mot · H9023511 · 2021-10-05 00:00:00 — finns ett problem med att kraften blir inlåst i norr, främst för att vattenkraften finns där och för att överföringskapaciteten är undermålig, med höga elpriser i söder och låga i norr som resultat. Att minska på flaskhalsarna är därför nödvändigt. kommer det historiska mönstret med att norra förser med el förändras. Flera stora, viktiga men också energikrävande industriprojekt planeras, projekteras och byggs nära elkraften i norra . Det är en välkommen nyindustrialisering av , drivet av den marknad som den gröna omställningen skapar. Det är därför viktigt att öka elproduktionen i för att i högre grad klara täcka behovet. Vi vill långsiktigt se ett förnybart elsystem som levererar en konkurrenskraftig, trygg och stabil el till näringslivet och människor. I framtidens energisystem kommer stora delar av produktionen vara flexibel och producera när vind och sol levererar, vilket kräver investeringar i ökad lagringskapacitet för att trygga tillgång till el även när det inte blåser eller när solen inte skiner. En stor del av behovet kommer dock fortsatt täckas av baskraften, som till exempel biokraft, vattenkraft och delar av vindkraften, eftersom det inte är helt stiltje överallt . Det är ett annorlunda system mot dagens, och det ställer ökade krav på flexibilitet och lagring. Möjligheterna i ett sådant system är stora. Svenska företag kan leverera energitjänster och energikrävande produkter till stora delar av . kommer fortsatt driva på för en kostnadsreduktion av det förnybara och forskning och användning av lager, såväl batterier som vätgas, kombinerat med återinvesteringar i vattenkraftens dammar och förnyad pumpkraft. För att stimulera detta bör marknadshinder för energilager undanröjas, så som dubbelbeskattning vid upp- och urladdning av batterier, samt system för ersättning och prissättning av systemtjänster ses över. När den förnybara elproduktionen byggs ut samhällets energiomställning och när energikrävande industri ställer om till klimatneutral produktion ökar behoven av överföringskapacitet, energilagring, reglerbar produktion samt systemtjänster. Denna utbyggnad behöver göras till en så låg kostnad som möjligt. Vi vill att de ökade behoven av systemtjänster upphandlas över och med god framförhållning, som kostnaden bärs av de produktionsslag som inte levererar nämnda tjänster. På så sätt uppmuntras innovationskraft och jämlikheten mellan kraftslag ökar. anser att ett antal åtgärder behövs för att snabba på utbyggnaden av både överföring och ny produktion. Exempelvis behöver vi korta ledtiderna för byggnation radikalt och skapa nya avtalsformer för den vars mark används. Den som påverkas kraftigt av exempelvis vindkraftsparker eller kraftledningar bör, likt i , ha rätt till viss ersättning, även om man inte är markägare. Vi vill att marksnåla tekniker, som nedgrävda kablar och nyttjande av befintliga ledningsgator, används när det är möjligt. En utredning för att rensa i regelverken och möjliggöra energiomställningen behöver tillsättas, där mål om halverade ledtider ska vara bärande. Samtliga berörda myndigheter bör också få i uppdrag att arbeta fö r att bejaka de svenska energi- och klimatmålens uppfyllnad. behöver skynda på implementeringen av EU:s elmarknadslagstiftning och fullt ut implementera de krav som ställs på transparens och tillförlitlighet på elmarknaden. För att öka rörlighet och konkurrens på elmarknaden bör alla kunder vid flytt behöva välja ett elavtal. Det skulle i ett slag slopa de dyra anvisningsavtalen. För att öka produkters koldioxidtransparens bör EU införa krav på ursprungsgarantier för elproduktion på timbasis i stället för på årsbasis och införa nya standarder för ursprungsredovisning för drivmedel och vätgas för ökad transparens. En sådan ändring skapar en möjlighet till att bättre matcha utbud och efterfrågan av förnybar produktion, vilket kraftigt stimulerar utbyggnaden av förnybar energiproduktion, när allt fler konsumenter och industrier kommer vilja se