ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023566 · 2021-10-05 00:00:00 — Bonus–malus och WLTP ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att ersätta bonus–malus-systemet med en mer balanserad, konkurrenskraftig och rättvis fordonsbeskattning och tillkännager detta för regeringen. Bilars bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp testas på ett nytt sätt. Den nya testmetoden, den så kallade körcykeln, heter WLTP. I den nya modellen ingår fler accelerationer, inbromsningar, olika temperaturer och vikten på extrautrustning. Den nya modellen ger högre värden än med den tidigare metoden. överimplementerar EU-direktiv och gör mer än vad EU förväntar sig. har bestämt sig för att beskatta WLTP-värdet från /km, medan EU-direktivet anger att det ska mätas och då från /km. EU lägger sig inte i den exakta beskattningen som är ett resultat av WLTP. Just husbilar kommer att drabbas hårt och oskäligt av de nya reglerna. En extra kostnad på så mycket som 30000kr/år kan det bli för en privat husbilsägare. Husvagnen däremot går fri från dessa ökade kostnader, trots att bilen som drar kommer att förbruka mer bränsle när den drar husvagn. Turism inom brukar omnämnas som en framtidsbransch och något som brukar framhållas positivt. I Turismens årsbokslut omsattes och det ökade jämfört med året innan. Det är många som får sitt första jobb inom turistnäringen, både svenskfödda och utlandsfödda. I samhällsdebatten talar allt fler om flygskam och att ett bättre alternativ är att semestra inom landet. Ska det semestras inom landet eller i grannländerna så görs det smidigt med husbil. Med bonus–malus straffbeskattas ett beteende som det tidigare uppmuntrats till. Det går att se en parallell med dieselbilar som var miljövänliga ena dagen för att sedan straffbeskattas som miljöbovar . Regeringen borde agera för att stoppa den oskäliga skatten på husbilar. Det är en obefogad skatt som sätter krokben för turism, sysselsättning och tillväxt. Det är inte försvarbart att låta radikala och oskäliga skattehöjningar straffa ut en hel bransch och en specifik fordonstyp.
mot · H9023567 · 2021-10-05 00:00:00 — Långsiktig plan för skattesänkningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till en långsiktig plan för skattesänkningar och tillkännager detta för regeringen. är ett av 3–4 länder i världen med absolut högst skattetryck. upplever många svenskar att de inte får valuta för sina skattepengar. Otryggheten sprider sig i spåren av en alltför omfattande kriminalitet, med allt från inbrott och bilbränder till förnedringsrån, gruppvåldtäkter och grov gängkriminalitet. Sjukvården har stora brister i form av orimligt långa vårdköer. Eleverna i våra skolor redovisar onödigt svaga resultat och vår äldreomsorg har stora brister i fråga om både platser och personaltäthet. De mest utsatta i vårt samhälle har förlorat sina assistanstjänster och grova miljöbrott kan pågå som politiken satsar skattepengar på elcyklar och klimatångestterapi. Anledningen är att politiken prioriterar fel saker. Om man var tydligare med att prioritera välfärden, polisen och försvaret och prioritera bort saker som var mindre viktiga skulle vi kunna sänka skatten och få mer pengar till det som är grunden för ett välfärdssamhälle. Vi kommer dock aldrig att nå dit utan ett strukturerat arbete. I många företag och kommuner finns tydliga långsiktiga effektivitetskrav eller sparbeting som driver fram prioriteringar och effektiviseringar. På statlig nivå i är dessa drivkrafter mycket svaga. Det gör att myndigheter och poster i statens budget har en benägenhet att ständigt växa, och man löser kostnaden för detta genom att höja skatterna för vanligt folk. borde uppmana regeringen att införa ett tydligt långsiktigt sparbeting där statens budget bör reduceras med en fastställd procentsats för att nå :s genomsnittskostnader för statlig verksamhet. Detta skulle tvinga fram viktiga politiska diskussioner om prioriteringar, möjliggöra överföring av medel från mindre viktiga saker till mer grundläggande och skapa utrymme för en stegvis sänkning av det svenska skattetrycket
