ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022278 · 2021-10-01 00:00:00 — Förekomsten av privata arméer – ett hot mot världsordningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ i alla tillgängliga internationella organ såsom FN, , EU om hur ansvarsutkrävande kan ske i fråga om privata arméer och tillkännager detta för regeringen. Dagens konflikter är inte längre primärt mellanstatliga. Dagens konflikter bedrivs ofta mellan statliga aktörer och grupper med minsta gemensamma nämnare som etnicitet, religion eller ideologisk övertygelse. Det har det tillkommit en aktör, de privata aktörerna. Visst har det historiskt funnits privata arméer men vi ser nu hur privata aktörer skapar en dynamik i konflikter som det internationella samhället inte klarar av att hantera. Ett konkret och mycket aktuellt exempel är det ryska Wagnerförbandet. En privatarmé som finansieras av en Kremltrogen oligark. har dykt upp i en rad konfliktområden där och är de mest kända exemplen. Vad få vet är att även opererat i , , osv. Det innebär att agerar i områden där det inte är känt att agerar i. Det står utom allt tvivel att går den ryska regimens ärenden men agerar ofta under radarn och med dold agenda. är inte den enda så kallade privata armén. I finns också Shield och Patriot som båda förmodas ha opererat i t.ex. . Även har använt sig av privatarméer inte minst i . Problemet med den här typen av privata arméer om än med nära band till en regim är ansvarsutkrävandet inte minst i frågor som rör krigsbrott. Det ger också möjlighet för till exempel att i de nämnda förneka inblandning i de krigsbrott som begås via privata arméer. Det är uppenbart att det internationella samfundet inte klarat av att hantera den här typen av nya konfliktaktörer utifrån nuvarande praxis.
mot · H9022279 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en cybersolidaritetspakt och tillkännager detta för regeringen. Det har skrivits mycket om den så kallade gråzonen dvs. de hot som inte kan klassificeras som konventionella krigshandlingar men som ofta är diffusa och komplexa och kan riktas mot en rad samhällssektorer till exempel cyberattacker mot myndigheter, företag, elnät, fientliga företagsuppköp osv. Syftet med angrepp i den så kallade gråzonen är att linjerna mellan krig och fred blir otydliga. har i sina senaste årsrapporter återkommande tagit upp de hot som stater som , och utgör för i gråzonen. Ofta handlar attackerna i gråzonen om cyberintrång. drabbades det norska av ett omfattande cyberintrång som går att spåra till den ryska militära underrättelsetjänsten . Detsamma har tidigare hänt tyska förbundsdagen och naturligtvis det demokratiska partiet i under valrörelsen . Även den finska har varit utsatt för dataintrång men har inte officiellt anklagat någon stat för att ligga bakom det. I officerstidningen nr 3 2021 skriver den kände försvars-och säkerhetsjournalisten att priset för dessa cyberintrång är mycket lågt jämfört med handlingar i den verkliga världen. De orsakar också mycket begränsade fördömande från allierade. för därför fram förslaget om ett cybersolidaritetspakt mellan demokratier som ökar angriparens ”kostnad” vid en attack. Det är ett förslag som riksdag bör anta.
mot · H9022280 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en hybridhotsambassadör och tillkännager detta för regeringen. utsattes Coop för en omfattande så kallad ”ransomeware-attack”. Coop var inte den direkta måltavlan för attacken. Det var det amerikanska mjukvaruföretag som förser Coop med it-lösningar. Oavsett så drabbades Coops 800 affärer och kedjan tvingades hålla stängt i . Detta visar på hur sårbara vi är för olika former av hybridhot. Den sårbarheten gäller både privat näringslivs och offentlig verksamhet. drabbades det norska av ett omfattande cyberintrång som går att spåra till den ryska militära underrättelsetjänsten . Detsamma har tidigare hänt tyska förbundsdagen och naturligtvis det demokratiska partiet i under valrörelsen . Även den finska har varit utsatt för dataintrång men har inte officiellt anklagat någon stat för att ligga bakom det. behöver göra betydligt mer för att möta det hot som it attacker utgör. Ett sådant sätt är att enligt finsk modell tillsätta en hybridhotsambassadör. 2018 tillsatte den finska regeringen en hybridhotsambassadör. Syftet med utnämningen var att stärka utrikesministeriets arbete i frågor som gäller hybridpåverkan och bidra till att profilera i den internationella verksamheten. Ambassadören arbetar i nära samarbete med olika finländska myndigheter och stöder deras deltagande i internationellt samarbete. Så här skriver om cyberhoten i Kungliga krigsvetenskapsakademiens tidskrift organiserad brottslighet och terrorism – allvarlig utmaning mot europeisk säkerhet: ”Genom exempelvis falsk signalering, nätöverförda hot, krav på lösensumma för access till egna system… kan stora skador åstadkommas, infrastruktur manipuleras och makt och kontroll utövas av en antagonist.” Coop-attacken förefaller komma från en rysk hackergrupp som ligger bakom attacken. Den här gången verkar det inte finnas några stater bakom attacken men tyvärr vet vi alltför väl att hackergrupper i likväl kan bli ett verktyg för regimen eller för en annan regim som är villig att betala.
mot · H9022281 · 2021-10-01 00:00:00 — Inrättandet av en strategi för ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en Rysslandsstrategi att lägga på bord och tillkännager detta för regeringen. lämnade den över en skrivelse om frågor som rör till . Ambitionen med skrivelsen är att den ska innebära ett samlat förhållningssätt till . Samma arbete behöver nu göras i fråga om . Den svenska Rysslandspolitiken behöver en revidering. Alltför ofta hörs slentrianmässiga politiska tongångar om att och ska samarbeta inom områden av gemensamt intresse t.ex. klimat utan djupare reflektion kring att inte har några gemensamma intressen utan endast egna intressen. En djupare analys är på sin plats och frågan är varför en sådan inte redan gjorts. ligger i vårt absolut nära utland, ryska maktambitioner får omedelbara konsekvenser för den svenska säkerheten. Det är inte omöjligt att svaret på frågan varför en sådan strategi inte tidigare tagits fram finns här. Det är dock endast ytterligare ett argument till varför en sådan strategi behövs. Vi som land kan aldrig låta oss skrämmas eller direkt eller indirekt låta andra länders agendors styra vårt eget agerande.
mot · H9022282 · 2021-10-01 00:00:00 — Omtag om strategin för romsk inkludering ställer sig bakom det som anförs i motionen om en revidering och ett omtag kring strategin för romsk inkludering för att säkerställa att målet nås 2032 och tillkännager detta för regeringen. 2012 beslutade om en 20-årig strategi för romsk inkludering. Målet med strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke rom. Det innebär samma grundläggande mänskliga rättigheter som befolkningen i övrigt. Bakgrund till strategin är den långvariga utsatthet som den romska gruppen befinner sig i och som har sin grund i majoritetssamhällets diskriminering och som tar sig uttryck i utanförskap, fattigdom osv. är till exempel hälsosituationen för den romska gruppen mycket sämre jämfört med majoritetsbefolkningen som arbetslöshetssiffrorna är högre. Den redan oroväckande hälsosituationen i kombination med utanförskap och hög arbetslöshet bland den romska minoriteten innebär att oron är stor för hur situationen ser ut efter corona-pandemin. Arbetet med strategin för romsk inkludering har tappat fart och stannat av. Delvis beroende på pandemin men det har också andra orsaker. Det politiska intresset är inte lika starkt vare sig på , regional eller riksnivå. Arbetet med romsk inkludering är ett arbete som kräver uthållighet annars sker inga förändringar. Det är i sin tur politikens akilleshäl. Det behövs nu ett rejält omtag kring strategin för romsk inkludering för att säkerställa att målet nås.
mot · H9022283 · 2021-10-01 00:00:00 — Trygghet i det offentliga rummet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med målet att ta fram förslag för hur en trygg stadsplanering ska se ut och tillkännager detta för regeringen. Att vara rädd påverkar ditt beteende och begränsar ditt livsutrymme. Det kan hända att du tänker en extra gång innan du går ut eller till och med undviker att gå ut. Istället för att ta den närmaste vägen hem går du en extra omväg för att undvika ett buskage, en gångtunnel eller ett oupplyst stråk. Detsamma gäller för parkeringshus som oupplysta uppfattas som otrygga. I områden med mycket kriminalitet och skjutningar utgör buskage och gångtunnlar ytterligare otrygghet och en av de platser som upplevs som mest otrygga är gångtunnlar. I en gångtunnel är känslan av instängdhet och att vara oskyddad påtaglig, flera uppmärksammande brott har också skett i anslutning till mörka gångtunnlar. Tunnlar började användas som trafikplaneringsredskap och hade sin höjdpunkt men sedan har de alltmer fasats ut. De gångtunnlar som en gång byggdes står dock i många fall kvar och sprider otrygghet och vissa fall direkt rädsla. Många kommuner har gjort stora insatser dels för att till exempel ljudsätta gångtunnlar på sätt som gör att tryggheten ökar. Det är framförallt kvinnor som vittnar om en otrygghet i det offentliga rummet. Ofta en otrygghet som leder till begränsningar i vardagen. Byggandet av gångtunnlar är inte en fråga för svenska staten, däremot är kvinnors trygghet i offentliga rum i högsta grad en fråga för staten.
mot · H9022284 · 2021-10-01 00:00:00 — Uppdatering av lagstiftningen för parkering via appar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att säkerställa rättssäkerheten vid användning av appar vid parkering och tillkännager detta för regeringen. använder fler och fler appar för att betala sin parkeringsavgift. På många ställen har man också tagit bort parkeringsautomaterna. Parkeringsfrågor regleras i två olika lagar: Lag om parkeringsavgift som gäller då du parkerar på gatumark och Lag om kontrollavgift för olovlig parkering vid parkering på tomtmark, exempelvis parkeringsplatser. är inte lagstiftningen, apparnas utformning och de befintliga parkeringsautomaterna helt kompatibla. Det måste vara samma tillgänglighet till apparna, samma konsekvenser i händelse att de inte fungerar som för fasta parkeringsautomater.
mot · H9022285 · 2021-10-01 00:00:00 — En strategi för att motverka medicinbrist ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver ta fram en strategi för att motverka medicinbrist och tillkännager detta för regeringen. kom det larmrapporter om att medicin P-pillret Qlaira som används mot endometrios var på väg att ta slut i . Enligt kommer produktionen av läkemedlet först att komma igång . Det på grund av att det råder brist på den aktiva substansen Qlaira. Enligt uppgift har ungefär var tionde kvinna som har mens endometrios. För de som drabbas är det mycket smärtsamt och det fanns länge stora kring att söka hjälp och få en korrekt diagnos. Det har också funnits ett tankegods om att kvinnor bara ska härda ut, det är ”naturliga” menssmärtor. och genom stort arbete, inte minst opinionsbildande, finns det mycket mer forskning och behandling av sjukdomen. Alarmen om medicinsbristen och vad det innebär för kvinnor som lever med endometrios måste tas på allvar och får ej upprepas. Medicinsbrist och de konsekvenser som den medför gäller inte enbart sjukdomen endometrios utan alla sjukdomstillstånd där en eventuell medicinbrist leder till oro och hälsorisker. behöver ta fram en strategi för att möta medicinbristen.
mot · H9022286 · 2021-10-01 00:00:00 — Öka det svenska bidraget till missionen Unifier i ställer sig bakom det som anförs i motionen om det svenska bidraget till missionen Unifier i och tillkännager detta för regeringen. Svenska försvarsmakten har bidragit med 8 personer till den kanadensiskledda UNIFIER missionen i . Missionen har uteslutande ett utbildningssyfte. Insatsens övergripande mål är att bidra till att förblir ett självständigt, säkert och stabilt land. bidrar främst med att träna och utbilda de ukrainska säkerhetsstyrkorna i allt från uppträdande på individnivå till mer avancerade moment på bataljonsnivå. är angripet av och ryska proxy-aktörer i de så kallade utbrytarrepublikerna DNR och LNR. Det pågår alltjämt ett lågintensivt krig i östra . Soldater på båda sidor dör. I och II erbjuder en tunn fernissa av lugn men har aldrig på riktigt implementerats. Det ryska narrativet står i vägen i så mån att landet skjuter ut sig själva från konflikten för att snarare anta en roll som medlare när det i själva verket är den ryska regimen som ger fortsatt bränsle till konflikten. har ett stort engagemang i . Det är till exempel mycket positivt att både statsminister och försvarsminister deltog under firande av av självständigt som man sjösatte Krimplattformen. behöver dock göra betydligt mer för att i praktisk handling för att visa på det svenska stödet. UNIFIER missionen är inte en mission som beslutas av utan ligger helt på Försvarsmakten. Genom att underställa deltagande i missionen ett riksdagsbeslut skulle betydelsen av det svenska deltagande i missionen öka. Dessutom finns möjligheten att numerärt öka deltagandet i missionen.
mot · H9022287 · 2021-10-01 00:00:00 — Försvarsmaktens ansvar för att säkra tillgång på rent vatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om Försvarsmaktens ansvar för att säkra tillgången på rent vatten och tillkännager detta för regeringen. PFAS-kemikalier är industriellt framställda och är väldigt svåra att bryta ner för såväl kroppen som miljön. Eftersom de lagras i kroppen kan de påverka bland annat levern och sköldkörtels hormoner. På EU-nivå har det beslutats om ett nytt vattendirektiv med en skärpning av nivån av PFAS-kemikalier som man anses kunna få i sig utan att det medför negativa hälsoeffekter. Brantafors i , vattenverk i och vatten är några exempel på anläggningar där PFAS-kemikalier har påträffats i dricksvattnet och där försvarsmaktens anläggningar pekas ut som ansvariga för utsläppen. Med de senaste årens låga grundvattennivåer och bevattningsförbud har frågan om att säkerställa tillgång till rent vatten blivit något som allt fler kommuner behövt engagera sig i. Försvarsmakten har i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hantering av föroreningar från sina anläggningar. I denna handlingsplan konstateras att ”finns metoder för rening av vatten med kolfilter, men det är en mycket kostsam och icke hållbar process om den genomförs i större skala.” Ambitionen i handlingsplanen är dock att hitta nya metoder för sanering och rening. pågår kostsamma tvister mellan kommuner som drabbats och försvarsmakten om vem som ska stå för kostnader för sanering av förorenade områden och rening av vatten med kolfilter så att vattenverk kan fortsätta användas eller tas i bruk igen. Att säkra tillgång till rent vatten bör vara ett ansvar för samtliga berörda myndigheter, så även försvarsmakten. Försvarsmakten bör därför få ett tydligare uppdrag att bidra till att säkra rent dricksvatten.
mot · H9022288 · 2021-10-01 00:00:00 — Mervärdesskatt på interna tjänster i civilsamhällesorganisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda avskaffandet av mervärdesskatten på interna tjänster i civilsamhällesorganisationer och tillkännager detta för regeringen. Liberaler värnar om människors frivilliga samarbete, utanför så väl den offentliga som den kommersiella sektorn. Det är det vi ofta kallar civilsamhället. I civilsamhället hittar vi idrottsrörelsen, folkbildning och samfund, för att ta några exempel. Civilsamhället består till stor del av olika organisationer som sinsemellan ser mycket olika ut. Vissa är helt lokala. Andra är stora rikstäckande organisationer, men även dessa skiljer sig mycket åt från varandra. Reglerna för mervärdesskatt (moms) är mycket illa anpassade till dessa organisationer. Beroende på om en civilsamhällesorganisation valt att vara en juridisk person eller låta exempelvis varje avdelning utgöra en egen juridisk person slår det skattemässiga regelverket helt olika. Har man valt det senare är transaktioner som köp av tjänster inom den egna organisationen momspliktiga, medan de inte är det för organisationer som är en enda juridisk person. Detta fenomen kallas internmoms (moms på interna transaktioner). Det är ganska vanligt att man inom organisationer köper tjänster som till exempel administration, juridik eller HR/IT-stöd från någon annan del av organisationen. Tjänster som är interna och inte tillgängliga på marknaden. Internmomsen är godtycklig och hämmar civilsamhällets möjlighet att utvecklas. betalas den av deltagarna. Internmomsen bör därför avskaffas och skattesystemet vara neutralt till hur en organisation är uppbyggd.
mot · H9022290 · 2021-10-01 00:00:00 — Frigör potentialen i svensk turistnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av svensk turistmoms för att göra den mer enhetlig och i linje med våra nordiska grannländer och tillkännager detta för regeringen. Turismen är en framtidsnäring med stor utvecklingspotential som lockar turister till från hela världen. Den växer kontinuerligt och räknas numera som en av basnäringar som till skillnad från många andra näringar är lokal och måste konsumeras på plats. Den kan inte flyttas till utlandet som många andra företag. Turismen har stor betydelse för tillväxt och arbetstillfällen i både stad och på landsbygd. Turismnäringen har en rad olika momssatser, 0, 6, 12 och , beroende på aktivitet och det kan även skilja mellan liknande aktivitet baserat på var den utförs. Till exempel är det inom naturturism moms på en guidad promenad i naturen till skillnad från en guidad stadspromenad i en stad som har moms. Svensk turistnäring konkurrerar om kunderna både inom och i EU. Likvärdiga konkurrensvillkor med turismföretag i andra länder bör eftersträvas för att skapa en konkurrensneutral marknad. Dagens turismmoms bör därför utredas och om möjligt göras mer enhetlig. Turismmomsen bör utvecklas i linje med våra nordiska grannländer och vara konkurrensneutral ur ett EU perspektiv.
mot · H9022292 · 2021-10-01 00:00:00 — Internationalisering av svenska gymnasieskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar som genomgått utbildning på gymnasienivå i utlandet lättare ska kunna tillgodoräkna sig denna utbildning, särskilt inom språk, vid svenska gymnasiestudier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands, och detta tillkännager för regeringen. Behovet av interkulturell kompetens med kunskap och förståelse för andra länder, människor och kulturer, är generellt erkänt och ökar i vår globaliserande värld. För svenskt näringsliv och statlig förvaltning ger gymnasieutbyten möjligheter att rekrytera personer kunniga inom och förberedda för ett internationellt yrkesliv och som kan verka i en kulturellt blandad arbetsmiljö – i eller utomlands. Värdet av gymnasieutbyte är stort – för den enskilda elevens utveckling och för den svenska gymnasieskolan, som både genom återvändande elever och utländska utbytesstudenter får inspiration och utmaning från andra länders system och kulturer. Enligt den ideella föreningen och utbytesorganisatören (YFU) åker ungefär 1000 svenska gymnasieungdomar på gymnasieutbyte runtom i världen, främst till där statistik visar att 600–700 studenter åker . Men unga som önskar att åka på utbyte möts i av murar istället för en hjälpande hand. Intresset för utbyte är stort men förutsättningarna varierar så kraftigt mellan skolor och familjer, att det i realiteten är ett fåtal förunnat att kunna åka. Generellt uppmuntras inte elever att åka på utbyte, och många elever och deras föräldrar vet inte om att möjligheten finns. Lärare och studievägledare har låg kunskap om internationellt gymnasieutbyte och har inte tillgång till kvalificerad information. Elever avråds från att åka på utbyte, eftersom gymnasieskolor inte alltid har rutiner för att hantera att en elev lämnar en årgång och börjar igen året . De finns inga formella möjligheter för en återvändande student att få tillgodogöra sig poäng för studier utomlands utan man behöver gå . Den svenska skolan borde verka för att erkänna den utbildning som tillgodogjorts utomlands. Särskilt ett tillgodoräknande av gymnasiepoäng för språkkunskaper från utlandet borde införas. Det ekonomiska stödet behöver också framarbetas, därför borde en utredning tillsättas för att undersöka hur svenska ungdomar lättare ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands.
mot · H9022293 · 2021-10-01 00:00:00 — Kompletterande utbildning till polis för akademiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en kortare polisutbildning för akademiker med minst treårig relevant utbildning och tillkännager detta för regeringen. Det ökande grova våldet på olika platser i har gjort att den upplevda otryggheten ökat. Samhällskontraktet bygger på att medborgarna har förtroende för att polisen och rättsväsendet kan utreda och lösa såväl mindre brott som den grova, organiserade brottligheten. Hela rättsväsendet behöver därför stärkas, inte minst polisen. En grundpelare är att det finns tillräckligt många poliser som kan ägna sig åt grunden i yrket, att bekämpa brott. En rad olika åtgärder prövas för att öka antalet tillgängliga poliser. Bättre löner och arbetsförhållanden ska öka attraktiviteten i yrket och därmed öka antalet sökande till polisutbildningarna samt minska antalet poliser som väljer att lämna yrket. Ambitionen är dock hög och antalet platser på polisutbildningarna har svårt för att fylla det behov som finns inom poliskåren det närmaste decenniet. För att ytterligare öka antalet poliser i samhället bör personer med en längre, minst tre-årig, relevant akademisk utbildning beredas möjlighet att utöka sin utbildning med en kortare, kompletterande polisutbildning. Liknande möjligheter finns bland annat inom läraryrket, där personer med akademisk ämnesutbildning kan gå en ettårig pedagogisk utbildning för att få lärarbehörighet. Dagens polisutbildning är och för en yrkesaktiv person kan 2,5 års ytterligare utbildning verka avskräckande, speciellt om man har en relevant utbildning i grunden. Med en kortare polisutbildning skulle steget att byta yrkeskarriär till polisen underlättas. Grundkraven för att söka till polisutbildningen skulle kvarstå som . Övriga krav på relevant akademisk utbildning samt vilka moment som skulle ingå i den kortare polisutbildningen behöver utredas. En kortare polisutbildning skulle kunna vara en pusselbit i att öka antalet personer som söker sig till polisyrket och därmed stärker polisväsendet. Det skulle öka möjligheterna för samhället att undersöka och beivra brott och därmed vidmakthålla samhällskontraktet.