hur mycket koldioxid deras inköp har resultat i. Dessutom behöver EU:s elnät kopplas ihop bättre än . Det är nödvändigt för att hantera den ökade variabla produktionen, och skapar bättre marknadsvillkor för produktion och export av energi utan växthusutsläpp från till . bör få i uppdrag att öka sammanlänkning av elsystem till övriga till av den tillgängliga kapaciteten. Ökade möjligheter för människor Minskat utanförskap och en mer flexibel arbetsmarknad På arbetsmarknaden förtjänar människor att bedömas efter sina kompetenser och färdigheter. Så är det inte alltid . Vi ser hur personer från utsatta grupper, som unga, utrikesfödda och långtidsarbetslösa, har svårare att få jobb och har sämre villkor. Det skapar problem med att försörja sig själva och förstärker därmed utanförskapet. Här behövs åtgärder som gör att människor kommer närmare arbetsmarknaden och stärkta drivkrafter, som sänkta skatter, förändrade trygghetssystem, fler och bättre vägar in på arbetsmarknaden och möjligheter till kompetensutveckling och omskolning mitt i livet. Coronakrisen har tydligt visat behovet av en flexibel arbetsmarknad där företag, arbetsgivare och arbetstagare har möjlighet och kunskap att snabbt ställa om. Dynamiska och innovativa företag har tillsammans med reformer för stärkt konkurrenskraft varit en bärande del av svensk ekonomi och arbetsmarknad . Mycket har gjorts för en bättre fungerande arbetsmarknad, inte minst i och med den historiska partsuppgörelse som slöts . reform av Arbetsförmedlingen och partsuppgörelsen ökar företagens möjligheter att snabbare anpassa verksamheten till en föränderlig omvärld, som de stärker arbetstagarens rätt till kompetensutveckling. Detta är på lång sikt oerhört viktigt för arbetsmarknaden. Men, arbetet med att göra arbetsmarknaden mer flexibel, trygg och omställningsbenägen för alla behöver likväl fortsätta. stänger höga kostnader för att anställa och höga krav på erfarenhet och utbildning ute människor från arbetsmarknaden. För att möjliggöra fler enkla jobb och därmed fler vägar in på arbetsmarknaden behövs lägre kostnader och bättre introduktion till arbetsmarknaden. finns flera olika subventionerade anställningar med syftet att hjälpa människor från utsatta grupper till jobb. Av dessa anställningsformer fungerar nystartsjobb bäst. Vi vill därför att nya insatser framöver främst kommer genom nystartsjobb, som antalet olika subventionerade anställningar minskar. Dagens arbetsmarknad förändras i en allt snabbare takt, och en stor del av de jobb vi kommer ha finns inte . Därför är det otroligt viktigt att möjligheterna till kompetensutveckling under hela livet förbättras för att möjliggöra utveckling, omställning och trygghet på en mer flexibel arbetsmarknad. behöver fortsätta byggas ut och antalet korta kurser på både grund- och avancerad nivå behöver bli fler. Yrkesvux behöver få sina resurser tryggade för att bättre kunna planera utbildningar och spegla behovet på arbetsmarknaden. Det digitala utbudet måste öka. finns en stor outnyttjad resurs på svensk arbetsmarknad i form av utländska akademiker och arbetare. Det är dåligt både för och för människor att deras stora kunskaper inte nyttjas. behöver bli både bättre och snabbare på att validera utländska akademikers examen och kompetenser. Dessutom behöver det bli möjligt att validera fler färdigheter än . erbjuds validering av vissa färdigheter, såsom målare och elektriker men de systemen behöver byggas ut samt förbättras för att ge fler människor möjligheten att visa upp vad de kan. Digitaliseringen har inneburit en stor möjlighet för många människor. Vi ser exempel på det på arbetsmarknaden, där den så kallade gigekonomin skapar mängder av nya jobb, både högkvalificerade och jobb utan krav på utbildning. Detta skapar en mer dynamisk och flexibel arbetsmarknad som snabbt kan anpassa sig till nya omständigheter och behov, och öppnar nya vägar in i jobb för personer som står utanför. är det viktigt att även människor inom gigekonomin erbjuds en trygghet. Dagens