mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Den franska polisens forcering av Encrochat visar med stor tydlighet vilka framgångar som kan nås för polisen när man har möjlighet att använda hemliga tvångsmedel på ett tidigt stadium mot den grova brottsligheten. Svensk polis har vid upprepade tillfällen aviserat att myndigheten har ett stort och växande behov av teknisk utrustning för att hålla jämna steg med brottsutvecklingen och efterlyst skarpare och mer ändamålsenliga verktyg för att kunna avlyssna och avläsa de kriminella nätverken för att förhindra att framtida allvarliga brott begås inom ramen för den grova organiserade brottsligheten. Verktyg som är helt avgörande i kampen mot den grova organiserade brottsligheten. satsar därför i budgeten på att stärka och utveckla tekniska förmåga bland annat i form av bättre verktyg, ökade teknikkostnader på grund av fler anställda och för att höja säkerhetsnivån. ska växa i samma takt som polisen förslag: 300 nya åklagare ska anställas . Detta är en dubbelt så stor satsning som regeringens och möjliggör för att växa i samma takt som polismålet. Till detta avsätter 2022, 2023 och 2024. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften och att myndigheterna har rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. Det är av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. Många brott kräver alltmer komplicerade och tidskrävande utredningar. Dessutom vill genomföra en omfattande reform av straffen. En förutsättning för att gängkriminella de facto kommer dömas till dubbla straff är att åklagare gör sitt jobb. Det underlättas förstås när åklagarna bli fler. Det är därför angeläget att öka rekryteringen av åklagare så att utbyggnaden av kan gå i takt med polisens utökning. Regeringen avstår från att skjuta till tillräckliga resurser för att åklagarna ska kunna växa i samma takt som polisen. föreslår därför en dubbelt så stor ökning som regeringen för att anställa nya åklagare. föreslår: För att förstärka Kriminalvården och för att säkerställa avsevärt fler häktes- och anstaltsplatser som säkerheten och effektiviteten i verkställigheten av utdömda påföljder upprätthålls ökas Kriminalvårdens anslag med , och . satsar 2023 och 2024 till Kriminalvården för inrättandet av en ny enhet avsedd för ungdomar mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. vill också avskaffa dagens ungdomsrabatter och avsätter med anledning av det till Kriminalvården. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och på anstalter. satsningar på Polisen och åklagarna kommer i sig leda till att fler personer blir frihetsberövade och att fler kommer att avtjäna fängelsestraff. Den situation som råder inom med platsbrist är ytterst en effekt av regeringens brist på agerande. Statistiken från Kriminalvården visar att antalet tillgängliga ordinarie platser på anstalter nu är lägre än . granskning visar att många av Kriminalvårdens anstalter inte använder sina resurser effektivt. rekommenderar att arbetet med att göra anstalterna både färre och större ska intensifieras samt utveckla rutiner för systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten för anstalterna på ett systematiskt sätt. Vidare måste tiden mellan dom och verkställighet kortas, häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen och betydligt fler utländska medborgare ska avtjäna sina straff i sina hemländer. Åtgärder behöver även vidtas för säkerställa att permissioner kan genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. De kriminalpolitiska skärpningar som vill genomföra, bland annat avskaffad mängdrabatt, strängare straff vid återfall, dubblerade straff vid gängbrottslighet med mera, kommer leda till ytterligare ökat tryck på Kriminalvården och ökad beläggning vid både häkten och anstalter. Det behövs ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera dessa personer. Staten bör ta ett större ansvar för denna grupp av ungdomar. vill därför inrätta en ny enhet för unga hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas där Kriminalvården har särskild kompetens. Det innebär att i utsatta områden får mer tid att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig på glid och är i riskzonen för grövre kriminalitet. vill också avskaffa dagens ungdomsrabatter och i utredningen om slopad straffrabatt för unga (SOU 2018:85) finns ett förslag som är remitterat och klart för att uppnå detta. Trots det går regeringen fram med en proposition som exempelvis innebär att den som attackerar en polis eller misshandlar ett vittne ska få en straffrabatt. finansierar en avskaffad ungdomsrabatt fullt ut. Sammantaget