ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H90232 · 2021-09-21 00:00:00 — Förhindra att unga blir rökare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att successivt höja åldersgränsen för inköp av cigaretter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det olagligt att köpa ut, sälja eller ge bort cigaretter till en person som är yngre än den gällande åldersgränsen, och detta tillkännager för regeringen. Det råder konsensus om att rökning är skadligt för oss. Enligt WHO () dör cirka sju miljoner människor av rökning världen över. Av dessa beräknas mer än sex miljoner personer dö till följd av att de själva röker och ungefär 890 000 dör på grund av att de utsätts för andras rökning. En undersökning som gjorde visade att tobaksrökning orsakar av den totala sjukdomsbördan i . Tobaksrökning har även identifierats som en riskfaktor för minst 28 sjukdomar som till exempel lungcancer och andra cancersjukdomar, hjärt-kärlsjukdomar, sjukdomar och infektioner i andningsorganen såsom KOL med mera. Förutom att rökning orsakar många dödsfall och är den enskilt största påverkbara orsaken till cancer är den också ett miljöproblem. Den enorma mängd fimpar som slängs på marken runt om i innehåller gifter som läcker ut i naturen. Det är därför av flera anledningar angeläget att förhindra att nya generationer blir rökare. Dock så är cigaretter fortfarande lagligt i och att förbjuda rökning på fler och fler platser i syfte att utrota rökning kan uppfattas som en häxjakt. Det vore därför mer rimligt att de som röker får hjälp med att sluta som vi förhindrar att fler börjar röka. Genom att succesivt höja åldersgränsen för inköp av cigaretter med i taget skulle rökningen kunna fasas ut. De som är , och således inte får köpa cigaretter, skulle inte heller efter sin 18-årsdag lagligen kunna göra det. Att även göra det till en brottslig handling att köpa ut, sälja eller ge bort cigaretter åt någon som inte har åldern inne, likt de lagar som finns gällande alkohol, skulle också förhindra langning. Förhoppningsvis skulle dessa förslag, tillsammans med andra tobaksstävjande åtgärder, leda till att vi faktiskt får en första ”non smoking generation” på riktigt.
mot · H902322 · 2021-09-23 00:00:00 — Straffskärpning för vårdslöshet med hemlig uppgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av straffet för vårdslöshet med hemlig uppgift och tillkännager detta för regeringen. Outsourcing är en väletablerad metod hos myndigheter för att genomföra uppdrag. Det finns flera skäl till varför en myndighet väljer att outsourca ett uppdrag, då detta kan göra att fasta kostnader kan omvandlas till rörliga men också då dessa som helhet kan minskas. Metoden används även i vissa fall för att få användning av en mer kompetent personal och på så vis uppnå högre kvalitetsnivåer på berörda tjänster eller produkter. Med andra ord behöver outsourcing inte betyda några problem, utan kan tvärtom innebära förbättringar inom såväl offentlig som privat verksamhet. I samband med den så kallade it-skandalen på blev vi dock påminda om vad som kan ske om fel information outsourcas. Vi blev påminda om vikten av att låta rikets hemligheter stanna i riket, hos lämplig personal, och att det finns mer att göra för att säkerställa att så sker. kan anses vara en av de värsta säkerhetspolitiska läckorna i modern tid. Resultatet av att en hel del sekretessbelagd information röjdes kommer vi kanske aldrig riktigt att få reda på. Att myndigheten och främst den dåvarande generaldirektören har handlat fel är vi alla överens om, men ytterligare lagstiftning skulle minska risken att så sker igen. är det olagligt att hantera sekretessbelagd information på ett vårdslöst sätt, vilket också Transportstyrelsens generaldirektör accepterade ett strafföreläggande för. Straffet blev dock mycket milt, endast dagsböter. Jag anser att regeringen bör återkomma med en rejäl skärpning av straffskalan för denna typ av brott. har brottet ungefär samma straffskala som vanlig skadegörelse, vilket naturligtvis är fullständigt orimligt.