mot · H9023568 · 2021-10-05 00:00:00 — Avskaffande av statens stöd till genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa statens stöd till genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Satsningen på genusforskning syftade från början till att stärka jämställdheten, vilket i sig självklart var en god tanke. Men så som denna forskning kommit att utvecklas har den numera tagit en helt annan väg och syftar snarare till att ersätta begreppen man och kvinna med andra begrepp och identiteter. Eftersom man har som en märklig idé att kön inte är något biologiskt bestämt utan något som är socialt konstruerat laborerar man numera med många olika sexuella och könsmässiga identiteter. I det läget blir frågan om jämställdhet mellan de två könen man och kvinna inte särskilt intressant. Och därmed är inte genusforskningen längre ett verktyg för jämställdhet mellan könen utan något helt annat. I sin mest utstuderade form handlar genusforskning mer om mycket udda åsikter och tyckande än om vetenskap. Förutom detta är det olyckligt att genusforskningen avskilts från annan forskning och lever sitt eget liv i stället för att integreras i forskning i andra ämnen. Professor beskrev detta väl i en debattartikel i där han konstaterade följande: Det andra skälet för varför genusforskningen kommit att motverka strävan mot ökad jämställdhet är mera organisatoriskt. I realiteten har satsningarna ovan lett till en isolering av denna forskning från övrig verksamhet vid universitet och högskolor. I stället för att berika andra ämnen och tillföra dem ett enligt min mening ofta synnerligen välbehövligt jämställdhetsperspektiv vad gäller val av frågeställningar och problemområden, har unga forskare med detta intresse isolerats till de särskilda genusforskarmiljöerna. Detta är med stor sannolikhet inte bra för genusforskningen eftersom det skapar ”grupptänk” och gör att man kan undandra sig från den i forskningssammanhang helt nödvändiga kritiska granskningen. Men det är inte heller bra för alla övriga ämnen eftersom man går miste om viktig kompetens vad gäller jämställdhetsfrågornas betydelse. Sammantaget innebär statens satsningar på genusforskningen att man tar uttrycklig ställning för en linje i forskningen och ger den stora resurser. Det är olyckligt. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning, och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör i stället hanteras som en del i den övriga forskningen. Den relevanta forskning som behövs angående skillnader mellan kvinnor och män, exempelvis när det gäller medicinsk behandling, inlärning i skolan eller i andra viktiga sammanhang bör i stället ske inom de discipliner där man forskar kring dessa ämnen och inte särskiljas från sitt sammanhang.
mot · H9023569 · 2021-10-05 00:00:00 — Avskaffa det nationella sekretariatet för genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det nationella sekretariatet för genusforskning och tillkännager detta för regeringen. Genusforskning har fått en märklig stämpel av vetenskap. Men det finns ingen vetenskap i detta; det handlar mer om åsikter och politiskt tyckande. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning, och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör hanteras inom ramen för övrig forskning. bör Nationella sekretariatet för genusforskning upphöra.
