mot · H9024162 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över momssatserna i kultursektorn i syfte att harmonisera desamma och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en klassikerlista och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att överföra hela finansieringsansvaret för folkhögskolor till staten via och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek för elevers bildning och lästräning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans bildningsuppdrag och riktade insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av ansvaret för det flytande kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samers rätt till samiska kvarlevor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla kultursamverkansmodellen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilsamhället som en av samhällets grundbultar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gåvoskatteavdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trossamfunden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydligt demokrativillkor som också tar hänsyn till civilsamhällets aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en bred översyn av det offentligas stöd till och främjande av hälsorelaterad aktivitet och friskvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad samverkan mellan fritids och idrottsrörelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga uppdraget för Forum för levande historia till att även omfatta den våldsbejakande islamismens brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Skapande skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsättandet av en utredning för att möjliggöra införandet av ett fritidskort som kan ge alla barn möjligheter att delta i fritidsaktiviteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra det skattemässigt förmånligt för företag och privatpersoner att finansiellt bidra till kultursektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kulturpolitiken bidrar till goda grundvillkor för kultursektorn och värnar den konstnärliga friheten och principen om armlängds avstånd till kulturen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en statlig utredare bör ges i uppdrag att utreda den statliga kulturpolitikens påverkan på den konstnärliga friheten och på principen om armlängds avstånd samt ge förslag på förändringar av styrningen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppmärksamma de brister som Kulturanalys redovisar i rapporten ”Så fri är konsten” och återkommer med förslag så att den statliga styrningens negativa påverkan helt undviks, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det konstnärliga företagandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken för sponsring inom kultursektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ideella musikarrangörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna en public service som ska finnas tillgänglig brett med ett smalare uppdrag med fokus på samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling och ett högkvalitativt kulturutbud, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se arbetet mot matchfixning och olicensierat spel som mycket angeläget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett statligt finansieringsansvar för världsarven och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Myndigheten för stöd till trossamfund Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Ökad gemenskap och fysisk aktivitet funktionsnedsatta Riktad satsning ideella musikarrangörer 1 Inledning – vår kultursyn Kultur uppstår i mötet mellan människor och skapas av oss alla gemensamt. Kultur är ingenting statiskt utan något levande som ständigt är i förändring. Vi är alla medskapare av kulturen men vi är också formade av den. Vårt sätt att tala, vårt sätt att tänka, ja själva språket är präglat av vår kultur. Kulturen ger oss mening i , men kulturen bär också våra historiska rötter och föder visioner för framtiden. Kultur i dess vidaste betydelse är ogripbar, den varken kan eller ska styras av politiska beslut. Men kultur kan också vara konkret och tydlig. Den kan manifesteras genom konkreta föremål och upplevelser. En konsert, en bok, en möbel, ett tv-program eller en musiklektion är alla exempel på kulturens uttrycksformer i vardagen. Kultur bidrar till att vidga den egna verkligheten och fantasin. Den kan hjälpa oss att växa som empatiska och inkännande människor. Den är med andra ord en livsviktig del av ett sammanhållet samhälle. Kultur, precis som moral, håller ihop gemenskaper. Den är med och skapar förutsättningar för ett gott samhälle. Att helt definiera vad kultur är låter sig inte göras. Vi kommer aldrig att finna det exakta svaret. Genom att ständigt ställa frågor och diskutera kulturens väsen kan vi dock berika och utveckla vår syn på kultur och därigenom också vår kulturpolitik. Politikens uppgift är att medverka till ett mer dynamiskt kulturliv. Målet är att stödja utan att styra och att ge alla människor möjlighet att delta i ett fritt kulturliv. Den kristdemokratiska ideologin innefattar förvaltarskapstanken. Innebörden i denna, på kulturområdet, är