mot · H9023233 · 2021-10-04 00:00:00 — Ett mer krigsdugligt militärt försvar i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krigsdugligheten ska öka inom alla krigsförband och försvarsgrenar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela krigsorganisationen ska vara färdigorganiserad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt förmågeutveckling inom flygvapnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt förmågeutveckling inom marinen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt förmågeutveckling inom armén och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de frivilliga försvarsorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela landet ska kunna försvaras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samexistens mellan försvarets intressen och övriga samhällsintressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av att se över tillämpning och praxis av Försvarsmaktens tolkning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvarig myndighet bör ges i uppdrag att beakta ett eventuellt behov av att inkludera etanol, biogas och andra förnybara bränslen i beredskapslagringen av drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en jämställd försvarsmakt är ett försvar för alla som bor i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det långsiktiga målet för andelen värnpliktiga 2030 ska vara kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge förbanden större möjligheter att till önska jämställda grupper och underrepresenterat kön på vissa befattningar som ett sätt att få optimalt fungerande grupper utifrån förbandens egna behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbanden bör ha en medinflytandeofficer som blir en länk mellan värnpliktiga och förbandschefen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla förband och garnisoner bör inrätta en oberoende visselblåsarfunktion med ett oberoende utredningsstöd som ska användas när anmälningar om ovälkommet beteende inkommer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att obligatoriska och standardiserade utbildningar om jämställdhet, värdegrund och medinflytande återkommande ska genomföras vid förbanden, för personal och värnpliktiga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i jämställdhet, värdegrund och medinflytande ska ges återkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarsmaktsledningen regelbundet följer upp och utvärderar förbanden på deras jämställdhets- och likabehandlingsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om meriterande karriärvägar inom Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att soldater som är kvinnor ska kunna genomföra övningar och strid med utrustning och skydd som inte hämmar deras rörelser och begränsar deras eller gruppens förmåga till strid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla stödet till militära och civila veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av kortsiktiga och långsiktiga åtgärder för att säkra personalförsörjningen inom Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara möjligt att anställa soldater än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och exitstrategier och tillkännager detta för regeringen. Säkerhetspolitiska och ekonomiska utgångspunkter För att säkerställa den förmågehöjning som ett ändrat säkerhetspolitiskt läge kräver är det centralt att helheten i Totalförsvarspropositionen - 2025 genomförs. Hela krigsorganisationen ska vara färdigorganiserad i enlighet med försvarsberedningens förslag i Värnkraft. Försvarsanslagen behöver öka gradvis till av BNP . Det finns en förväntan hos våra samarbetsländer att ska göra denna ambitionshöjning, och den är absolut nödvändig för att utveckla svensk försvarsförmåga utifrån de försämrade omvärldskontext vi lever i. Det är inte minst en trovärdighetsfråga. Därför är det viktigt att helheten i Försvarsberedningens förslag i Värnkraft genomförs fram . De åtgärder som ska vidtas, inklusive den ekonomiska planeringsramen, ska säkerställa att det är möjligt . Det är en avsevärd och nödvändig ambitionshöjning jämfört med dagens situation, som i sig är en ambitionshöjning jämfört med föregående försvarsinriktningsperiod där ytterligare medel dessutom tillfördes . som en del först av försvarsgruppen (2015 - 2018) bestående av regeringen, , och (del av perioden), och sedan som samarbetsparti till regeringen tillsammans med Liberalerna har haft en avgörande roll för att säkerställa dessa förstärkningar. Försvarets förmågehöjning är nödvändig och