade kriterier som ska vara uppfyllda för att vi ska erkänna ett annat land som en självständig stat. Dessa kriterier är att det ska finnas en permanent befolkning, det ska finnas ett definierat territorium och det ska finnas en regering som kan utöva kontroll över territoriet och kapacitet att ingå relationer med andra stater. Somaliland uppfyller alla dessa tre kriterier enligt Montevideokonventionens krav. har erkänt stater på betydligt mer tveksamma grunder än vad ett erkännande av Somaliland skulle utgöra. Underlåtenheten att erkänna Somaliland – som faktiskt vädjar om omvärldens erkännande – blir alltmer omotiverad ju går. bör därför inleda processen för att ge Somaliland ett fullt erkännande som en självständig stat kopplat till villkor gällande fortsatt demokratisk utveckling, frihet och mänskliga rättigheter.
mot · H902160 · 2021-09-22 00:00:00 — Offentlig upphandling av mat bör ske utifrån minimikraven i svensk lag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att all offentligt driven verksamhet, inom ramen för vad lagstiftning på EU-nivå tillåter, bör göra upphandlingar utifrån minimikraven för svensk livsmedelsproduktion och djurhållning och tillkännager detta för regeringen. Det svenska jordbruket är unikt i sitt slag. Våra högt satta krav på en god djurhållning kombinerat med en mycket låg användning av antibiotika är två faktorer som gör att sticker ut jämfört med de flesta andra av världens länder. Det är viktigt att politiken tydligt signalerar att jordbruket är en bransch som är värd att satsa på. En central utgångspunkt är att det svenska jordbruket behöver goda och rättvisa spelregler som främjar fortsatt utveckling och tillväxt. Dagens system, där man vid upphandlingar lägger tonvikten på lägsta möjliga pris, är oftast inte förenligt med ambitionen om att stärka svenskt jordbruk. Här finns det en stor förbättringspotential. Därför bör regeringen se över möjligheten att all offentligt driven verksamhet, inom ramen för vad lagstiftning på EU-nivå tillåter, bör göra upphandlingar utifrån minimikraven för svensk livsmedelsproduktion och djurhållning.
mot · H9021600 · 2021-09-30 00:00:00 — Kontinuerlig varumärkesvård, uppförandekod och goda kund- och medborgarrelationer för statliga bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till de statliga bolagen att inom organisationen kontinuerligt jobba med varumärkesvård, framtagande och uppföljning av uppförandekod och förtroendeskapande mot både kunder och medborgare generellt och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är en stor bolagsägare och totalt finns 46 hel- och delägda bolag, varav några är börsnoterade. Till detta ska tilläggas att bolagen tillsammans sysselsätter cirka 135 000 personer och värdet på den statliga bolagsportföljen beräknas till . Intressant att notera är att bolagen lämnade en utdelning på . Målet är att bolagen ska vara värdeskapande men även förvaltas både aktivt och professionellt. Bolagens verksamheter påverkar människors vardag både direkt och indirekt, till exempel statens ägande av skog, där dialogen med medborgare är mycket viktig. Dessutom finns hållbarhetskriterier som bolagen jobbar med och som ska presenteras för riksdag och regering. I regeringens årliga redogörelse för företag med statligt ägande går bland annat att läsa att den statliga bolagsportföljen är en stor och viktig del av näringsliv och att de i och med detta ska vara goda exempel för andra företag. Vidare uttrycks det tydligt att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt, med bland annat transparent arbete och samarbete i fokus. Självklart är vinstmålet viktigt, men bolagens varumärkesvård och kapacitet att föra dialog är också betydelsefullt och ska tas i beaktande och kontinuerligt genomsyra organisationen i praktiken. Inte minst för att skapa förtroende både internt och externt bland kunder och hos medborgarna. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H9021601 · 2021-09-30 00:00:00 — Utbyggnation av stamnätet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra för att en utbyggnation av och investering i stamnätet behöver göras i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringar av stamnätet inte enbart bör bygga på prognos, utan även bör göras med marginal för att även möjliggöra framtida och ytterligare elintensiva investeringar i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ha som målsättning att halvera tiderna för tillståndsprocesserna och tillkännager detta för regeringen. 2 000 jobb i motsvarar runt 400 000 arbetstillfällen i . Tanken att en liten kommun med knappt 7 000 invånare kan få möjlighet till så många nya jobb, är både svindlande, kittlande och ger framtidshopp. visade ett elintensivt företag intresse för en etablering i och – detta i kölvattnet av den gröna nyindustrialiseringsvåg som just nu sköljer över norra . Dessvärre ser det inte så ljust ut för en dylik etablering i just och orsaken är inte elbrist. Problemet är att bolaget inte klarar av att hantera den överföringskapacitet som krävs i det statliga elnätet. Beskedet från affärsverket är att får vänta till 2028 innan det är möjligt med en anslutningspunkt. Kommunen är dessvärre inte ensam om den här utmaningen. Så här ser verkligheten ut i fler områden och kommuner i norra , vilket i sin tur gör det svårt att locka både små och stora investeringar som kräver anslutning till stamnätet. har den allmänna uppmärksamheten i stort fokuserats på överföringskapaciteten från norr till söder och de flaskhalsar som finns i den mellersta och södra delen av vårt land. har därför aviserat en kraftfull utbyggnad av stamnätet , men den måste även innefatta de begränsningar som uppstår i norr. När intresset för grön industri växer i , så är det en fantastisk möjlighet för fler orter och kommuner än enbart de större att ta del av framgången. trillar förfrågningar om etableringar i dessa regioner in på löpande band. Då kan man inte ha väntetider för de tillståndsprocesser och det utrymme i elnätet som krävs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021603 · 2021-09-30 00:00:00 — Samma vägstandard i som i resten av landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att även vägarna i har en godtagbar vägstandard och tillkännager detta för regeringen. Standarden på landets vägar är sämst i . Av de 20 värsta vägarna finns 19 i landets norra delar. Detta visas i en granskning som är gjord av Motormännen. Det är framför allt mindre länsvägar som är dåliga, men även större vägar såsom E45, E10 och E14 – som alla löper genom . Hål, ojämnheter och sprickor orsakar inte bara stor irritation utan kan också leda till olyckor. Enligt ett tidigare nyhetsinslag från SVT leder det också till svårigheter för ambulans, räddningstjänst och polis att ta sig fram . När det är fråga om liv och död är varje minut viktig och då kan en dålig vägstandard vara avgörande. Så kan vi inte ha det. uppger själva att det inte finns tillräckligt med pengar för att underhålla och förbättra den undermåliga standarden på de mindre länsvägarna. Om reparationer dröjer för länge kan samhällskostnaderna bli än större i ett senare skede. Det är inte första gången det dåliga vägnätet i uppmärksammas, men ändå nedprioriteras trygghet och säkerhet för många av de norrländska bilisterna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021604 · 2021-09-30 00:00:00 — Nödvändigheten av en året-runt-färja till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att säkerställa upphandling av en färja med kapacitet att trafikera sträckan mellan och året runt och tillkännager detta för regeringen. har kommunikationen till och från utanför kantats av problem. Trots påtryckningar från boende på ön, kommun, Region , och politiska företrädare har inget hänt. fick infrastrukturminister en skriftlig fråga om hur kommunikationen till och från kunde säkerställas. Svaret från ministern var att han skulle bevaka frågan noggrant. fick ministern ånyo skriftliga frågor och hänvisade då till andra aktörer inom kommun, och region att lösa knutarna. Tyvärr kvarstår problemen för invånare, och en hållbar permanent lösning verkar tyvärr vara långt borta – i alla fall om man läser beslut som i slutet skickades via mejl till bland annat kommun och den arbetsgrupp som för Holmöbornas talan. Färjetrafiken ska bara bedrivas när det är isfritt, en svävare sätts in när isen är , och däremellan erbjuds helikopter – ett transportalternativ som bara fungerar när det inte är mörkt, dimma eller snöar. Dessutom införs helikopter först när all annan möjlig trafik stått stilla i . Allt detta omöjliggör boende på ön – i alla fall för människor som jobbar på fastlandet och det ställer till med enorma problem för företagarna lokalt. Om man som anställd inte vet om man kan komma till sin arbetsplats dagen efter, eller i värsta fall , på grund av dåliga kommunikationer är det illa. Det kan inte heller vara rimligt att den lokale snickaren på ön ska köra skoter för att frakta stora mängder virke – vilket för övrigt inte heller är möjligt när isen är för tunn. Sammantaget kommer de människor som är i arbetsför ålder och som pendlar till fastlandet att behöva flytta. Det blir en nedåtgående spiral för livet och utvecklingen på ön. i ljuset av att regeringens särskilda utredare, , fastslog att ska ha ett helhetsansvar för kommunikationen till och från , rimmar dagens situation väldigt illa och är orimlig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021605 · 2021-09-30 00:00:00 — Utvidgat rotavdrag som omfattar enskilda avloppsanläggningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utvidga rotavdraget till att även omfatta avloppsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avsteg från gällande regler ska kunna göras om en avloppsanläggning ligger i ett område där miljöpåverkan är lägre och tillkännager detta för regeringen. I finns cirka 250 000 enskilda avloppsanläggningar och många av dessa uppfyller inte de miljökrav som ställs . Dåligt fungerande anläggningar bidrar till att orenat avloppsvatten sprids till våra sjöar och hav. Utsläppen förorenar dricks- och badvatten, skadar människors hälsa och ger upphov till dålig lukt. Det bidrar också till övergödning och syrebrist i våra sjöar, vattendrag och hav. av hushållen har enskilda avloppsanläggningar men de bidrar till lika mycket övergödning som de övriga av hushållen som är anslutna till kommunala reningsverk. Genom att byta ut avloppen ifråga till godkända reningsanläggningar kommer algblomningen minskas både lokalt och i och inte minst leda till bättre vattenkvalitet. Dock borde man ändå, i vissa fall, ha möjlighet att göra avsteg från regelverket om avloppsanläggningen inte bidrar till någon större miljöpåverkan. Det måste finnas utrymme för att avväga miljönyttan mot kostnaden – det skulle till exempel kunna betyda att man inte behöver byta en anläggning på en ensligt belägen fastighet som ligger långt ifrån ett vattendrag. Enligt information som finns på regeringens hemsida är det bara 1–av de dåliga avloppsanläggningarna som byts ut . En av orsakerna kan vara att det av många människor upplevs som alltför kostnadskrävande, att man inte har råd och att man skjuter åtgärden . Många hushåll med enskilda avlopp får föreläggande från kommunen om att åtgärda sina avloppsanläggningar för att klara av dagens miljökriterier. På landsbygden kan kostnaden för att åtgärda detta vara nästan lika stor som värdet på huset. Ett sätt att minska kostnaderna för det enskilda hushållet är att utvidga rotavdraget till att även omfatta byte av avloppsanläggning. Det skulle inte bara hjälpa den som upplever att det är alltför kostsamt , utan även skynda på processen med att ta bort undermåliga avloppsanläggningar, vilket skulle vara det bästa för miljön. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021607 · 2021-09-30 00:00:00 — Omprövning av beslut kring viltvårdsförvaltningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åter ta upp frågan om viltvårdsuppdraget med EU med syfte att återgå till den modell där får ett bidrag för att sköta jakt- och viltvårdsuppdraget, och detta tillkännager för regeringen. Varför förstöra en väl fungerande verksamhet? Regeringen har fattat ett beslutet om att jakt- och viltvårdsuppdraget som legat på ska upphandlas. Anslaget, pengarna, för att sköta detta kommer ur Viltvårdsfonden. Viltvårdsfonden finansieras i sin tur från de jaktkort som svenska jägare betalar. kostar det statliga jaktkortet men regeringen föreslår nu en höjning till . Det finns ca 293 000 jägare som löser statligt jaktkort så summan som betalas in till Viltvårdsfonden blir . anmälde en person till EU att jakt- och viltvårdsuppdraget borde upphandlas och detta resulterade i att ifrågasatte den svenska modellen. Det var här det gick fel. Regeringen borde ha tagit striden med EU då jakt- och viltvårdsuppdraget inte omfattas av reglerna för offentlig upphandling eftersom bidrag inte är upphandlingspliktiga. Flera jurister som är experter inom offentlig upphandling menar att jakt- och viltvårdsuppdraget är unikt på grund av att det är jägarnas egna pengar som finansierar bidraget och uppdraget. Ett uppdrag som, menar de, varit avgörande för en god och fungerande viltvård i . landsbygdsministern uppger enligt Svensk Jakt att det inte är EU som är bekymret. Det är som drivit på i frågan, i alla fall jag var minister. Allmänna uppdraget har i stora delar fungerat bra. Det är jägarnas pengar som andra organisationer vill ha del av, uppger till Svensk Jakt. har regeringen gett i uppdrag att administrera och upphandla det nya uppdraget, vilket i sig är olyckligt då förtroendet för hos jägare är lågt. Regeringen säger att kommer att få ett organisationsbidrag för att jobba med ett rikstäckande ansvar för landets viltvård. Däremot ska viltövervakning, trafikeftersök och klövviltsförvaltning upphandlas med pengar ur Viltvårdsfonden. Förutom upphandlingsdelen har regeringen beslutat att ideella rikstäckande organisationer kan söka organisations- eller verksamhetsbidrag för att utföra åtgärder som främjar viltvården enligt jaktlagens definitioner. Det kan bli så att organisationer som motarbetar jakt kan få pengar ur viltvårdsfonden som finansieras av jägarna. Detta är helt orimligt! har drivit att det borde inrättas en viltmyndighet, och hade vi haft en sådan på plats skulle uppdraget att förvalta Viltvårdsfonden hamnat där i stället. uppstår det en situation där ska tolka regeringens beslut och redan nu har man aviserat att alla organisationer kan söka bidrag ur Viltvårdsfonden och det inkluderar även de som motarbetar jakt. Med tanke på de oklarheter som finns om finansieringen av viltvården ska räknas som grund för upphandling eller bidrag, borde regeringen åter ta upp frågan med EU med målet att ompröva beslutet om krav på upphandlingsförfarande. Detta bör ges regeringen till känna.