mot · H9023570 · 2021-10-05 00:00:00 — Mini-jobs på svensk arbetsmarknad ställer sig bakom det som anförs i motionen om en försöksverksamhet i för en ny arbetsmarknadsreform, s.k. mini-jobs, och tillkännager detta för regeringen. Svensk arbetsmarknad står med en betydande strukturarbetslöshet. Arbetslösheten bland utrikes födda är hög, som arbetslösheten bland inrikes födda är relativt låglåg. Vissa län är mer drabbade än andra. I lever var femte invånare i yrkesaktiv ålder på offentlig försörjning från bidrags- och ersättningssystemen. Långtidsarbetslösheten är hög och ökar. ökar långtidsarbetslösheten bland utomeuropeiskt födda jämfört med . Som ett resultat av den misslyckade integrationen ökar kommunernas försörjningsstöd. I fungerar integrationen bättre än i . Arbetslösheten bland utrikes födda är lägre. En viktig förklaring är att trösklarna till arbete är lägre än i . Ingångslönen är lägre och har även en modell – mini-jobs – som innebär att arbetssökande får möjlighet att arbeta deltid om , till en ersättning om . Den typen av enkla jobb som reformen medfört stimulerar till nya anställningar och att människor i utanförskap gradvis kan arbeta sig upp från bidrag och passiva ersättningar. Regeringen bör besluta om att se över möjligheten att genomföra en försöksverksamhet i för en ny arbetsmarknadsreform om mini-jobs, under förutsättning att arbetsmarknadens parter tycker att det går att kombinera med den svenska modellen. Exakt hur systemet kan utformas får utredas i samarbete med arbetsmarknadens parter, men en modell skulle kunna vara att står för kontroll och utformning. Sedan kan exempelvis () följa upp och utvärdera reformen . Antalet deltagare bör uppgå till minst 1000 personer år ett. Syftet är att lyfta arbetslösa bort från kontraproduktiva försörjningsstöd till arbete och en mer meningsfull tillvaro.
mot · H9023571 · 2021-10-05 00:00:00 — Avveckla extratjänster som arbetsmarknadspolitisk åtgärd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att extratjänster som arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör upphöra och tillkännager detta för regeringen. Regeringen fortsätter att använda miljarder till de hårt kritiserade extratjänsterna. Detta trots att Arbetsförmedlingen aviserade att lägga ned dem , och trots att resultatet har varit mycket blygsamt – av deltagarna får ett riktigt jobb efter att åtgärden är avslutad, enligt . använder ett antal kommuner det statliga stödet för att konkurrera ut privata aktörer inom parkförvaltning och andra arbetsuppgifter – med coronapandemin som ursäkt. Detta trots att reglerna säger att extratjänsterna inte får konkurrera ut redan befintliga arbetstillfällen hos arbetsgivaren och att de inte får konkurrera med tjänster på en marknad. I och används extratjänster på ett sätt som kan skapa osund konkurrens mot privata företag. Tjänsten får inte konkurrera ut redan befintliga jobb. På står det följande om reglerna för en arbetsgivare att använda extratjänster: Extratjänster kan beviljas inom kommunala och statliga myndigheter under förutsättning att anställningen inte är inom verksamhet som erbjuder varor eller tjänster på en marknad. Extratjänster har ett mycket blygsamt resultat och bör därför avvecklas. tillkännager för regeringen att extratjänster som arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör upphöra.
mot · H9023572 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen uppmanas att ta fram en strategi för hemarbete och tillkännager detta för regeringen. Världen har drabbats av en pandemi genom covid-19-viruset. Det har medfört många omställningar av verksamheter i de flesta samhällen. Det har handlat om att stänga ner verksamheter, förbjuda folk att röra sig på allmänna platser eller lämna bostäder utom i särskilda fall. Omställningarna har lett till att många har börjat att arbeta hemifrån. Den moderna IT har möjliggjort det. Det har inneburit att många har kunnat fortsätta att arbeta och att verksamheter inte har behövt stänga ner fullständigt. har det inneburit en stor miljövinst då antalet resor har minskat. Antalet resenärer som åker kollektivt har också minskat, vilket minskar risken för smitta för de som måste åka kollektivt. I har det skett en stor utbyggnad av bredband dels i form av fiber men också genom mobilnät. har vidare en landsbygd som avfolkas. Distansarbete skulle på ett avgörande sätt kunna få fler att flytta till glesbygd, då de kan ta med sig arbetet. En viss utflyttning från de tätbefolkade storstadsregionerna kan positivt påverka tillgång till bostäder och minska trycket på kollektivtrafiken under rusningstid. Minska risken för smittspridning, då mycket talar för att covid-19 kommer att finnas kvar i samhället under . Fler invånare till glesbygden ökar också möjligheten att behålla samhällsservice och utveckla den vidare. Viktigt är att bredbandsutbyggnaden fortsätter och att takten ökar på densamma. En jämnare fördelning av invånare i landet gynnar både land och storstad. Det skapar bättre förutsättningar för att upprätthålla en god samhällsservice som vård, skola, omsorg och skapa bättre förutsättningar för att underhålla viktig infrastruktur. En åtgärd för att möjliggöra hemarbete skulle kunna vara att man exempelvis överväger ett stimulansbidrag till företag som möjliggör för arbetstagare att arbeta från bostaden. Målsättningen för stimulansen bör vara att öka antalet hemarbetande med exempelvis 10 0000 personer . Med hemarbete avses arbete i hemmet som utförs i genomsnitt med minst för arbetsgivare som har verksamhet i andra lokaler. Det behövs vidare utredas hur arbetsgivarens ansvar för arbetstagares arbetsmiljö kan upprätthållas vid hemarbete. Hur utrustning som arbetstagaren använder i hemmet kan ägas av arbetsgivaren och liknande frågeställningar. Det är många som arbetspendlar inom och genom en strategi där hemarbete uppmuntras och uppmanas så växer arbetsmarknadsregionerna kraftigt och därmed kan arbetslösheten minska. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen uppmanas att ta fram en strategi för hemarbete och tillkännager detta för regeringen.
mot · H9023573 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att a-kassorna ska förstatligas och göras obligatoriska för alla att vara med i likt sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Arbetslöshetsförsäkringen administreras av 25 A-kassor som har till uppgift att betala ut ersättning och besluta om ersättning. Kassorna är bundna att följa det regelverk som omgärdar arbetslöshetsförsäkringen. A-kassorna beslutar t.ex. om sanktioner i de fall en arbetssökande inte skickar in en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen eller missköter sitt arbetssökande i andra avseenden. Informationen delges A-kassorna genom så kallade ”underrättelser” från Arbetsförmedlingen. Flera granskningsorgan påpekar att kassorna brister i likvärdighet. slår fast att skillnaden mellan kassorna kan vara i sanktionsförfarandet. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring (IAF) poängterar att sanktionsgraden kan skilja sig mellan , trots att ärendena förefaller vara lika i sak. Till det kommer rapporter från IAF som visar att kassorna sitter på dubbla stolar, att facken i vissa fall nyttjar kassorna för till exempel medlemsvärvning. Slutsatsen är att nuvarande system inte är likvärdigt, rättssäkert och att kassorna brister i effektivitet. I förlängningen riskerar allmänhetens förtroende för systemet att undermineras, som tilliten till arbetslöshetsförsäkringens legitimitet undergrävs. Genom ett förstatligande av A-kassorna kan likvärdighet återupprättas, rättssäkerhet för den enskilde värnas, som misstankar om att kassorna sitter på dubbla stolar undanröjas. Vidare bör a-kassan likt sjukförsäkringen göras till ett obligatorium. krisen har visat att alltför många hamnat utanför trygghetssystemen vilket skulle lösas med en obligatorisk A-kassa. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verkställa att A-kassorna ska förstatligas och göras obligatoriska för alla att vara med i likt sjukförsäkringen.
mot · H9023574 · 2021-10-05 00:00:00 — Översyn av oskäliga påföljder i diskrimineringslagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Dagens diskrimineringslag har många förtjänster, men ett stort fel är den i många fall orimligt höga diskrimineringsavgift som kan utdömas. Denna avgift står ofta inte alls i proportion till andra typer av straff och sanktioner i svensk lagstiftning utan kan framstå som oskäligt hög. Storleken och förutsättningarna för att utdöma diskrimineringsavgift bör därför ses över.
mot · H9023575 · 2021-10-05 00:00:00 — Lönekartläggning hos statliga myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att myndigheter följer gällande lagstiftning rörande lönekartläggning och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har framhållit lönekartläggningar som ett viktigt verktyg för att upptäcka och bekämpa osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Ändå är det åtskilliga stora statliga myndigheter som inte har levt upp till lagens krav, visar tidningen granskning. Fem av landets 30 största statliga myndigheter har över huvud taget inte gjort någon lönekartläggning . Bara 14 av de 30 myndigheterna blev klara – det vill säga var slut. Nio har blivit klara – och in på det nya året, andra myndigheter först . En myndighet svarar att en lönekartläggning är på gång men ännu inte är färdig. Ytterligare en myndighet – Linnéuniversitetet – har ännu inte påbörjat sin kartläggning . Diskrimineringslagen medger inte några undantag. Alla arbetsgivare med tio eller fler anställda, såväl offentliga som privata, måste – – genomföra och dokumentera en lönekartläggning för att ta reda på om det finns löneskillnader som har samband med kön. Man kan ha synpunkter på om det är ett lämpligt verktyg eller inte men det minsta man kan begära är att regeringens egna myndigheter följer regeringens lagstiftning på området. De statliga myndigheterna borde vara ett föredöme som arbetsgivare och följa alla lagar och regler som gäller.
mot · H9023577 · 2021-10-05 00:00:00 — Polisens bedömning av jaktvapen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra ett förtydligande i vapenförordningen om att beakta målskjutningsvapnets lämplighet utifrån den målskyttegren idrottsskytten angett att vapnet är avsett för och tillkännager detta för regeringen. är den myndighet som sedan man startade haft och regeringens bemyndigande att avgöra vilka vapen som får användas för jakt. Ingen annan myndighet har en liknande roll. Trots detta har polisen i flera uppmärksammade fall ibland haft en annan uppfattning och nekat lämna vapentillstånd (licens) för av godkända jaktvapen. Dagens system där två olika myndigheter kan ge helt olika besked är onödigt krångligt utformat och leder inte bara till otydlighet för vapenbärare utan också för myndigheter. Det är önskvärt med ett förtydligande i vapenförordningen att man ska beakta målskjutningsvapnets lämplighet utifrån den målskyttegren idrottsskytten angett att vapnet är avsett för, och att polisen inte ska bedöma jaktvapens lämplighet då detta redan görs av .
mot · H9023578 · 2021-10-05 00:00:00 — Förenklingar för legitima vapenbärare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förenkla för legitima vapenbärare och tillkännager detta för regeringen. Alla myndigheter bör respektera regeringsformens krav på att myndighetsbeslut endast får fattas med lag som grund. Myndigheter har skyldighet att vara medborgarna behjälpliga i deras kontakter med myndigheten. Polisen och dess tjänstemän måste få ett tydligare ramverk att arbeta efter för att göra processen mer rättssäker. Det måste finnas noggranna kontroller av tillämpningen av lagen så inte skärpta regleringar drabbar laglydiga vapenbärare. Polisen har också ofta krävt hårdare vapenlagar med hänvisning till gangsterskjutningar. Förutom välmotiverade straffskärpningar för vapenkriminella så har varje vapenutredning dessutom fått omotiverade regeländringar till följd som i förlängningen har påverkat laglydiga idrottsskyttar och jägare negativt. har legitimt anskaffade vapen blivit ett växande problem och legala vapen har använts i flera högprofilerade brott. Dock måste man vara noga med att de allra flesta vapenbärare är laglydiga och polisens utmaningar med att komma till rätta med de kriminellas vapeninnehav ska inte maskeras med krav på mera krångel för landets legitima vapenägare. Polisen måste ha resurserna, kompetensen och styrningen för att kunna komma till rätta med kriminella vapenbärare utan att det ska drabba laglydiga idrottsskyttar och jägare.