innebär det att resurserna till Kriminalvården behöver öka med . Det förslag som regeringen går fram med täcker endast två femtedelar av detta. Det är dags att straffrabatten avskaffas på riktigt och därför föreslår att anslaget till Kriminalvården ökas med . Bred förstärkning av hela rättsväsendet samt det lokala trygghetsarbetet förslag: För att förbättra möjligheter att upprätthålla gränsskyddet och skapa förutsättningar för myndighetens nya befogenheter ökar anslagen kommande år. tillförs , och . Bara några enstaka procent av resurser går till att kontrollera utförsel av gods. bör ges en tydlig befogenhet och tydligt uppdrag att genomföra systematiska stickprovskontroller vid utförsel ur landet för att stoppa transporter av stöldgods och även kunna kvarhålla stöldgodset när det påträffas. som ofta upptäcker misstänkta brott kopplat till penningtvätt, bör också kunna ha goda möjligheter att utreda dem. menar själva att deras bristande befogenhet kring penningtvättbrott försvårar möjligheten att få en helhetsbild över den brottsliga verksamheten och de kriminella. bör ges goda möjligheter att utreda penningtvättbrott och åklagare bör ges möjlighet att i betydligt större utsträckning begära biträde, exempelvis när påträffar stora mängder kontanter och misstänker penningtvätt. Det höjda anslaget ska säkra att tulltjänstemännen blir fler och att de nya befogenheterna och uppgifterna kan tillgodoses utan att ge avkall på det nuvarande uppdraget och nedprioritering av annan verksamhet. Det är av särskild vikt att servicearbetet vid export och import inte får nedprioriteras när ska ägna större kraft och resurser på brottsbekämpning. förslag: Anslaget till Säkerhetspolisen höjs med för att stärka myndigheten i dess arbete med att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism. Det försämrade säkerhetsläget och ökande hot i vår omvärld ställer större krav på Säkerhetspolisens förmåga. Enligt har säkerhetshoten mot ökat och bedöms fortsätta öka . De extremistiska miljöerna i växer som vi ser ett ökat behov av skydd mot terrorism. Säkerhetspolisen har till uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Det handlar både om att utreda begångna brott och att stoppa nya terrordåd. vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism med mer resurser. Vi vill även skala upp myndighetens brottsförebyggande arbete. Resurserna innebär att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa IS-återvändare och andra hotaktörer som bedöms utgöts ett hot mot vårt samhälle. Myndigheten kan även använda resurserna inom övriga verksamhetsområden. förslag: skjuter till för statligt stöd till kommunala ordningsvakter och lokala trygghetsåtgärder. Upprätthållandet av lag och ordning är en av statens mest grundläggande uppgifter. avlastas dock polisen av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla säkerhet och allmän ordning på utvalda platser. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift att upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör även ordningsvakter användas för att bidra mer till polisens arbete. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka närvaron på de platser där behoven är som störst. Många kommuner tar ett stort ansvar för trygghetskris som staten egentligen skulle ta. förslag syftar till att åtgärda det. Folkräkning för att stoppa bidragsfusk förslag: tilldelas för förberedelserna för en nationell folkräkning, följt av ett utökat anslag om för genomförandet av en nationell folkräkning. har allvarliga problem med grov organiserad brottslighet, omfattande utanförskap och bidragsbrott. Brister i kontrollen av folkbokföringen är en av flera faktorer som lagt grund till att dessa problem är så pass omfattande. Det är centralt att staten kan fastställa vilka som lever i och säkrar ordning och reda. Exakt hur omfattande problemen är vet ingen. En folkbokföring som inte staten har kontroll över kommer dock till en stor kostnad för skattebetalarna och försvårar arbetet att hjälpa de som behöver samhällets stöd allra mest. Bristerna i folkbokföring dock har varit kända . Regeringen erkänner själv att de inte gjort tillräckligt för att stävja de uppenbara problem som finns kring folkbokföringen. En nationell folkräkning är en kraftfull insats som kan stävja problemen med felaktig folkbokföring och välfärdsbrottslighet. budgetsatsning avser resurstillskott till . De medel som tillförs kan även användas för att täcka kommunernas extra kostnader i samband med genomförandet av en folkräkning. Reformagenda för den liberala demokratin förslag: tillförs resurser för att möjliggöra förslag som stärker medborgares fri- och rättighetsskydd samt domstolarnas självständighet. ökar stödet till trossamfundens säkerhet med för alla ska kunna utöva sin tro utan att känna sig hotad. ökar, som beskrivits, resurserna till Säkerhetspolisen med för att öka deras förmåga att skydda den liberala demokratin. Vi vill att varje person ska känna att han eller hon styr över sin egen vardag. Det innebär bland annat att flytta beslut från politikerna till medborgarna. Valfrihet, till exempel när det gäller offentligt finansierade välfärdstjänster, ger människor möjlighet till ökat inflytande över sin egen situation. Vi tycker att alla beslut ska fattas så nära de människor som påverkas som möjligt och står bakom det kommunala självstyret. Den nu sittande grundlagskommittén har ett viktigt uppdrag. Regeringens direktiv till utredningen är dock otillräckliga. Därför vill att grundlagskommitténs ges ett bredare uppdrag – alternativt att en ny kommitté tillsätts för att stärka fri- och rättigheterna i regeringsformen samt stärka domstolarnas oberoende. Vi vill bland annat se över möjligheten att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten för alla former av våldsbejakande extremism samt utreda och lägga fram ett förslag som innebär ett undantag till föreningsfriheten gällande kriminella sammanslutningar och gäng. Friheten ska vara stor – men den ska inte omfatta kriminella element som vill utnyttja systemet. Vidare bör en generell översyn av fri- och rättighetskatalogen i regeringsformen göras för att stärka skyddet för enskilda grundläggande rättigheter. vill bl.a. se ett utökat rättegångskostnadsansvar för staten i tvister som rör enskilda fri- och rättigheter. Vi vill också att det förstärka konstitutionella skyddet som finns för vissa typer av rättigheter ska omfatta fler grundläggande rättigheter såsom äganderätten och näringsfriheten. Inom ramen för det uppdraget är det exempelvis viktigt att se över hur markägares rättigheter får ett starkt skydd. Att värna äganderätten är en central i reformagenda för stärkta individuella rättigheter. Det finns också skäl att införa en tydlig skyldighet för staten att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. En äganderätts- och näringsfrihetskommission bör därtill inrättas för att kartlägga hot mot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten. Äganderätten ska fortsatt vara stark i vårt land, men ser vi hur den hotas på olika sätt. Denna utveckling måste stävjas. Inte minst är det tydligt när det gäller den svenska skogen och rätten till att bruka sin mark. Något överhängande nationellt hot mot domstolarnas oberoende finns inte i . Men det finns skrämmande exempel från andra länder gällande vad som kan hända med ett domstolsväsende när landet får en politisk majoritet som inte respekterar rättsstatens principer. Det är därför av vikt även för en demokratisk rättsstat som att ha ett regelverk som gör det så svårt som möjligt för en auktoritär regim att ta politisk kontroll över domstolsväsendet och i synnerhet landets högsta domstolar. , alternativt en ny kommitté, bör därför få ett konkretiserat uppdrag att stärka domstolarnas oberoende. Det handlar bl.a. om att ett s.k. inte bara bör inrättas utan även bör vara frikopplat från regering och riksdag samt få ett tydligt ansvar för beredningen av domarrekryteringar istället för och för tillsyn samt ansvarsutkrävande av domstolar och domare – sysslor som utförs av myndigheter direkt underställda regeringsmakten. Alla i ska kunna utöva sin tro utan att känna sig hotade. kommer aldrig att acceptera hot och våld eller att människor känner sig otrygga på grund av vilken religion de bekänner sig till, eller inte bekänner sig till. Att exempelvis judiska skolor utsätts för vandalism, eller behöver tillhandahålla säkerhetsvakter för att skydda eleverna, hör inte hemma i en demokrati. Religiöst förtryck ska inte förekomma i . I den mån det förekommer ska det bekämpas med alla tillgängliga medel. Vi värnar det öppna samhället som säkrar att vi alla har insyn i den statliga verksamheten och som garanterar rättssäkerhet och effektivitet. Den representativa demokratin ska fortsatt vitaliseras och fördjupas så att alla har chansen att göra sin röst hörd. Det finns inga ursäkter för dem som tar till hot och våld för att försöka påverka eller störa viktiga samhällsfunktioner i ett demokratiskt samhälle, till exempel genom att angripa förtroendevalda eller journalister. Säkerhetspolisen är ytterst ansvarig för att skydda demokratiska system, medborgarnas fri- och rättigheter och den nationella säkerheten. Att stärka den liberala demokratin förutsätter även att det yttersta skyddet av denna förstärks, det gäller inte minst resurser till såväl terrorismbekämpning som författningsskyddet. är gröna höger och står för ett omtag i miljö- och klimatpolitiken. Ska vi kunna klara omställningen behövs optimism och tilltro till människans skaparkraft och teknikens möjligheter. Det behövs effektiva åtgärder som minskar utsläppen och gör skillnad på riktigt. Klimatomställningen är en av vår tids viktigaste frågor att lösa. Men allt för länge har den politiska debatten präglats av skam, nolltillväxt och skuldbeläggande. Framför allt är det påtagligt att nödvändiga åtgärder för att tillräckligt snabbt minska utsläppen uteblivit. Den senaste bekräftar att klimatförändringarna är ett hot mot vår framtid. De globala utsläppen minskar för långsamt. är på väg att missa det långsiktiga utsläppsmålet till 2045 med en tredjedel av dagens utsläpp. Regeringen vill ha fossilfri el, men lägger ner kärnkraften. Den vill ha elbilar, men bygger knappt fler laddstolpar. Den vill elektrifiera industrin, men vägrar förkorta tillståndsprocesserna. Den vill ha batterier, men säger nej till att bryta . Den vill också ha biobränslen och bygga hus i trä, men vill inte bruka skogen. Regeringen har misslyckats. Svensk klimatpolitik behöver därför en nystart. Det är hög tid för en klimatpolitik som säger ja till de åtgärder som minskar utsläppen och gör skillnad på riktigt. har en unik möjlighet att ta ledningen i den globala klimatomställningen. Men det kräver att vi får ordning på energiförsörjningen och att politiken tar till vara på kraften som finns i den tekniska utvecklingen och i det svenska näringslivet. För är det självklart att elektrifiering spelar en nyckelroll i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Majoriteten av utsläpp kommer från industri- och transportsektorn. Många svenska företag har gjort minskade utsläpp till sin prioritet och valt att investera miljarder för att kunna fasa ut fossila produktionsprocesser. Likaså ser vi med glädje hur flera nya företag väljer att etablera sig i norra just på grund av tillgången till ren el. Omställningen och nyetableringen av dessa industriföretag är något positivt som bör välkomnas, men det ställer också krav på politiken att säkerställa långsiktig leverans av en stabil elproduktion. Transportsektorn ska minska utsläppen . står transportsektorn för en tredjedel av utsläpp. Det är inte transporterna som sådana som ska minska, utan utsläppen som de ger upphov till. Därför satsar på laddinfrastruktur för personbilar och tunga transporter men också på att utveckla gröna bränslen. vill också ha ett nytt energipolitiskt mål om fossilfri el 2040. Målet utgår från användning av kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. Vi vill också se ett program för att utveckla små- och medelstora kärnkraftsreaktorer samt en utbyggnad av elnäten. Svensk elproduktion har länge varit en av världens renaste och tryggaste. Vår vattenkraft och kärnkraft producerar ren el med pålitlig leverans och har även vindkraften spelat en allt viktigare roll. Sammantaget har det varit helt avgörande för svensk industri och vår välfärd. Men har larmrapporterna avlöst varandra om att företag inte har tillräcklig tillgång på el. Konsekvenserna har blivit att industrier tvingats stänga ned och man inte kunnat bygga om eller ställa om sin verksamhet. Kommuner och regioner upplever samma problematik och varnar för missade chanser och investeringar. Det är inte längre endast de stora städerna så som, och , som tvingats säga nej till nyetableringar på grund av för lite el. Även mindre kommuner som har varit tvungna att tacka nej till en etablering som kunde lett till 2 000 arbetstillfällen. Bristen på ren el när det behövs är ett hot mot som ett modernt industriland. Den slår direkt mot svenska jobb och skadar vår chans att bidra till den globala omställningen. Men krisen är ett närmast avsiktligt resultat av regeringens dysfunktionella energipolitik. Fossilfri elproduktion har lagts ned på rent ideologiska grunder, utan hänsyn till konsekvenserna för svenska företag och konsumenter. Det är tydligt att framtidens elbehov kommer att öka. Sammanställningar från instanser som , och pekar på en dubblering i efterfrågan på ren el . I budgetmotionen föreslås flera nödvändiga åtgärder för en ny inriktning på energipolitiken . I regeringsställning kommer att ta ett helhetsgrepp på energipolitiken för att säkerställa en ren och stabil elförsörjning till rimligt pris Den största elproduktionen sker i norra och sedan överförs en del till . etableras dock en rad olika elintensiva industriprojekt i norra , vilket innebär att mindre el kommer kunna överföras till . Det kräver planering inför ett rejält ökat elbehov med allt det innebär – utbyggnad av elnät, ny elmarknadsreform, förenklade tillståndsprocesser och mer elproduktion. Det är tydligt att nuvarande regering inte klarar av uppgiften. Det är dags för ny inriktning för energipolitiken för att säkra elförsörjningen i och . Kärnkraften klarar av att producera stora mängder el som omställningen kräver. Därför måste den värnas och byggas ut, i stället för att stängas ned. Nödvändiga livstidsförlängningar av de befintliga reaktorerna bör göras. vill också möjliggöra nästa generations kärnkraft i . utvecklas exempelvis tekniker där uttjänt bränsle kan användas på nytt. Det finns också exempel på mindre reaktorer som kan serietillverkas i fabrik. Den här utvecklingen får inte springa förbi. Därför måste ta fram en färdplan mot nästa generations kärnkraft, som bland annat pekar ut behov av forskning och testanläggningar på området. Ska vi klara att ställa om transporter och industrier till att använda el måste elen finnas både när och där den behövs. Investeringar i elnäten är enligt många forskare den mest kritiska punkten om vi ska klara av att bygga upp ett nätverk av exempelvis laddstolpar och elvägar. Den effekt som når fram till vägnätet kommer inte vara tillräcklig för att klara perioder av hög belastning. Belastningen är dessutom ojämn. Många laddar sina fordon samma tider , vilket kommer att leda till stora toppar och dalar i belastning. Det krävs också en omfattande utbyggnad för att minska utsläppen inom industrin. Ett tydligt exempel är , där den fossilfria stålproduktionen kräver såväl en stor mängd el som ett kraftigt utbyggt elnät. Det krävs därför åtgärder inom flera områden. Tillståndsprocesserna för att bygga nya elnät måste förenklas betydligt och det behövs en ny elnätsreglering för att möjliggöra omställningen av transporter och industrier. Ta vara på tekniken för att lagra koldioxid och ställa om Det finns ett genuint engagemang inom industrin för att nå fossilfrihet . Detta ska bejakas. Industrin står för en tredjedel av våra svenska utsläpp och det är viktigt att de utsläppen minskar. Svensk industri bidrar genom sin export till globala utsläppsminskningar. Varor producerade klimateffektivt i ersätter varor på världsmarknaden tillverkade i andra länder med ett större klimatavtryck. Därmed minskar utsläppen på global nivå. vill skapa långsiktiga förutsättningar för att stödja industrins omställning. Vi anser att industriklivet är ett viktigt verktyg för att industrin ska kunna utveckla och investera i ny teknik som reducerar dess utsläpp. För att minska beroendet av fossila bränslen är övergången till biobränslen, vätgas eller el viktig. Med en skogsindustri och ett jordbruk i framkant och stor tillgång till fossilfri el har goda förutsättningar att tillverka mer biobränslen och vätgas. importerar nästan alla biodrivmedel och den inhemska produktionen av vätgas är liten. vill skapa förutsättningar för att få igång en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas samt forskning och utveckling av elteknik för exempelvis flyget. För att möjliggöra utvecklingen av biodrivmedel samt ny el- och vätgasteknik vill satsa på ett grönt bränslestöd. Stödet ska kunna användas för forskning, investeringar, demonstrationsprojekt och produktion för företag som vill utveckla hållbara biobränslen, samt ny el- och vätgasteknik till vägtransporter, flyg, elflyg och industrin. vill satsa på storskalig utveckling av teknik för att fånga in och lagra koldioxid, CCS- och bio-CCS. Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar, till och med negativa utsläpp som är nödvändiga för att nå klimatmålet. Experter i , EU och FN är överens om att tekniken behövs för att klara målen i . Regeringens återhållsamhet när det gäller att utveckla denna teknik riskerar leda till att utsläppen inte minskar i nödvändig takt, och att det blir dyrare än nödvändigt. vill satsa på publikt tillgänglig laddinfrastruktur för både lätta och tunga fordon i hela landet. Det ska vara lika lätt att äga en elbil som en fossilbil. väntas 2,5 miljoner elbilar rulla på våra vägar. Men är mindre än var tionde bil som säljs i en ren elbil och på många håll är det långt mellan laddstationerna. mål är att bygga ett nätverk av laddstationer i hela . Skogen är central för klimatomställningen. vill ha ett aktivt och hållbart skogsbruk, där skogens produkter bidrar till att tränga ut fossila motsvarigheter. Vi vill inte att mer skog, arealmässigt, ska tas ur produktion. Internationellt klimatarbete och ren natur Klimatfrågan är global.