mot · H902323 · 2021-09-23 00:00:00 — Statligt huvudmannaskap för sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt huvudmannaskap för sjukvården och tillkännager detta för regeringen. har vi som bekant 21 sjukvårdsregioner i , vilka ansvarar för bland annat sjukvårdens stora organisation. Det finns av förklarliga skäl ett starkt stöd i samhället för uppfattningen att det lokala och regionala självstyret är en bra idé. Medborgarna ska ha nära till beslutsfattare och således också en ökad chans att påverka beslutsfattarna. Dessa möjligheter varierar dock och kan vara begränsade, inte minst på regional nivå, varför det argumentet inte är lika starkt i praktiken som i teorin. Av den anledningen finns det skäl att se de stora nackdelarna som finns med sjukvårdens strukturella organisering. Vi kan börja med det faktum att olika regioner har helt olika förutsättningar att kunna erbjuda vård. Det är en nationell angelägenhet att vården fungerar så bra den kan för alla invånare, oavsett var i landet man befinner sig. Huvudmannaskapet för sjukvården får inte ändra på det. Därtill ser vi problem med att varje region kan sätta sina egna regler, vilket i princip innebär att vi i praktiken har 21 olika regelverk och rutiner för sjukvården. Inte minst under coronapandemin 2020 har vi sett hur belastningen inom sjukvården har ökat markant. Vi ser hur vissa regioner har stuckit ut, beträffande såväl belastning på olika vårdinrättningar som dödlighet, och hur olika regioner har hanterat denna krissituation olika. Därtill har personalens rutiner och villkor varierat och kommunikationen brustit, vilket medfört att sjukhus och regioner som legat före andra inte har lyckats dela med sig av sin kunskap. Den enorma vårdskuld som har byggts upp innebär en betydligt bättre samverkan mellan sjukvårdsregionerna än vad som är möjligt med dessa olika organisationer. Ett gemensamt regelverk för all sjukvård skulle underlätta för både vårdtagare och personal, som det skulle förenkla den byråkratiska processen och göra sjukvården mer rättssäker. Det skulle likväl innebära nya möjligheter till effektivisering, med minskade kostnader som följd. bör tillkännage för regeringen att införa ett statligt huvudmannaskap för sjukvården.
mot · H902324 · 2021-09-23 00:00:00 — Starkare skydd av fornlämningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett starkare skydd av fornlämningar och tillkännager detta för regeringen. Svenska arkeologer kastar amulettringar och andra urgamla fornfynd från järnåldern och vikingatiden till synes som följd av ett snedvridet marknadstänkande. Enligt en arkeolog vid , , finns det order från länsstyrelserna att så få fynd som möjligt ska tillvaratas, och han menar att ingen i arkeologbranschen vill få ett rykte om sig som fyndkramare. I en krönika i har vittnat om en arkeologisk förundersökning av boplatslämningar från brons- och järnåldern inför ombyggnaden av Trafikplats Flädie på utanför . Han hänvisar till öppna arkiv (bland annat rapport 2016:38) där det framgår att mynt, knivar, ornamenterade bleck, en ring och en vikt från vikingatiden eller tidig medeltid hamnat i kolumnen gallrade. Av kostnadsskäl gallrar man enorma mängder unika föremål, som hade sparats i en lång rad andra länder. Det är inte rimligt att kulturarvet läggs ut på entreprenad till lägstbjudande där många historiska och unika föremål slängs. Det är inte heller rimligt att svensk historia och vårt kulturarv aktivt raseras, som följd av att det för stunden inte prioriteras tillräckligt. Regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till ett starkare skydd av fornlämningar.