mot · H9023581 · 2021-10-05 00:00:00 — Därför bör en långsiktig nationell strategi utarbetas för att i ökad utsträckning locka stora internationella idrottsevenemang till , exempelvis olympiska vinter- och sommarspel. Coronapandemin har ökat intresset för friluftslivet. Det behöver bli tillgängligt för fler och initiativ inom det området bör främjas. Det finns också en risk för ökad psykisk ohälsa som en följd av coronpandemin. Friluftslivet kan bidra till bättre både fysisk och psykisk hälsa och de värdena bör tas tillvara bättre. arrangeras projektet år av Svenskt Friluftsliv. Det kan bidra till att fler kommer i kontakt med friluftslivet. Det kan då vara intressant att göra det till ett återkommande arrangemang, kanske . Många människor i spelar. Delar av spelmarknaden står för viktiga inkomstkällor för civilsamhället och andra delar är helt kommersiella. En ny reglering av spelmarknaden trädde ikraft . Med coronapandemin har det uppstått oro för ökat problemspelande och ökad risk för spelmissbruk. Utvecklingen är viktig att följa och se ifall nya insatser behöver göras för att motverka en sådan utveckling. är det oerhört viktigt att värna kanaliseringen inom den nu omreglerade marknaden, det vill säga att en mycket stor andel av spelandet sker hos bolag med licenser. Det är en förutsättning för ett gott spelarskydd för alternativet med en lägre kanalisering gör istället att spelande sker oreglerat och därmed utan krav på spelarskydd. Förutsättningarna för de allmännyttiga lotteriernas möjligheter att även fortsatt kunna ge inkomster till civilsamhället och dess verksamheter har försvårats efter omregleringen av spelmarknaden. En översyn behöver göras för att säkra de allmännyttiga lotteriernas möjligheter att verka på spelmarknaden. Aphram (C)
mot · H9023582 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenska för invandrare (sfi) och och tillkännager detta för regeringen. Utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb i landet och i . Nästan 2000 företagare har valt att flytta till och starta eget företag i länet. Tack vare de utrikesfödda företagarna skapas cirka 1900 jobb i . Småföretagande är ett av de bästa sätten att integreras i det svenska samhället, oavsett om man blir egenföretagare eller börjar som anställd. Debatten om invandring tenderar ibland att vara uppbyggd på felaktiga argument som baseras på myter och fördomar. Fokus borde istället ligga på alla entreprenörer som väljer att flytta till , starta företag och därmed också skapa jobb i och i . Enligt en rapport från går över 11 300 utrikesfödda personer till jobbet i och bidrar därmed till välfärden. I ett rundabordssamtal som hölls med utrikesfödda företagare i framkom många synpunkter och förslag på hur det kan bli enklare att starta och driva företag i . Man var överens om att det viktigaste är att lära sig det svenska språket och den svenska kulturen. Det lyftes fram ett särskilt önskemål om att det bör finnas möjlighet att läsa sfi på kvällstid och och på så vis kunna kombinera det med att vara egenföretagare eller anställd. Det vore därför önskvärt att regeringen överväger att se över möjligheten att ställa krav på kommunerna att bedriva sfi-undervisning och .
mot · H9023583 · 2021-10-05 00:00:00 — Möjlighet att sätta in och ta ut pengar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa möjligheter att sätta in och ta ut pengar i hela och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att sätta in sina kontanta pengar försvinner just nu på många orter i . Ofta finns det en möjlighet att sätta in sina kontanter till exempel hos en lokal . Men försvinner det alternativet på allt fler orter då Kassagirot säger upp avtalet med hundratals ombud i . Totalt blir 300 av Kassagirots 460 ombud av med sitt avtal . Detta gör det besvärligt för all typ av kontanthantering. Det är viktigt att säkerställa tillgången på kontanter i samhället. För många näringsidkare i och på andra orter får man långt till möjligheten att sätta in kontanter och det blir dyrt om man väljer andra lösningar vilket försämrar lönsamheten för företag på landsbygden. Det är viktigt att det finns möjligheter att sätta in pengar – och ta ut – i hela .