att varje generation är skyldig att förvalta det som lämnats till den av tidigare generationer för att sedan föra det vidare till nästa. Att värna och vårda det gemensamma kulturarvet är därför en central del i den kristdemokratiska kulturpolitiken. Detta vill vi göra genom en aktiv medvetenhet och förmedling av de värden som byggt och håller samman vårt samhälle och genom en varsam och noggrann vård av vårt fysiska kulturarv. Det svenska språket är en del i vårt kulturarv, därför arbetar vi hårt med exempelvis satsningar på bibliotek, läsfrämjande insatser och införandet av en klassikerlista i skolan för att vårda det svenska språket. Ansvaret för kulturens villkor ligger inte enbart på det offentliga utan även de privata och ideella insatserna har enormt stor betydelse. För att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet är det av yttersta vikt att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Ett exempel är momssatserna på dans. är det en momssats, , om man är på en spelning där publiken sitter ned. Om publiken istället dansar till musiken är momsen . Detta skapar märkliga effekter och svårigheter att överskåda kostnader vid vissa gränsdragningsproblem. Vad händer vid en konsert om några väljer att börja spontandansa när meningen är att publiken ska lyssna sittandes? föreslår en översyn med syfte att harmonisera regelverk som är svåröverskådliga och svåra att förutse effekterna av. Pandemin har satt sina spår, inte bara 2020 och 2021, utan för många inom kultur, idrott och övrigt civilsamhälle. De offentliga åtgärder och rekommendationer som vidtagits för att minska smittspridningen av coronaviruset har inneburit en ökad isolering, ensamhet och risk för utsatthet innanför hemmets väggar. Ekonomisk och social utsatthet ökar också ofta i kriser i spåren av exempelvis arbetslöshet. Muséer, teatrar, konsertanordnare och kulturarbetare har varit tvungna att helt upphöra med sin verksamhet , vilket har drabbat kultursektorn brett. accepterade därför en stor del av de medel som regeringen avsatte för kulturen , men omprioriterade en del av stödpaketet för kulturen till civilsamhället, som också påverkats av den ekonomiska nedgången. Intäkterna minskar när aktiviteter avtar och företag blir mindre benägna att skänka pengar som det blir personalbrist eftersom en stor grupp verksamma i civilsamhället är äldre, som i högre utsträckning uppmanats att hålla sig hemma. presenterade också ett stort stödpaket för det civila samhället . Det innefattade ett kostnadsstöd för fasta kostnader för att få råd med hyra, leasing av fordon och andra löpande kostnader för anläggningar. Det innefattade även ett stöd vid stora kostnadsökningar till exempelvis till Barnens rätt i samhället, läxhjälpsorganisationer och samtalsstöd till äldre, en statlig kreditgaranti för lån till ideella föreningar, stiftelser och trossamfund, samt ett höjt tak i gåvoskatteavdraget till . Med dessa åtgärder ökade det civila samhällets chanser att överleva och bidra under krisen. Det civila samhället har under Covid-19-pandemin visat på stora insatser för behövande. Regeringen har tillfört idrotten och kulturen stora stöd för att mildra de intäktsbortfall de sett sedan Coronakrisen tog landet i besittning. Det är bra men samma problematik gäller det breda civilsamhällets organisationer och föreningar som inte har sin verksamhet inom just dessa områden. krävde därför att regeringen skulle göra mer för civilsamhället. Tillsammans med lade vi ett utskottsinitiativ i finansutskottet där vi föreslog fler och större stöd till civilsamhället. Tyvärr avvisades vårt förslag trots att den ideella sektorn fick ett kraftigt ökat behov av stöd under de extraordinära omständigheter som uppstod till följd av coronaviruset. Vi är glada att ett enigt utskott ställde sig bakom initiativet att begära av regeringen att återkomma med ett bättre stöd till det breda civilsamhället i . anser vidare att gåvoskatteavdraget bör byggas ut kraftigt. Det skulle ge en välbehövlig injektion för ökat givande till de ideella organisationer som arbetar bland behövande och som sett ett minskat givande i krisens spår. Regeringen gör en stor satsning på återstart för kulturen och har även tillsatt utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin (Ku 2020:03) som redovisades . Vi kristdemokrater står bakom en del av satsningen för att vi ser att det behövs ett utökat stöd till kultursektorn i spåren av pandemin för att få till en återstart av kulturen. Kulturen får av regeringen ett stort tillskott om för återstarten av kulturen. anser att det är bra att kulturen får ett tillskott för att kunna återstarta sin verksamhet när restriktionerna lättat och accepterar en stor del av regeringens satsning. Vi drar ned 275 miljoner från anslag 1:2 bidrag till kulturverksamhet och ytterligare 195 miljoner på satsningarna på de fria aktörerna (anslag 2:2, 4:4, 5:2) och filmstödet (1:10). av regeringens kultursatsning väljer därför att omprioritera och satsa på det civila samhället istället eftersom regeringen helt missat att stötta dessa viktiga verksamheter. Dessa medel fördelas enligt följande: 9:2 50 miljoner kronor i stöd till