mot · H902325 · 2021-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om småhusrörelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en modern egnahemsrörelse och tillkännager detta för regeringen. Något som blommat upp i södra och är den s.k. småhusrörelsen eller house movement. Det handlar om mycket små och kompakta men billiga bostäder som är planerade för studenter och personer med svag ekonomi. Ett problem är att dessa bostäder riskerar att gå emot regler för minimiytor och av den anledningen börjar byggnormerna ändras eller få undantag. Även i kan det på sina håll finnas ett behov av dessa, och projekt har skapats för att arbeta vidare med modellen. Regeringen bör därför se över möjligheten att hitta nya former för småhusbyggande, inte minst i miljöer, för att eventuellt möjliggöra småhusbyggande. Att äga sitt eget hem är positivt på flera plan. Det skapas en extra trygghet och tenderar att öka ansvaret för att ta hand om och respektera bostaden för vad den är – ett hem. bildades den s.k. egnahemsrörelsen. Egnahemsrörelsen bildades för att uppmuntra framför allt personer utan en stark ekonomi att skaffa sig en egen eller förbättrad bostad. Rörelsen kan ses som ett svar på olika bostads- och försörjningsproblem som hade uppstått och kan anses ha varit ett lyckat sådant. Utanför de trångbodda storstäderna växte därmed villa- och trädgårdsområden upp, och utvecklingen uppmuntrades ofta av närliggande industrier. På flera ställen hördes röster om att egnahemmen egentligen användes som belöning till flitiga och skötsamma arbetare för att de skulle få ett sundare liv. Fördelaktiga statliga lån betalades bland annat ut genom egnahemslånefonden för att också gynna landsbygden. Detta resulterade i en möjlighet för resurssvaga att fly misären i städerna till förmån för landsbygden. Socialdemokraterna valde att röra sig ifrån denna rörelse till förmån för att bygga fler hyresrätter, och strax därefter började miljonprogrammet. En ny egnahemsrörelse kan vara av godo för många människor även , och det kan ses som en tydlig satsning i folkhemstankens tecken. En ny egnahemsrörelse kan således också vara av godo för att framför allt stötta vissa specifika områden på landsbygden och utanför städerna. Med införandet av en säljoption till alla som bygger och köper en bostad i vissa specifika områden kan fler bli intresserade av att utveckla intressanta områden. erbjuder staten sig att köpa fastigheten till ett pris som parterna har kommit överens om på förhand. Detta kan således också skapa attraktivare områden eftersom eventuella investerare vet vilka förutsättningar som finns. Regeringen bör inrätta en utredning kring möjligheten att införa detta.
mot · H902329 · 2021-09-23 00:00:00 — Samverkan mellan scoutrörelsen och Försvarsmakten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta scoutrörelsen till försvaret och tillkännager detta för regeringen. Scoutrörelsen är en av största ungdomsorganisationer och mycket uppskattad. Över 63 000 barn och unga från alla möjliga delar av samhället får tack vare scoutrörelsen en chans att uppleva äventyr tillsammans och växa som individer. Det är en viktig del för många att lära sig saker, finna nya intressen och få ett aktivt liv vid sidan av skolan eller annat privat umgänge. Scoutrörelsen, som bildades av en general i , har många års erfarenhet av aktivt uteliv och arbetar med gruppdynamik och ledarskap efter varje individs egna förutsättningar. Det finns en tydlig koppling mellan denna rörelse och den aktivitet som i mångt och mycket ska prägla den svenska Försvarsmakten, vilket gör att det vore fullt naturligt med en starkare koppling däremellan. Politiskt kan man inte påverka scoutrörelsen i sig, men vad man kan verka för är en tätare dialog mellan likasinnade verksamheter. Rörelsen bidrar till personlig utveckling och stärkt självkänsla hos alla. Scouterna lever efter att efter bästa förmåga följa det s.k. scoutlöftet, ett löfte med sju regler: Att tro och respektera andras tro, att vara ärlig och pålitlig, att vara vänlig och hjälpsam, att visa hänsyn och vara en god kamrat, att möta svårigheter med ett gott humör, att lära känna och vårda naturen samt att känna ansvar för sig själv och andra. Enligt egen utsago strävar rörelsen efter att det ska vara fler unga ledare i samhället och att unga ska ha möjlighet att få utveckla sin förmåga att leda sig själv och andra. Scoutrörelsen vill motverka övergrepp i samhället och är för en stark demokrati och en god miljö. bör ge regeringen i uppgift att verka för ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen i syfte att öka intresset för försvaret samt underlätta rekrytering.
mot · H90233 · 2021-09-21 00:00:00 — Högre straff för brott mot griftefriden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja straffet för brott mot griftefriden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny brottsrubricering, grovt brott mot griftefriden, och tillkännager detta för regeringen. Griftefrid innebär en respektfull behandling av en avliden eller de objekt som en avliden representerar, till exempel en gravsten. Till ansvar för brott mot griftefriden döms den som obehörigen flyttar, skadar eller skymfligen behandlar lik eller avlidens aska, öppnar grav eller på annat sätt gör skada på kista, urna, grav eller något annat vilorum för de döda. För brott mot griftefrid är straffskalan böter eller fängelse i högst enligt 16 kap. 10 §. har flertalet fall uppmärksammats där den åtalade friats från mord efter att mycket grovt ha skändat en kropp i syfte att dölja bevis. Då dödsorsak inte gått att fastställa döms inte gärningsmannen för mordet, utan enbart för brott mot griftefriden och kan slippa undan med max två års fängelse. Med dagens straffrabatt innebär det inlåsning och . Straffet för mord är 10 till , i vissa fall livstid. Även om det för allmänheten varit uppenbart att den som skändat kroppen genom exempelvis styckning också varit den som bragt personen om livet går det alltså inte att döma för något annat än brott mot griftefriden, då bevis saknas. Detta trots att den åtalade själv, genom sin hantering av den avlidnes kropp, försvårat eller i vissa fall omöjliggjort fastställandet av dödsorsaken. Det är skillnad på att exempelvis sparka omkull en gravsten och att stycka en kropp i syfte att försvåra upptäckt och på så sätt dölja ett grövre brott. Det är därför inte rimligt att straffet för det sistnämnda är så lågt. För andra brott med syfte att försvåra för rättsapparaten såsom bevisförvanskning, skyddande av brottsling och mened finns ett grovt brott som möjlig påföljd. Med anledning av detta, och den skymf det innebär för offrets anhöriga, bör en ny brottsrubricering – grovt brott mot griftefriden – införas, och straffskalan kraftigt utökas så att straffet står i proportion till brottet och avskräcker en mördare från att skända offrets kropp för att kunna undgå ett reellt straff.
mot · H902331 · 2021-09-23 00:00:00 — Rättvist förfarande vid arbetstvister ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fackliga sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Det finns flera faktorer som påverkar företagens möjlighet att växa och bli framgångsrika i samhället. En sak som definitivt påverkar företagens möjligheter är de beslut som fattas politiskt samt det arbetssätt som används mellan arbetsmarknadens parter . De förhållningssätt som finns inom nationens gränser kan således också påverka hur god möjligheten för företagare att driva sitt företag är i relation till konkurrensen från andra länder. De företag med störst betydelse för ett lands utveckling och välstånd är också ofta de företag som har mest att förlora på att etablera sig i ett land med dåliga eller mindre lönsamma villkor för företagare. Av den anledningen har alla att vinna på att skapa ett land med goda och helst de bästa förutsättningarna för företagare. Det finns flera exempel under landets historia då arbetsmarknadens parter har kommit överens om villkoren utan några fackliga strejker eller andra stridsåtgärder. Rätten att strejka är central i ett fritt samhälle och en mycket viktig del av den svenska modellen. Den någorlunda konfliktfria arbetsmarknad och de goda arbetsvillkor som finns i kan mycket väl ha skapats som en följd av just dessa regler. I vissa fall lever gamla traditioner kvar, som i mångt och mycket inte är gällande . Vi har lämnat den stora industriella epoken och lever i ett mer serviceinriktat samhälle. Flera av dagens så kallade stridsåtgärder som används av den fackliga rörelsen är i många fall något som inte hör till dagens samhälle och av den anledningen behövs en översyn. Det bör vara en självklarhet att oskyldiga inte ska straffas. Tyvärr är det inte så , på grund av rätten till fackliga sympatiåtgärder. Det är en rätt som kan ha bidragit till att företag valt att etablera sig eller flytta sin verksamhet till ett annat land då både privatpersoner och företag som inte alls har med konflikten att göra drabbas. En sympatiåtgärd är en åtgärd från en utomstående part, i syfte att understödja en part i en stridsåtgärd. Svenska industriföretag riskerar därför att drabbas av strejk eller blockad utan att ha det minsta att göra med en aktuell konflikt. kan följaktligen enbart vänta och hoppas att konflikten inte varar alltför länge eftersom de själva inte kan påverka situationen. Detta förfarande kan inte anses vara rättvist i ett fritt och modernt samhälle. Det är inte konstigt att det är en omstridd företeelse, både principiellt och i praktiken, vilket är skälet till att regeringsformen måste ses över för att komma till rätta med fackliga sympatiåtgärder.
mot · H902334 · 2021-09-23 00:00:00 — Riksdagsledamöternas placering i kammaren ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Av gammal tradition placeras ledamöter baserat på vilken valkrets de tillhör. Skälet till detta är en tilläggsbestämmelse (2.3.1) till riksdagsordningen som kan klassas som en mycket ålderdomlig praxis. Då det råder fri sittning under kammarsammanträdena kan de problem som finns främst kopplas till voteringarna. Trots återkommande motionsförslag från ledamöter med olika partibeteckningar har det inte skett någon förändring av denna praxis, och någon vidare debatt kring detta har inte förts, och det finns flera skäl till att en partiplacering skulle fungera bättre än en valkretsplacering. Dels underlättar det den partiinterna kommunikationen, dels möjliggör det för den aktuella partigruppen att agera samlat vid voteringar utan att det finns samma behov av riktkarlar. Vid plötsliga ställningstaganden kan gruppen likväl agera unisont, vilket är mycket svårt med dagens placering, särskilt för de mindre partierna. Glädjande nog har det skett moderniseringar av sittningarna i kammaren. Som tidigare nämnts råder fri sittning under debatterna och resningsförfarandet för riktkarlarna har tagits bort. Det finns dock potential att ytterligare utveckla arbetet för ett mer flexibelt arbete i plenisalen. I de allra flesta länder sitter parlamentsledamöter efter partitillhörighet, vilket utöver nämnda fördelar medfört mer aktiva debatter. En ändring av placeringen kräver varken ett val eller extra resurser. Av den anledningen bör riksdagsledamöternas placering i plenisal ske partivis.
mot · H902336 · 2021-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att rekrytera rektorer till statliga, regionala eller kommunala skolor internt inom respektive skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen rektorer med lärarbakgrund och tillkännager detta för regeringen. Istället för att rektorer tillsätts genom lärare på berörd skola har utvecklingen gått åt fel håll. Det blir allt vanligare att personer som innehar olika positioner har blivit tillsatta utifrån av personer som inte har rätt insyn för att förstå de behov som finns för berörd position. Detta har inneburit flera problem och för en god sammanhållning krävs det dels att den som har en viktig position har en bred kunskap om det vederbörande arbetar med, dels att tilliten och respekten från övriga anställda är hög. Det finns därtill ett värde i om personen i fråga kanske till och med har arbetat med andra saker inom den aktuella skolorganisationen, gärna med en lärarbakgrund med grundläggande kunskap kring vad läraryrket har för utmaningar och andra påfrestningar samt vilka förutsättningar, möjligheter och svårigheter som finns just där. Vikten av att personkemin ska fungera, att anställda och rektorn har en bra relation, kan ej heller underskattas för att få en välfungerande verksamhet med en god arbetsmiljö. I så hög grad som möjligt bör rektorer tillsättas genom en internrekrytering i landets olika skolor snarare än av utomstående. bör ge regeringen i uppdrag att se över dagens system så att fler internrekryteringar av rektorer sker just internt av den personal som arbetar i skolan för att uppdrag tilldelas efter lämplighet, lojalitet och tillit. bör således också ge regeringen till känna att tillsätta en utredning av hur andelen rektorer med lärarbakgrund kan öka.
mot · H902337 · 2021-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera hotellagen och tillkännager detta för regeringen. krävs tillstånd för att driva hotell eller pensionat som är avsett att ta emot minst nio gäster eller som omfattar minst fem gästrum, detta enligt lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse. Verksamheten ska enligt lagen ha en föreståndare som är godkänd av och om föreståndaren ändras ska ansökan om godkännande av ny föreståndare eller ersättare göras hos inom loppet av . Om verksamheten upphör ska innehavaren även här anmäla det till . De som bryter mot dessa förpliktelser riskerar att dömas till böter. Det är inte konstigt om man rent spontant tycker att det känns lite underligt med allt detta krångel för att få driva ett hotell eller pensionat. Hela tillståndsplikten känns lite föråldrad, och detta krångel riskerar tyvärr att innebära att några som önskar starta sin verksamhet avstår eller rent av minskar sin boendekapacitet för att undvika tillståndsplikten. Polisen, som har alldeles för mycket administrativt arbete, skulle säkerligen också kunna hantera viktigare ärenden om de slapp hantera den här sortens tillstånd. Så länge det inte handlar om att exempelvis driva ett äldreboende, asylboende eller liknande institutioner bör det inte finnas några hinder för att hyra ut rum till privatpersoner eller föreningar eftersom det då är hyresgästen som själv valt att bo där. bör därför ge regeringen i uppdrag att reformera hotellagen i syfte att underlätta för personer som önskar driva hotell eller pensionat.