viktig. behöver de beslut som fattats genomföras kommande år. I totalförsvarspropositionen, som förhandlade fram med regeringen och Liberalerna och som beslutades av finns åtgärder definierade ska genomföras för att helheten av Värnkraft ska uppnås men som inte har rymts inom befintlig ekonomisk ram . Den beslutade kontrollstationen 2023 blir viktig för att säkerställa det. Därtill blir kommande försvarsberedning viktig för att ytterligare blicka framåt och höja ambitionsnivån, inte minst inom armén fortsatt. De fördyrningar som aviserats för de nya ubåtarna och Gripen-planen ska inte få urholka satsningarna på armén. Det är viktigt att Försvarsmakten och övriga myndigheter i det militära försvaret arbetar utifrån principen utformning i enlighet med avdelad ekonomi, det som på engelska benämns design to cost. Det innebär att anskaffning av materiel såväl som förbandsverksamheten måste anpassas efter tillgängliga medel, till exempel när det kommer till volym och kravspecifikationer. Hybridkrigsföring, gråzonsproblematik, den militärtekniska utvecklingen och militärstrategiska läge i en allt mer viktig ställer nya krav på det svenska försvaret, bland annat vad gäller uthållighet, beredskap och krigsduglighet. Oroligheter både inom och i närområde är ytterligare faktorer som gör den säkerhetspolitiska situationen instabil och oförutsägbar. Ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas och det manar till kraftfull handling. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Totalförsvaret ska utformas och dimensioneras för att kunna möta väpnat angrepp mot inklusive krigshandlingar på svenskt territorium. Det är därför nödvändigt att skapa förutsättningar för att förbättra landets militära förmåga. Totalförsvarspropositionens beslut innebär att knyts närmare Nato i och med att försvarsplaneringarna nu kan samordnas med varandra, en viktig förutsättning för att kunna planera agerande bortom fred. Men det räcker inte, eftersom detta inte innebär att får ta del av några säkerhetsgarantier och eftersom samordning är inte lika starkt som gemensam planering. anser därför att behöver gå med i Nato. bygger säkerhet tillsammans med andra men står utan garantier att få hjälp av andra. Det är en alltför stor osäkerhet i säkerhetspolitiska doktrin. anser vidare att det bidrar till instabilitet och osäkerhet i att inte är med i Nato. För att det svensk-finska försvarssamarbetet ska kunna utvecklas fullt ut givet det säkerhetspolitiska läget, bör likt också anta en Nato-option. Läs mer om syn på den säkerhetspolitiska utvecklingen i vår kommittémotion Internationellt samarbete i en ny tid i . Ett mer krigsdugligt försvar i hela landet Svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga. Krigsförbanden ska öka sin krigsduglighet. Förmågan att kunna mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap är av grundläggande betydelse. Beslutade organisatoriska förändringar i krigs- och grundorganisationen och beslutade stora investeringar bl.a. för att säkerställa grundläggande funktioner såsom ledning och logistik, att vidmakthålla och utveckla befintlig materiel, anskaffning av ammunition och förbrukningsmateriel samt nyinvesteringar ska genomföras. Krigsdugligheten ska öka inom alla försvarsgrenar men för är det särskilt prioriterat att säkerställa arméns krigsförband och deras förmåga. I likhet med försvarsbeslutet. Men vi behöver också se till att vi kan försvara svenskt territorium till sjöss och i luften genom att ha hög förmåga inom ubåtsjakt och våra flygstridskrafter samt genom att utveckla luftförsvarsförmåga. I försvarspropositionen framgår att om den ekonomiska ramen höjs åren 2026–2030, så är det försvarsberedningens betänkande Värnkraft i sin helhet som ska genomföras och medlen ska användas till att förverkliga förmågehöjande insatser i de olika stridskrafterna i enlighet med nedanstående åtgärder. Redan nu planerar myndigheterna för att kunna genomföra dessa vilket vi tycker är bra. Den kommande kontrollstationen och försvarsberedningens arbete efter valet blir viktigt för att säkerställa genomförandet av också dessa. har sagt att helheten av försvarsberedningens . De åtgärder som listas i försvarspropositionen är att inom flygvapnet ska åtminstone tillföras fler robotar, förmågan att kunna basera flygstridskrafterna på spridda krigsbaser förstärks och att helikopterförbanden ska få rörliga basförband såväl som att omsättningen av bland annat radarsystem till sensorkedjan ska tidigareläggas samt finansieras . För marinen ska amfibieförbanden åtminstone