trossamfunden, anslag 13:2, 20 miljoner till allmänna samlingslokaler, 13:3 20 miljoner kronor till friluftsorganisationer, 13:5 200 miljoner kronor till den ideella sektorn och 180 miljoner 2022 på anslag 12:2 bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet för att stötta upp scoutverksamheter bland annat, som haft det svårt under pandemin. har dessutom under pandemin arbetat för att stärka enskilda näringsidkares möjligheter att överbrygga konsekvenserna av Covid-19. har många små familjeägda företag där hela familjen arbetar men även företag där bara företagaren själv arbetar. Under de ekonomiska omständigheter som pandemin inneburit är många av dem mycket ekonomiskt utsatta. Regeringens dröjsmål i fråga om stöd till enskilda näringsidkare – som har haft svårt att få del av andra stöd – var därför särskilt allvarligt. välkomnade att ett stöd äntligen infördes. Detta stöd har kommit många kulturarbetare till del. Diskussionen om kunskap för praktisk nytta och kunskap för bildning och personlighets- och kulturutveckling lever kvar sedan bildningstanken växte fram i . Å ena sidan fokus på anställbarhet och att utbildningen ska anpassas efter arbetsmarknadens krav. Å andra sidan det klassiska bildningsidealet där kunskap och sanningssökande har ett egenvärde, ett värde bortom den praktiska nytta som den mer instrumentella kunskapen kan generera i näringsliv och offentlig förvaltning. Bildningsidealet förutsätter andra måttstockar och värdeskalor än avkastning på satsat kapital, vinst, produktivitet och effektivitet. utgångspunkt är att människan naturligt söker kunskap. Skolans mål är att hjälpa varje elev att nå sin fulla potential. Skolan har också ett förvaltande uppdrag – att föra vidare tidigare generationers landvinningar och erfarenheter och uppmuntra till kunskapssökande i samtiden. Vi behöver återuppbygga en utbildningstradition som bygger på tillit och förtroende mellan elever, lärare och föräldrar. En utbildningstradition där skolan förmedlar kunskap och stimulerar elevernas intellektuella utveckling. visar i en studie[1] att den tid som barn och unga lägger på läsning fortsätter att sjunka. Läsning av tidningar och böcker minskar bland barn i alla åldrar, en minskning som pågått . Då uppgav av alla 18-åringar att de läste – nu är siffran nere på . Läsningen avtar med stigande ålder. Enligt undersökningar från Novus på uppdrag av Utbildningsradion[2], möter unga inte de krav som ställs på deras förmåga att uttrycka sig skriftligt när de ska läsa vidare på högskola och universitet eller söka ett kvalificerat arbete. Hälften av de tillfrågade cheferna svarade att de valt bort unga sökande på grund av brister i att uttrycka sig skriftligt, trots att andra krav var uppfyllda. av universitets- och högskolelärare bedömde att deras studenters skrivförmåga delvis eller inte alls motsvarade de krav som finns i utbildningen. Forskning visar att läsning involverar åtskilliga funktioner i hjärnan, såsom syn- och hörselprocesser, språkförståelse och fattningsförmåga. Kontakten mellan olika delar av hjärnan stimuleras, men även koncentrationsförmågan ökar. När man läser om något aktiveras samma delar av hjärnan som om man själv upplevde det man läser om. litteratur tränar hjärnan att förstå orsak och verkan, urskilja sammanhang och se en logisk följd. Det finns också forskning som visar att det vid läsning bildas ny vit hjärnsubstans, vilket förbättrar kopplingarna mellan hjärnans olika delar och bearbetningen av information[3]. Läsning bidrar till lagring av kunskaper och erfarenheter och kan tas fram ur långtidsminnet vid problemlösning. Läsning tränar också den empatiska förmågan och bidrar till ett rörligt intellekt[4]. Att behärska det svenska språket är en nyckel för framgång i samhället. För ett barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. vill utöka skolornas fokus på läsinlärning och elevernas tid för läsning, inom utgiftsområde 16. Det är viktigt att elever ägnar mer tid till läsning, att skolan fokuserar mer på läsinlärning och att kunskaperna kontrolleras . Sedan får lärare själva bestämma om det är fri läsning, högläsning eller läsning i hemläxa som prioriteras. En vana att läsa påverkar attityd, läsförståelse och läsandet utanför skolan. Under har inriktningen varit att det viktigaste är att barnen läser, inte vad de läser. I ett avseende är det sant; det är viktigt för barns läsutveckling att stimulera all läsning, att inspirera och sporra lusten att läsa. Men denna inställning riskerar att leda till att eleverna inte kommer i kontakt med litteraturhistoriens stora verk. Därmed förlorar de viktig vägledning in i en litterär värld som kan berika livet och utveckla deras egen utveckling och språkliga förmåga. På ett samhälleligt plan riskerar det leda till språklig utarmning, historielöshet och förlorad kunskap om vårt kulturarv. En bärande tanke i folkbildningstraditionen är att även mindre privilegierade, de som inte har välutbildade föräldrar, genom att erövra kunskap, kan lyfta sig själva och forma ett bättre liv. Om skolan överger denna tanke så nyttjar vi inte skolan som en integration och jämlikhet. Om inte skolan erbjuder vägledning in i litteraturhistorien så blir det ett privilegium förbehållet dem som får detta med sig hemifrån eller vilkas föräldrar medvetet valt en skola där detta är ett inslag. När läsandets status fortsätter att sjunka finns det en oro för att vi hamnar i ett läge där vi i allt högre utsträckning saknar gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå varandra. Ett sådant samhälle riskerar att dras isär. Det behövs läsfrämjande insatser och vi föreslår därför införande av en så kallad klassikerlista. En lista med litterära verk från hela världen – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter – men också filmer och musik, som alla elever bör ta del av under sin skolgång. En lista bör gälla för . För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Det är inte politiker som ska bestämma vilka verk som ska ingå. Urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. Urvalsprocessen bör vara öppen där har huvudansvaret men där de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid våra universitet spelar en stor roll. Önskvärt är också att är involverad. Folkhögskolans unika roll ligger framförallt i dess pedagogik, dess demokratiska roll och dess kunskapssyn. anser att folkbildningen fyller en mycket viktig funktion i samhället. Folkhögskolorna ska själva bestämma över sin verksamhet och det finns stort utrymme att anpassa studierna efter olika målgrupper. Därför fortsätter vi att bevaka folkhögskolornas intressen och verkar för att de ekonomiska förutsättningarna för folkhögskolornas verksamhet ska vara goda. Folkhögskolorna bedriver en bred verksamhet där eleverna kan läsa allt från estetiska kurser till kurser inom både språk och kommunikation. Att kunna mötas inom ramen för folkhögskolan där det erbjuds en mycket stor bredd av kurser på ett antal olika nivåer fyller en mycket viktig funktion i dagens samhälle. Möjligheten för respektive folkhögskola att erbjuda en flora av kurser är större än inom gymnasiet och högskola och universitet eftersom det inte finns en centralt fastställd kursplan. Detta medför att folkhögskolorna är mer fria i sitt val av kursupplägg och innehåll. Vikten av att kunna välja den utbildningsform som passar individens egna behov kan inte nog understrykas. För är folkhögskolans verksamhet viktig som ett komplement till skolsystemet. De studiemotiverande kurserna i folkhögskolans regi är mycket framgångsrika och innebär en ny chans för elever som inte nått målen med sina studier i det ordinarie utbildningssystemet. Folkhögskolorna har med sin stora frihet en unik möjlighet och förmåga att möta elevernas behov. Detta blir allt mer viktigt i då studieresultaten sjunker och elever måste få en andra chans att tillgodogöra sig kunskaper. När en student väljer att studera utanför sin egen region har den region studenten är skriven i betalat för eleven till den folkhögskola där eleven studerar. Detta kallas för mobilitetsstöd. Eftersom folkhögskolor ofta är små är det ett betydelsefullt tillskott för att kunna få verksamheten att gå runt. En debatt bröt ut efter att vissa regioner gått ifrån praxisen med mobilitetsstöd 2020. Kommuner och Regioner (SKR) har tillsatt en arbetsgrupp med regionpolitiker för att hitta en ny gemensam mellanregional lösning för att hantera utomlänselever. Utan ett mobilitetsstöd riskerar vissa folkhögskolor drabbas särskilt hårt, exempelvis rörelsefolkhögskolor, såsom de kristna folkhögskolorna respektive arbetarrörelsens folkhögskolor, liksom de som särskilt riktar sig till personer med en viss funktionsnedsättning. För att undvika denna sårbarhet för nämnda folkhögskolor vill utreda möjligheten att överföra hela finansieringsansvaret för folkhögskolor till staten via . stöttar den satsning på folkbildning, som omfattar såväl folkhögskolor som studieförbund som regeringen gör . Regeringen ger dessutom ett stöd för fler platser på folkhögskolan vilket vi välkomnar. Folkbildning syftar till att på ett demokratiskt och jämlikt sätt få medborgarna att ta till sig ny kunskap och nya värderingar. Folkbildningen ska vara fri från statlig styrning och frivillig för deltagarna. har beslutat om syftet med statens stöd till folkbildningen; att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Studieförbunden har en unik roll i integrationsarbetet. Många invandrarföreningar har upptäckt studiecirkeln som ett viktigt verktyg i sin verksamhet. Det är oroande när kommuner inte anser sig ha råd att prioritera folkbildningen. Det finns exempel på kommuner som helt upphört att ge anslag till studiecirkelverksamhet medan andra kommuner visserligen anslår pengar men har avskaffat långsiktiga, förutsägbara bidragssystem till folkbildningen för att istället stödja kortsiktiga enskilda insatser som studieförbunden gör och som ibland inte ens behöver vara folkbildning. Det är viktigt att slå vakt om det kommunala självstyret och att det är upp till varje kommun att bestämma nivån på folkbildningsanslaget. är kulturpolitiken och folkbildningen pusselbitar i det kommunala och regionala utvecklingsansvaret och i dess utvecklingsstrategi. är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag givna av och regeringen.