socialförsäkringssystem och möjligheter att säkra arbetsmiljön är inte anpassade för gigarbetare, vare sig de är företagare eller arbetstagare. Gigekonomin måste på ett smidigt sätt komma in i de offentliga trygghetssystemen och arbetsgivare behöver ta ansvar för att personalen får bra arbetsvillkor, utan att gigekonomin överregleras och därmed straffas ut. En jämställd och välmående arbetsmarknad Det finns flera exempel på att kvinnor ges generellt sämre förutsättningar på arbetsmarknaden. Kvinnor har lägre löner för såväl lika som likvärdigt arbete, tar ut mer av föräldraförsäkring och VAB-ersättning som män i större utsträckning tar del av insatser som för dem närmare arbetsmarknaden, som stöd till näringsverksamhet eller subventionerade anställningar. Detta är bara några exempel av många på hur kvinnor och män ges olika förutsättningar, på grund av strukturer och normer i samhället och politiken. I slutändan resulterar det i en sämre ekonomisk situation för kvinnor än män, att skillnaden på arbetsmarknaden blir stor, vilket visas i att kvinnors totala inkomster endast uppgår till av männens, att kvinnor får en lägre pension samt att kvinnor har ett mindre ägande och i mindre omfattning är företagare. Myndigheter måste på ett strukturerat och kontinuerligt sätt arbeta med och ge likvärdig information och vägledning till kvinnor och män om hur olika val påverkar ens ekonomiska situation, och bli bättre på att analysera könsuppdelad statistik för att kunna dra lärdom om hur den ekonomiska jämställdheten kan öka. Det viktigaste för att förbättra kvinnors ekonomiska situation, både under de yrkesverksamma åren samt under pensionen, är en jämställd arbetsmarknad. Dagens föräldraförsäkring är problematisk ur såväl jämställdhetsperspektiv som i privat- och samhällsekonomisk mening. Alltför många människor, de flesta kvinnor, är frånvarande från arbetsmarknaden och därigenom förlorar de i såväl löneutveckling som karriärmöjligheter. Konsekvenserna för den ekonomiska levnadsstandarden riskerar att bli livslånga. För att stärka kvinnors roll, inte minst utrikesfödda, på arbetsmarknaden och för att möjliggöra ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen, vill genomföra en bred översyn av föräldraförsäkringen för att utarbeta en modern föräldraförsäkringen som ser till barnets bästa och ökar jämställdheten. Den svenska arbetsmiljön är bland världens bästa, men även världens bästa arbetsmiljö kan bli bättre. Att fortsätta förbättra arbetsmiljön skulle framförallt undvika mycket mänskligt lidande, men också medföra stora summor för samhället genom minskade sjukskrivningstal. Flera saker kan göras för att förbättra det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Till exempel bör få ett tydligare serviceuppdrag för att stötta och hjälpa arbetsgivare i deras arbetsmiljöarbete. Därtill bör enskilda näringsidkare, likt andra på arbetsmarknaden, få möjlighet till att göra avdrag för friskvård, motsvarande friskvårdsbidraget. Stärkta drivkrafter för jobb och flit Det ska alltid löna sig att jobba och anstränga sig, som människor som behöver samhällets stöd ska erbjudas det. En grundläggande princip i är att de som av olika skäl inte kan försörja sig själva får stöd av samhället. Den tryggheten är viktig för att människor inte ska drabbas av fattigdom, men också för att människor inte ska hindras från att till exempel byta jobb av rädslan att hamna där. innebär dagens system att det i vissa fall inte lönar sig tillräckligt att ta ett arbete, eftersom skillnaden mellan bidrag och arbete helt enkelt är för liten. För att öka drivkrafterna till arbete och minska utanförskapet vill vi att det ska löna sig mer att jobba och driva företag, såväl genom sänkta skatter som att ersättningssystemen i större utsträckning ska uppmuntra till jobb. Genom att sänka skatten på de först intjänade kronorna blir det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. vill därför kraftigt sänka skatten för de med låga- och medelhöga inkomster, genom att göra de första ca varje person tjänar skattefria. Detta skulle innebära mer jämfört med för en person med låga inkomster, vilket kraftigt skulle gynna framför allt de med låga arbetsinkomster. För människor som har försörjningsstöd skulle detta kraftigt öka drivkrafterna att gå från bidrag till jobb, men befinner sig de personerna ofta så långt från arbetsmarknaden att detta inte räcker utan mer behöver göras. Det är rimligt att den som mottar försörjningsstöd också förväntas vara aktiv i att söka jobb eller på annat sätt ta steg till att komma närmare arbetsmarknaden. Därtill behöver försörjningsstödet reformeras så att den som tar ett arbete får behålla mer av försörjningsstödet . Även bidragssystemen behöver reformeras för att uppmuntra arbete och premiera den som betalat skatt. räcker det med att en person jobbat för att få full tillgång till vissa ersättningssystem. har den bärande inkomstbortfallsprincipen, som innebär att ersättningen matchar lönen, gröpts ut eftersom ersättningstaken inte höjts i takt med reallöneutvecklingen. Detta får till följd att en person som arbetat får likartad ersättning som en person som betalt hög skatt. Detta kan riskera systemets legitimitet, eftersom människor kan uppleva att de inte får det som de betalar för, och det kan kännas orättvist att personer som är nya på arbetsmarknaden, eller har kraftigt lägre lön, får samma ersättning som en som arbetat . Vi vill skapa ett mer rättvist ersättningssystem, med större drivkrafter till arbete, via att kvalificeringsperioden innan en person når ersättningstaket förlängs som taken i ersättningsystemen justeras uppåt i relation till de nivåer som gällde innan coronapandemin. Det behöver också löna sig mer att utbilda och anstränga sig för alla i . Det behöver bli mer attraktivt för företag att lägga huvudkontor i , och enklare att locka hit forskare, företagsledare och internationell rörlig spetskompetens i syfte att stärka näringslivets konkurrenskraft. Färre ska behöva betala statlig inkomstskatt och skatten de betalar måste bli lägre. långsiktiga målsättning behöver därför vara att inkomskatteskalan ska bli mindre brant. skapas fyra av fem nya jobb i de små företagen. Därför behöver de små och växande företagen lägre kostnader för att kunna bidra med ännu fler nya jobb. Dagens svårgenomträngliga kapital- och företagsbeskattning behöver förbättras. utgör den ett lapptäcke av olika regelverk och avdrag som fullt ut endast förstås av ett fåtal människor. För den som har resurser, och exempelvis kan betala för skatterådgivning, skapar det snåriga regelverket goda möjligheter att sänka sin skatt, medan den enskilda företagaren utan stöd tvingas betala en hög skatt. Det behöver bli både enklare och billigare att vara företagare i . 3:12-reglerna behöver ses över i syfte att sänka skatten och förenkla för de ägarledda små företagen, bland annat via att höja gränsen för den så kallade förenklingsregeln. Därutöver behöver regelverket bli mer lättförståeligt för att sänka även de administrativa kostnaderna. Grön tillväxt i och i världen En ambitiös och effektiv miljö- och klimatpolitik Klimatet är en internationell fråga, som världen måste hantera och möta tillsammans. kan inte styra vad andra länder väljer att göra, men vi kan via EU se till att våra gemensamma regelverk är så ambitiösa och bra som möjligt för att vi ska klara av . För att EU ska bli klimatneutralt finns det inget viktigare än att de fossila utsläppen kraftigt minskar. kommer därför fortsätta att ständigt och på alla nivåer arbeta för höjda mål när det kommer till utfasningen av fossil energi och fossila råvaror, och arbeta för att höja målen när det förnybar energi och förnybara råvaror. De antagna klimatmålen skapar, tillsammans med ny teknik, affärsmöjligheter för innovativa företag. Det är dessa affärsmöjligheter som leder vägen för omställningen, inte bakåtsträvande rop om minskad ekonomisk aktivitet. Ekonomisk tillväxt och omhändertagande om miljö och klimat går hand i hand, vilket vi i visat via att förena en växande ekonomi med minskade utsläpp. Det är enormt stora investeringar som företag, och EU kommer göra för att ställa om samhället. För att skapa goda investeringsmöjligheter i omställningen behöver miljö- och klimatpolitiken främja marknadsdriven innovation och vara långsiktig och kostnadseffektiv. Här vill vi att staten, tillsammans med näringslivet, tar fram moderna verktyg för riskdelning för forskning och utveckling och uppskalning av innovativa bolag inom miljö- och klimatteknik. Att är ett attraktivt land att investera och driva företag i är därför av stor vikt. För att öka omställningstakten vill vi därför, likt och , låta företag som gör miljö- och klimatsmarta investeringar skriva av värdet på dessa investeringar snabbare, för att göra en investering mer intressant. EU:s utsläppshandelssystem EU ETS är ett av det mest effektiva verktyget vi har i kampen mot utsläppen, eftersom det både reglerar och prissätter utsläpp. För att utvidga denna effektiva prisstyrning vill att ETS omfattar fler sektorer samt att den fria tilldelningen av utsläppsrätter fasas ut. För att förhindra risken för koldioxidläckage och försämrad konkurrenskraft vid utfasning av den fria tilldelningen bör EU:s handelspartners lättare kunna koppla sina utsläppshandelssystem mot EU ETS. På ett sådant sätt tar vi viktiga steg på vägen mot ett globalt koldioxidpris. De handelspartners som inte har välfungerande eller tillräckligt ambitiösa utsläppshandelssystem kommer enligt förslag från EU- kommissionen i stället få betala en WTO-kompatibel koldioxidgränsavgift till dess att de har ett utsläppshandelssystem som prissätter utsläpp på ett fullgott sätt. Även om vi i så stor utsträckning som det bara är möjligt ska minska utsläppen räcker inte det, utan vi behöver vi använda oss av minusutsläpp – det vill säga att ta bort koldioxid ut atmosfären. Därför kommer vi driva på för att det införs ett bonus- eller handelssystem, likt EU ETS, för minusutsläpp på EU-nivå. Dessutom finns det innovationer som möjliggör återanvändning av infångad koldioxid, vilket kan bidra till ökad resurseffektivitet. Relevant lagstiftning på alla nivåer behöver här ses över för att stödja utvecklingen. Det behöver vara lätt för människor att göra medvetna och klimatvänliga val. Det bästa sättet att underlätta för människor att göra enkla val är via prissignalen. Därför vill vi titta på möjligheterna att på EU-nivå införa koldioxidmärkning av fler produkter, förstärka systemet med ursprungsgarantier samt driva på för införandet av ett EU-gemensamt produktpass för att öka spårbarheten i en produkts värdekedja och öka transparensen och information för tillverkare, återvinnare och slutkonsument. För att öka det marknadsekonomiska inslaget i miljöpolitiken vill vi utöka producentansvaret till fler områden och införa fler avgiftsfinansierade fonder på områden där reguljär återvinning inte är möjlig. Exempel skulle kunna vara vissa plastfraktioner eller glasfiberprodukter, där endast förbränning eller deponi finns som alternativ . För att öka möjligheterna till återanvändning eller materialåtervinning bör industrin själva i högre grad ta ett ekonomiskt ansvar för forskning kring nya tekniker och kostnadsreducering. bidrar utvecklingsländer till en relativt liten andel utsläpp av växthusgaser per capita. Men om dessa länders ekonomier utvecklas till att ha samma stora klimatavtryck som västvärlden blir effekten på klimatet och den biologiska mångfalden stor. Vi har både ett ansvar och ett intresse i att stödja etableringen av mer hållbara utvecklingsmönster världen över. För att hjälpa till att tillsammans klara av klimatomställningen bör en markant större del av det svenska och europeiska biståndet riktas mot klimatåtgärder. Att främja klimatinvesteringar och klimatmässigt hållbart företagande i utvecklingsländer är klokt både för klimatet och för den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. En ökad andel klimatbistånd bör inkludera ett större samarbete med privata näringslivet och innovativa finansieringsformer. En växande skoglig bioekonomi En stor del av klimatarbete görs av dryga 330 000 skogsägare. Skogsägarnas långsiktiga och hållbara brukande, ofta över flera generationer, är viktiga för den svenska skogens välmående och är grunden för att den växer och binder tiotals miljoner ton koldioxid. Tack vare en stark äganderätt och frihet att ansvarsfullt bruka sin skog bygger alla skogsägare välstånd för , skapar sysselsättning i hela landet samt lägger grunden för stora exportöverskott. Skogen och bioekonomin, det vill säga den cirkulära ekonomin som baseras på förnybara råvaror, spelar en viktig roll för att vi ska nå våra klimatmål. Utan en aktivt brukad skog kan vi inte ersätta produkter av fossila råvaror med produkter från förnybara källor. Dessutom kommer ett fortsatt långsiktigt upptag av koldioxid i brukad skog och mark vara ett viktigt komplement för att nå målen om klimatneutralitet, även om det viktigaste verktyget för att nå klimatneutralitet alltid kommer vara att fasa ut fossil energi och fossila råvaror. För att säkerställa stabila, långvariga och klimateffektiva naturliga kolsänkor och för att realisera skogens potential att ersätta fossila material behövs ökad tillväxt i skogar, vilket kräver stärkt konkurrenskraft. Även förutsägbarhet från staten angående ägande- och brukanderätt och regelverk är centralt, liksom en förbättrad samverkan mellan skogliga intressenter. bör ha som mål att realisera den potential som finns, nämligen att öka tillväxten i skogar , jämfört med . Skulle den potentialen realiseras möjliggör det en ökad koldioxidinbindning på tiotals miljoner ton och möjligheten att i stor skala fasa ut fossila råvaror, fossila bränslen och fossil energi. Det innebär dessutom nya jobbtillfällen inom bioekonomin i hela landet. Det gör skillnad för klimatet och för aktörer genom hela värdekedjan. Alla delar av bioekonomi, från den enskilda skogsägaren till biodrivmedelsproducenten, behöver ständigt arbeta för att bli mer hållbar och innovativ. Det kräver långsiktiga spelregler för alla som ingår i bioekonomikedjan, från skogsägare till industri. Det kräver även långsiktighet för forskning och produktutveckling för allt från biodrivmedel och plastsubstitution till textilier och träbyggnation, samt, frihet att själv bestämma över vad som sker med råvara och restprodukter. Vi vill därför öka den statliga finansieringen av forskning och utveckling i den växande bioekonomin, och vi kommer ständigt, på alla nivåer, arbeta för att marknaden ska verka fritt inom de antagna spelreglerna. För att snabbare fasa ut fossila råvaror vill vi att mer återvunnet och biobaserat material ska blandas in i plast, genom en kvotplikt. En sådan kvotplikt bör även omfatta inblandning av biobaserade plaster, för att stimulera efterfrågan på material från bioekonomin, och kvotplikten kan med fördelas kombineras med ett marknadsdrivet certifikatsystem. Stärkt äganderätt och lokalt inflytande för klimat och miljö Ägande- och brukanderätten behöver stärkas i flera led för att understödja klimatomställningen. Klimatomställningen kräver exempelvis utbyggd elnätskapacitet, men det lokala motståndet mot detta kan vara stort, ofta grundat i en känsla av att man inte blir tillräckligt ersatt för det intrång investeringen innebär eller att man inte känner sig tillräckligt delaktig. Här behöver jobba mer transparent för att skapa förtroende hos befolkningen. För att lyckas med klimatomställningen är det av stor vikt att trygga försörjningen av de innovationskritiska metaller och mineraler som behövs i modern miljöteknik. är och EU i hög grad beroende av importer från ett fåtal länder vilket gör tillgången sårbar och säkerhetspolitisk riskabel. har avsevärda fyndigheter av dessa metaller och goda förutsättningar att bedriva en hållbar utvinning av dessa, vilket också skapar betydande exportmöjligheter. Storskalig återvinning är viktigt men kommer inte kunna tillgodose framtidens behov.