förstärkas ytterligare materiellt med nya stridsbåtar i enlighet med vad aviserats i försvarsbeslutet. Förstärkningen av armén som påbörjats under innevarande försvarsbeslutsperiod ska fortsätta. De i försvarsbeslutet aviserade förstärkningarna för att helheten av Värnkraft ska anses genomförts innebär att åtminstone modernt buret luftvärn anskaffas till armén, divisionsförmågan förstärkas med en ingenjörsbataljon och en underhållsbataljon och förbindelserkompanier ska tillföras för att lägga broar över större älvar och modern bromateriel anskaffas. Därtill ska sambands- och telekrigsförbanden tidigareläggas till . Det är också viktigt att uthålligheten i krig förstärks och att våra soldater har modern och väl fungerande utrustning, både kvinnor och män. Ytterligare utrustning ska tillföras och nya eldhandvapen anskaffas till samtliga soldater. Därtill ska mer modern och tyngre materiel anskaffas till Hemvärnet och väg- och vattenbyggnadskåren samt byggnads- och reparationsberedskapen återinrättas. De frivilliga försvarsorganisationerna ska förstärkas och uthålligheten i krig ska förstärkas genom anskaffning av mer läkemedel, drivmedel och nödvändiga reservdelar samt lastbilar och ammunition. Logistikfunktionen ska förstärkas. värnar kraften i svenska frivilligrörelsen, och inte minst de frivilliga försvarsorganisationerna. De har och kommer alltid ha en viktig uppgift i det svenska totalförsvaret, bl.a. som bemanningsfunktion. Men deras roll är bredare än så. Deras uppgift för att engagera medborgare i försvaret av är grundläggande för försvarsviljan, försvarsförmågan och motståndskraften i lokalsamhällena. Det är viktigt att dialogen mellan både Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisationerna, och övriga totalförsvarsmyndigheter och de frivilliga försvarsorganisationerna är god med utgångspunkt i insikten om ett ömsesidigt beroende och olika roller. De frivilliga försvarsorganisationerna behöver utvecklas vidare utifrån sina egna mervärden och förutsättningar och övriga myndigheters behov. Frivilligheten är ett sätt för människor runt om i landet att bidra med sin kompetens och erfarenheter till försvaret av , även om man inte är soldat, eller anställd för tjänstgöring inom Försvarsmakten. Det är det finaste som finns. Närvaro i och samexistens med lokalsamhällen - en förutsättning för god totalförsvarsförmåga och folkförankring Det är också viktigt med ett hela-landet-perspektiv när försvaret nu utvecklas och tillförs mer resurser. Hela landet ska kunna försvaras. Försvarsmakten ska fortsätta utvecklas på de orter där Försvarsmakten finns men också på de för totalförsvaret viktiga orter där ny- och återetableringar sker . Det är viktigt både för en utveckling av krigsförmågan och för att ta emot ett större antal värnpliktiga som vid slutet av 2025 ska uppgå till 8000. Det finns också ett mervärde med fler etableringar utifrån ett folkförankringsperspektiv. Försvarsmakten ska synas och höras och finnas i människors medvetande, väcka nyfikenhet, stolthet, intresse och en vilja att själv bidra till försvaret av . Det har ett egenvärde men kan också vara viktigt i ett rekryteringsperspektiv eftersom människor vill kunna leva, bo och jobba i hela landet. Det finns dock en osäkerhet både på de orter där Försvarsmakten finns och där de ska etableras kring hur verksamhet som inte är militär ska kunna utvecklas som Försvarsmakten utvecklas. Väl medvetna om Försvarsmaktens särställning i exempelvis är det särskilt viktigt att försöka finna samexistenslösningar kring försvarets verksamhet på det lokala planet. Det finns en uppenbar risk annars att förtroendet för Försvarsmakten på det lokala planet urholkas både bland allmänhet och i de lokala och regionala styrena. Vi hör om fall där Försvarsmakten, också på orter där de funnits , nu plötsligt säger nej till enskilda bygglov på exempelvis altaner och enstaka toaletter i privatbostäder med argumentet att det möjliggör för fler permanentboende på orten, vilket de menar kan vara till men för försvarsförmågan. Alltså att fler permanentboenden per se skulle innebära men för försvarsförmågan. Det tycks som att Försvarsmaktens tolkning av begreppet ”påtagligt motverka totalförsvarets intressen” i 3 kap 9 § st1 i är väl extensiv. Det är vår övertygelse att antalet överklaganden kring försvarets verksamhet där de har exempelvis mark- och vattenanspråk, kan minska med tidig dialog och en vilja till gemensamma lösningar med styret i lokalsamhällena, och med en mer restriktiv tolkning av ”påtagligt motverka totalförsvarets