mot · H9024042 · 2021-10-05 00:00:00 — Det gör att det finns behov av styrning, regelverk och rutiner. Det är emellertid inte samma sak som att det finns en naturlag om en ständigt ökande administrationsbörda inom vården och omsorgen. Minska administrationsbördan – sätt upp ett tydligt mål En viktig uppgift är att arbeta för att begränsa detaljstyrning till förmån för att vårdgivarna med den medicinska professionen och patienten ska kunna hitta egna effektiva lösningar för vård med hög kvalitet. I varje avtal som tas fram mellan huvudmän och vårdgivare bör regelförenkling vara en naturlig utgångspunkt. föreslår att det tas fram ett gemensamt mål om att minska den administrativa bördan inom hälso- och sjukvården. För att detta mål ska bli väl förankrat i vården och omsorgens vardagliga arbetsmiljöer och situationer, och vara realistiskt ska målet tas fram i samarbete mellan vårdens aktörer, ansvariga myndigheter och huvudmännen. Inriktningen ska dock vara att sträva efter att minska den administrativa bördan och att detta mål följs upp regelbundet och redovisas öppet. Genomför effektutvärdering av vidtagna åtgärder Den totala detaljstyrningen och regelbördan för vårdgivarna behöver utredas gemensamt och samordnas av stat och region så att en större del av arbetstiden kan ägnas åt patientarbete. Den information som ska rapporteras in måste vara relevant. Förenklade uppföljningssystem innebär också möjligheter att minska på den centrala administrationen. En viktig aspekt av detta arbete är att föreslagna åtgärder i syfte att minska den totala administrativa bördan inom vården och omsorgen alltid regelbundet ska följas upp och effekterna av åtgärderna metodiskt utvärderas. Det är ett betydande problem med digitala system som inte ”pratar” med varandra, lagstiftning som förhindrar data att användas till flera olika syften och ökade krav på uppföljning med mera. En del av detta är exempelvis alla de mål och rapporter som ofta är kopplade till riktade statsbidrag som genererar stor arbetsbörda. Det behöver genomföras ett metodiskt och strukturerat arbete som syftar till att hitta ”tidstjuvarna” i vardagen. Lagändringar krävs för att möjliggöra en sammanhållen journalföring och informationsdelning inom hälso- och sjukvården samt mellan hälso- och sjukvården och . föreslår att lagstiftningen förtydligas så att anhöriga kan vara ombud vid kontakter med vården när det gäller till exempel tidsbokningar, anmälningar och avbokningar. i (M) [1] 2019:8, Vem vårdar bäst. En rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, författare är . [2] Se exempelvis SOU 2016:2 Effektiv vård, SOU 2020:19 God och nära vård: En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem, samt SOU 2019:29 God och nära vård: Vård i samverkan. [3] SOU 2020:80 Äldreomsorgen under pandemin. [4] 2019:8, Vem vårdar bäst. En rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, författare är . [5] Se exempelvis . Kommuner och Regioners sammanställning av utvecklingen av väntetiderna inom vården. [6] Ibid. [7] Rapport 2017:2 Lag utan genomslag. Myndigheten för vård- och omsorgsanlys. [8] SOU 2020:80 Äldreomsorgen under pandemin. [9] Ibid. [10] Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Samhällets kostnader för fallolyckor, 2010. [11] Cancerfondsrapporten , Cancervård. [12] Rapport 2019:8 Omotiverat olika: Socioekonomiska och regionala skillnader i cancervården, samt Kommissionen för jämlik hälsa. [13] Barncancerrapporten . [14] Se exempelvis . [15] Se exempelvis statistik över aborter. [16] Se exempelvis Hjärt-lungfonden respektive Cancerfonden. [17] (2019), Pharmaceutical spending (indicator). [18] RIR 2021:14 Mesta möjliga hälsa för skattepengarna – statens subventionering av läkemedel. En granskningsrapport från . [19] SOU 2018:89 Tydligare ansvar och regler för läkemedel. [20] RIR 2018:6 Livsmedels och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner. En granskningsrapport från .