intressen” i enligt ovan. Kanske också en bredare syn kring vad totalförsvarets intressen faktiskt är och kan vara. Försvarsberedningen, som ett exempel, skriver att övergången till förnybar energi kan innebära fördelar ur ett totalförsvarsperspektiv. Totalförsvarets intressen kan också motverkas av exempelvis, menar vi, minskad folkförankring och acceptans i lokal- och regionalsamhällena. Färre överklaganden kan snabba på nödvändiga processer och försvarsetableringar vilket är absolut nödvändigt kommande år. Folkförankring kan uppnås på många olika sätt, genom närvaro och synlighet men också vilja till tidig dialog och undvikande av intressekonflikter som inte behöver uppstå om dialogen förbättras och lösningsorienterad samverkan och om beslut fattas utifrån de möjligheter som ger. Försvarsmaktens särställning i är faktisk men det gynnar ingen, inte heller Försvarsmakten, att extensiva tolkningar görs som i övrigt hämmar all annan utveckling för samhällen och individer inom samma geografiska område som Försvarsmakten finns. Praxisutvecklingen som den blivit får orimliga konsekvenser för boenden och lokalsamhällen. Vi menar därför att en översyn av tillämpningen av och praxisutvecklingen behöver göras i syfte att föreslå förändringar som möjliggör en helhetsbedömning, bredare syn på totalförsvarets intressen och de facto samexistens mellan olika intressen inom samma geografiska område Det är vår uppfattning att det också är viktigt att det finns en politisk vilja i de orter där ytterligare etableringar är aktuella vilket kan underlätta en etablering. God och tidig samverkan och vilja i olika skeden av en tillstånds- och beslutsprocess är grundläggande för framgångsrika och helt nödvändiga försvarsetableringar och försvarets utvecklig på redan befintliga orter. Vi ser annars stor risk för lokal- och regionalutvecklingen på många håll i när försvaret nu växer, nämnas kan exempelvis , , och . Försvarsberedningen skriver i sin rapport att omställningen till förnybar el bör kunna ge fördelar ur ett totalförsvarsperspektiv. Samhällets grundläggande robusthet och dess förmåga att motstå fredstida kriser bidrar till den krigsavhållande effekten i totalförsvaret. En viktig aspekt är energiförsörjning där omställningen till förnybar el ger fördelar ur ett totalförsvarsperspektiv och bör beaktas i samhällsplaneringen av Försvarsmakten och övriga berörda myndigheter. Detta är formuleringar som återfinns i ”Inriktning för sammanhållande planering totalförsvaret” och något som har . En viktig del i detta, som vi ser det, är att Försvarsmaktens arbete med samexistens och medverkan i planerings- och prövningsprocessen för energiproduktion behöver bli bättre, och ske tidigare i processen. Vi ser fram emot Försvarsmaktens redovisning av förutsättningarna för att använda s.k. villkorade tillstånd i dessa processer, såväl som deras fortsatta uppdrag att lära sig av andra länder där samma restriktivitet från deras nationella försvarsmyndigheter inte tycks gälla. Tyvärr redovisade Försvarsmakten inte det i enlighet med uppdraget i regleringsbrevet i sin årsredovisning. Arbetet måste tas vidare. Jämställdhetsmålet om antalet värnpliktiga går trögt att uppnå Försvarsmaktens mål är att 2025 ska av de värnpliktiga vara kvinnor men det är långt ifrån att uppnås för Försvarsmakten som helhet. Inte heller målsättningen om kvinnliga värnpliktiga uppnåddes för Försvarsmakten som helhet, även om det är stor skillnad mellan förbanden. Sammantaget var av de värnpliktiga kvinnor 2020. har i snitt ökningstakten varit vilket gör att målet om 2025 tycks långt borta. Mer måste göras för att nå målet för Försvarsmakten som helhet. Generellt sett är arméförbanden sämre än flygvapenförbanden och marinens flottiljer på att uppnå jämställd rekrytering. I flygvapnet ligger andelen kvinnliga värnpliktiga på mellan där exempelvis flygflottilj hade kvinnliga värnpliktiga som ryckte in , och marinens sjöstridsskola i har kvinnliga värnpliktiga. Det kan finnas flera förklaringar till skillnaden mellan vapenslagen. Som skäl anges av Försvarsmakten själva att teknikutvecklingen gör att vissa arbetsmoment underlättats inom marinen och flygvapnet och att stereotypa föreställningar om armén som ”manligt” gör att färre kvinnor söker sig dit. Man vill få fler kvinnor intresserade genom bl.a. skolinformatörer. Försvarsmaktens fokus på att genom ett ändrat språk nå fler kvinnor är vällovligt och bra men inte tillräckligt. En rad olika åtgärder är nödvändiga för att göra armén också attraktivt för kvinnor att söka sig till. Det handlar inte om sänkta fysiska krav även om det är bra att Försvarsmakten kontinuerligt ser över vilka krav som ställs på olika befattningar. Det kan vara en god idé att lära från exempelvis som närmar sig kvinnor vid krigsskolorna. införde könsneutral värnplikt 2016. går dock vidare till befälsutbildning. Modern krigföring handlar om mycket mer än bara muskelstyrka och att vara snabb. Det handlar lika mycket om att kunna skaffa sig en lägesförståelse, orientera sig, vara en del av ett team och hantera vapen. Även om synen på kvinnor som militärer har varit ifrågasatt också i så har kvinnor bidragit med annan viktig kompetens än muskelstyrka; det handlar bl.a. om att kunna göra fler saker , ”multi-tasking”. försvarschefen () säger i en intervju till NRK att försvaret har stärkt sin krigsförmåga sedan kvinnor kom in i försvaret[1][2]. Ovälkomna beteenden, förminskanden och sexuella trakasserier; förbanden lever inte alltid upp till Försvarsmaktsledningens policy och handlingsplaner Under #Metoo hörde vi om #givaktochbitihop om övergrepp och kränkningar inom Försvarsmakten. Många var vittnesmålen om sexuella trakasserier, förminskanden och ovälkomna beteenden som kvinnor utsatts för inom Försvarsmakten. Försvarsmakten är bland de bästa i klassen när det gäller styrdokument och handlingsplaner för ökad jämlikhet och jämställdhet. Det högsta ledararskapet, försvarsmaktsledningen, inkl. både ÖB och arméchef har vid upprepade tillfällen och oerhört tydligt lyft vikten av att stå upp för likabehandling, jämlikhet och jämställdhet. Inte minst efter #Metoo men också . Deras budskap är att personer som ägnar sig åt kränkande behandling inte har en plats i Försvarsmakten. Trots det har vi i media kunnat läsa om kränkande beteenden som drabbat värnpliktiga på K3 i [3], vi har i media kunnat läsa om att visselblåsare blivit uppsagda på studs medan beslut om misstänkta förövare drar i långbänk[4]. I utredningen kring K3 bekräftade Försvarsmaktens egna utredning att kränkande beteende hade förekommit men kom också till slutsatsen att det var enskilda händelser och inte strukturella problem. har genomfört ett antal intervjuer med personer som under kortare och jobbat inom Försvarsmakten, några är fortfarande anställda, andra har efter mångårig tjänstgöring avslutat sina uppdrag och anställning. Vi har pratat med kvinnor och män med olika befattningar, inom olika försvarsgrenar. Vi har också varit i kontakt med . Fram träder en bild av en arbetsplats där Försvarsmaktsledningens ord, alla policys och handlingsplaner inte får genomslag fullt ut i organisationen, allra minst ute på förbanden, även om förbanden också arbetar både med värdegrundsfrågor och har planer för likabehandling och jämställdhet. De vi pratat med ger intrycker av att arbetet inte sker systematiskt utan drivs av eldsjälar som inte ersätts när de slutar och att policys och handlingsplaner inte alltid följs upp av högsta ledningen vid förbandsbesök. Vi hör om befäl på förband som blundar, lägger dövörat till och inte visar med själ och hjärta att det är viktigt att policy och handlingsplaner får genomslag och praktisk betydelse. Vi hör om värnpliktiga som uttrycker att ÖB ord är PK. Som en av de intervjuade sa ”Det når inte ända ner, man ger dom svaren som dom vill höra och sen behöver man inte göra mer- det stannar på mellannivå.” Något som dock nämns som mycket positivt och värdefullt av det som Försvarsmakten gör är bl.a. de kvinnliga nätverk för värnpliktiga som finns på förband där frågor och utmaningar dryftas, och där man kan ta stöd av varandra och erfarna kollegors erfarenheter. Inom Försvarsmakten är behoven inom inte minst officersförsörjningen skriande och stora glapp finns att täcka kommande år när dessutom försvaret ska växa på fler orter runt om i landet. Försvarsmakten är undantaget kravet på att militära befattningar ska utlysas. Det har i grunden att göra med att militär personal ska kunna placeras där de bäst behövs, var som helst i landet. Många tjänster utlyses dock, även om vi har nåtts av uppgifter att många handplockas till tjänster och att utlysningarna inte sällan är för syns skull. Det finns tilltänkta och tillfrågade kandidater för tjänsterna redan innan. Dock är det så att uppfyller man kraven på samma nivå ska underrepresenterat kön gå före vid rekrytering. Vi har förutom de vittnesmål vi själva hört, tagit del av slutsatserna från två stycken undersökningar, dels Försvarsmaktens egen medarbetarundersökning FM Vind, dels egen medlemsundersökning. Från Vind kan vi läsa: