mot · H9023641 · 2021-10-05 00:00:00 — De skyddar oss från främmande makt, inre hot och dolda hot. De löser svåra och farliga brott. Kort och gott så jobbar många med risk för sitt eget liv för att hjälpa oss andra. De har en lön som lämnar mycket övrigt att önska och de har i många fall ett akut behov av flera kollegor. När den värsta tänkbara inträffar, dödsfall i tjänsten finns ett efterlevandeskydd som inte svarar upp mot den risk dessa människor tar. För att den efterlevande familjen ska kunna få det någorlunda ekonomiskt drägligt den efter ett dödsfall behövs allt för ofta insamlingar från kollegor och andra som bistår med ekonomisk hjälp. Så ska det inte behöva vara, samhället skall ställa upp för de drabbade som har haft anhöriga som ställt upp för samhället. Därför behöver en översyn av efterlevandeskyddet för personal inom räddningstjänst, polis och militär personal som förolyckas i tjänsten. Hemvärnet fyller en viktig roll i såväl fred, kris och krig. En stor utmaning är att rekrytera hemvärnssoldater. Personalbehovet för Hemvärnet är stort och det finns fortfarande för mycket vakanser. Eftersom kopplingen mellan var du gör din värnplikt, var du bor och om du engagerar dig i Hemvärnet efter genomförd grundutbildning är stark finns det stora vinster om grundutbildning av värnpliktiga har stor geografisk spridning. Ett ytterligare förslag för att underlätta rekryteringen är att en utredning bör övervägas med uppdrag om möjligt att hitta kompensationssystem för arbetsgivare som anställer hemvärnspersonal. Detta för att göra det attraktivt att anställa och bli hemvärnssoldat. Det finns även ett flertal saker som kan göras för att ge hemvärnet mer kvalificerade uppgifter och modern materiel. har hemvärnet tilldelats granatkastare, något som ger förmåga till indirekt eld. Detta som ett resultat av försvarsuppgörelsen 2015. Försvarsberedningen har även tidigare föreslagit att hemvärnet skulle kunna utbildas och utrustas med luftvärn av typen Robot 70. Utöver luftvärn finns även förslag på att hemvärnet skulle kunna bistå med att lägga reservbroar. Från sida skulle vi även vilja lyfta möjligheten att även utnyttja robotsystemen 55 och 56, vilka fortfarande finns i svenska militära förråd. skulle de flesta hemvärnsbataljoner kunna tillföras pansarvärnsförmåga genom att använda de system som redan finns hos försvaret. Hemvärnet torde också vara relevant inom skydd av digital infrastruktur och att verka i cyberskrigssfären. Sedan alliansregeringen tog ett helhetsgrepp i frågan med att sätta fokus på veteraners viktiga insatser har veteranpolitiken tagit stora steg framåt. Inrättandet av Veterandagen, Försvarsmaktens Veterancentrum, Veteranmottagningen i , upprättandet av allt fler minnesmonument runt om i landet och inte minst att Veterandagen firas som allmän flaggdag, har lett till ett större erkännande av och en ökad kunskap om viktiga internationella insatser och de kvinnor och män som har utfört och utför dem. Det är bra att regeringen nu tar fram en ny nationell veteranstrategi. Arbetet med veteranpolitiken måste fortsätta och behöver utvecklas. lägger därför en rad förslag för att stärka politiken på området. är kunskapen hos den breda allmänheten om de militära och framför allt de civila veteranerna för liten i förhållande till det erkännande deras insatser förtjänar. Ett samlat informationsarbete behöver skapas mellan ingående myndigheter och veteranorganisationer i att till exempel ta fram informationsmaterial, utveckla ceremonier, medaljering, förmåner etc. Informationen ska kunna användas till allmänheten men också till olika myndigheter, organisationer och näringslivet. Flertalet av de militära veteraner som återvänder från internationella insatser, gör det i gott skick, både fysiskt och psykiskt, med erfarenheter av kriser och psykiska påfrestningar som är till stort gagn för det svenska samhället. Dock återvänder ett antal med svåra trauman, posttraumatisk stress och fysiska skador till följd av sin tjänstgöring. För militär personal har Försvarsmakten ett särskilt uppföljningsansvar, obegränsat , i att bistå den enskilde i sin rehabilitering samt erbjuda funktioner dit veteraner och deras anhöriga kan vända sig för att få stöd, bland annat Veteranmottagningen vid . Den kompetens som där finns saknas dock i stora delar av den övriga vården i , liksom hos kommuner och . Det saknas en sammanhängande vårdkedja. En god och effektiv samordning mellan kommuner, regioner, myndigheter m.fl. behöver därför inrättas. ser det som välkommet om det utvecklas en plats och verksamhet där veteraner och anhöriga kan vistas under längre eller tillsammans och få kvalificerat stöd och hjälp. Den hjälp och det stöd som lagmässigt finns för militär personal saknas dock för civil personal i form av läkare, sjuksköterskor, räddningspersonal, poliser m.fl. som deltar i internationella insatser för att bistå vid naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, och i krig. En motsvarande ordning bör därför införas för civila veteraner som gjort insats internationellt precis som föreslagit. 2017 inrättades ett Veterancentrum inom Försvarsmakten med uppgiften att ha uppföljningsansvar för militära veteraner och deras anhöriga samt att bistå med stöd till desamma. Veterancentrum utgör en viktig funktion inom myndigheten, men upplevs av många veteraner och veteranorganisationer som för fokuserade på Försvarsmaktens ansvar snarare än att utveckla veteranfrågorna, innefattande både stöd, information, nätverk, forskning mm. Särskilt gäller detta omhändertagandet av frågan om det utvidgade veteranbegreppet, innefattande även civila tjänstemän som tjänstgjort utomlands. Inrättandet av ett från Försvarsmakten fristående skulle vara ett viktigt steg i utvecklingen av en sammanhållen, svensk veteranpolitik. Under ett fristående veterancenters paraply skulle man utöver stödjandeverksamhet kunna samla informations- och forskningsinsatser kring de utmaningar som veteraner ofta drabbas av såväl under insatser som vid hemkomsten. Det skulle vidare kunna medverka till en bättre samverkan mellan försvarsmakt, myndigheter och näringsliv för att ta vara på veteraners kompetenser. Centrat skulle även kunna fungera som nätverksbildare för organisationer som arbetar med veteraner. På det sättet skulle ett veterancentrum kunna bli en mötesplats för personer som deltagit i internationella insatser och deras anhöriga. En god förebild hur det skulle kunna utformas finns i vårt grannland . Huvudansvaret för upprättandet av ett sådant centrum med därtill avsatta resurser skulle med fördel kunna åläggas Fredsbaskrarna, som av veteranorganisationerna har de bästa, organisatoriska förutsättningarna att leda arbetet, men ägarskapet av centrat ska vara tillsammans med övriga veteranorganisationer. Försvarsmakten har under ett flertal år lagt ut ett antal forskningsuppdrag på olika instanser för att öka sin kunskap om veteraner och deras anhöriga. De studier som genomförts har framförallt haft fokus på psykisk och fysisk ohälsa samt socialt utfall. Insatserna har förändrats i sitt innehåll och till sin karaktär och det är viktigt att låta forskning bidra med evidensbaserad kunskap för förståelsen av veteraners behov, även om de ser oerhört olika ut på ett individuellt plan. Forskningen kring veteranerna är dock i behov av både vidareutveckling och breddande i linje med en utvidgad och sammanhållen veteranpolitik. Jämställdhet och organisationskultur i Försvarsmakten Jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten är viktigt. En organisation blir komplett med både kvinnor och män, och därför måste Försvarsmakten rekrytera de talanger som är bäst lämpade för uppgiften. Dock så är det tydligt att det går långsamt att öka andelen kvinnor i försvaret. 2018 var andelen kvinnor av de anställda . Den siffran hade 2020 ökat till . Lika viktigt som att rekrytera är fortbildning och att kompetenta medarbetare behålls. Kvinnor i det militära möter dock andra barriärer för sina karriärer än män. Grundläggande är tillgången till bra, ändamålsenlig materiel, exempelvis kläder och skor, som passar olikheter. Materielproblem får inte fortsatt nedprioriteras och felaktigt avfärdas som gnäll eller utseendefrågor. Nödvändiga åtgärder måste genomföras i syfte att förhindra att anställda och pliktade kvinnor utsätts för hälso- och säkerhetsrisker. Förekommande materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör analyseras av en objektiv utredning vilken ska återkomma med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet måste Försvarsmakten se över osakliga fysiska krav på befattningar samt kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom Försvarsmakten. Detta är också något som Försvarsmakten själv har framhållit som viktigt för att öka andelen kvinnor. Nyckeln till framgång i jämställdhetsarbetet är att alla vill, kan och väljer att leva efter den värdegrunden. Då kan vi inte tolerera problematiken med kränkningar. FOI:s rapport för militära kvinnor visar på siffror där av de kvinnliga officersaspiranter och officerare som slutat upplevt kränkningar och nedlåtande kommentarer från befäl. Vidare rapporteras där att från kollegor har upplevt kränkningar och nedlåtande kommentarer. I uppropet #givaktochbitihop 2017 rapporterade kvinnliga yrkesofficerare, reservofficerare, civilanställda, frivilliga, soldater och sjömän i det metoo-inspirerade uppropet om kränkningar som kvinnor blivit utsatta för inom Försvarsmakten. Kvinnorna i uppropet konkluderar: Vi har sökt oss till Försvarsmakten för att vi är beredda att försvara och rätten att leva som man vill, men ofta har våra värsta motståndare funnits i vår egen organisation. Det är helt oacceptabelt och inte hållbart för att få en jämställd organisation. Arbete för teambuilding och mot diskriminering och trakasserier ska vara proaktivt, regelbundet, anpassat till unga militärers dagliga verksamhet och kommuniceras på ett genuint och väl synligt sätt av militär chef. Försvarsmakten bör även kontinuerligt förbättra organisationens hantering av trakasserier eller kränkningar samt genomföra förtroendeskapande åtgärder. Organisationskultur är den kultur som finns inom en organisation. Det handlar om värderingar, men även om saker som beteenden och oskrivna regler. Det kan vara jargong, klädkoder eller hur medarbetare kommunicerar med varandra. En kultur skapas genom så kallade meningsbärande aktiviteter där faktorer som vision, mission, värderingar, normer, vanor, symboler, system, språk och övertygelser spelar in. Vi ska ha en Försvarsmakt för alla, med ledare som skapar en sammanhållande organisation med kulturen som ett verktyg för att behålla duktiga medarbetare och nå sina målsättningar. Genom att skapa en organisationskultur som stämmer överens med organisationens värdegrund så kommer en organisation att bli attraktiv som arbetsplats. Om det finns en väl fungerade organisationskultur så leder det till att medarbetare känner stolthet och arbetsglädje. Något som i sin tur till bättre prestationer. Försvarsmakten har betydligt färre krigsförband än för tjugo, trettio och . Värnpliktsutbildningen är i antal som utbildas en liten del av tidigare volymer. Antalet officerare, soldater och sjömän i internationelltjänst är färre än . Ett resultat av denna utveckling blev att antalet officerare på Försvarsmaktens högkvarter var relativt många jämfört med de utbildande officerarna på förbanden. kommer utbildningsvolymen öka, antalet krigsförband kommer att växa och de internationella åtagandena kommer att ligga på ungefär samma nivå som . Tillväxten av Försvarsmakten kommer att till stor del vara avhängig förmågan att rekrytera och utbilda nya officerare och specialistofficerare. En annan viktig del är att materielförsörjningen förbättras och långsiktiga politiska beslut med destinerad finansiering fattas. För att klara omställningen till kraftig tillväxt bör en översyn av Högkvarteret göras i syfte att effektivisera ledning och beslutsfattande. I den ledningsutredning som genomfördes av på uppdrag av Försvarsmakten finns bland annat förslag, med utgångspunkt i att officerarna ska i huvudsak fortsätta vara kvar på förbanden istället för på högkvarteret, som bör beaktas. I när försvaret av ska stärkas är det viktigt att alla berörda delar av samhället involveras och bidrar. Det finns få, om ens yrkesverksamma, som arbetat med tillväxt gällande försvaret av . Därför måste vi ta ansvar för de politiska delarna och kompetensen för tillväxt stärkas främst inom Försvarsdepartementet och . En viktig del i tillväxten handlar om materielfrågor och en åtgärd skulle kunna vara en dedikerad statssekreterare med ansvar för materiel, forskning och industri. Det är extra viktigt då många materielprojekt löper över och innefattar stora summor pengar. Genom redan fattade regeringsbeslut, myndighetsbeslut i Försvarsmakten och inte minst genom Försvarsberedningens rapport så kommer antalet värnpliktiga till Försvarsmakten och därmed också antalet prövningar hos öka kraftigt. Antalet mönstringar och övriga prövningar till bland annat som ska genomföras överstiger 27 000 stycken . Därför behövs en ytterligare provningsenhet etableras. Det är därför bra att regeringen har skjutit till medel för att etablera en tredje enhet efter att har drivit på i frågan. Tillväxten av Försvarsmakten och försvarsförmåga avgörs till stor del av hur rekrytering och kompetensförsörjning lyckas. En viktig del framåt kommer att vara möjligheterna till utbildning av nya officerare, reservofficerare och specialistofficerare. genomförs utbildningen av officerare till stor del vid i . Delar av utbildningen sker också på andra platser. För att öka tillgänglighet, valfrihet och bidra till mindre sårbarhet bör det övervägas om inte utbildning av officerare bör ske på ytterligare en plats. Det skulle också underlätta rekryteringen om inte all personal utbildas i . En eventuell ny ort bör ha koppling till både ett militärt förband, ett universitet och förläggas till en annan plats än för att förbättra övningsmöjligheterna. Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC) för skydd mot strålning, smitta och gift har till uppgift att tillhandahålla kompetens inom området. SkyddC har bland annat gjort viktiga insatser i samband med Covid-19. På SkyddC finns det möjligheter för officerare och soldater att öva ibland annat kemiskt och biologiskt kontaminerade miljöer. En förmåga som är viktig i krig men också i samband med till exempel terrordåd. För SkyddC finns det behov och planer på att bygga en inomhusanläggning för att ytterligare kunna förbättra övningsverksamheten. Att kunna öva inomhus gör det lättare att anpassa miljöerna efter olika övningars speciella behov. Det svenska försvaret ska växa vilket också innebär att förmåga att kunna hantera incidenter med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen behöver utvecklas. liksom en majoritet i försvarsutskottet anser därför att Totalförsvarets skyddscentrums planer på utbyggnad ska genomföras när nödvändiga systemlösningar för skyddsfunktioner finns på plats. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) är för nationella och internationella uppgifter inom ammunitions- och minröjning. Förbandet utför viktiga uppgifter både nationellt och internationellt och tillhandahåller en allt mer efterfrågad kompetens. Swedec är dock inte en del av försvarets krigsorganisation. anser att Swedec bör integreras i krigsorganisationen för att garantera att förbandets samlade kompetens tillvaratas. Möjligheten att öva och utveckla infrastruktur Det måste gå att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar. I när säkerhetsläget i vårt eget närområde är sämre måste försvarsförmåga stärkas. En viktig del i det är att Försvarsmakten behöver kunna öva allt mer. Frågan om Försvarsmaktens möjligheter att öva är dock inte okomplicerad då försvarets övningar kan vara bullriga och miljöpåverkande. Detta kan komma i konflikt med till exempel möjligheten att bygga bostäder eller bedriva turistverksamhet. kommer att antal åter- och nyetableringar av regementen och enheter att ske runt om i landet som ett resultat av det senaste försvarsbeslutet. Det är av stor vikt att det finns en ändamålsenlig process för såväl miljötillstånd som etablerandet av infrastruktur. De nya anläggningarna behöver komma på plats enligt tidtabell för att försvarsförmåga ska kunna gå att stärkas så fort som möjligt. När det gäller själva byggnationen av anläggningar vill peka på vikten av att beakta möjligheten att använda befintlig infrastruktur. I flera av de aktuella orterna finns det kvar byggnader som tidigare använts för militär verksamhet och som kan göras om för att åter härbärgera försvarsetableringar. På grund av ibland motstående intressen så är processen kring försvarets miljötillstånd är dock ofta mycket utdragen. Utifrån behovet att snabb kunna öka försvarets övningsmöjligheter i en allt mer osäker omvärld. Det finns exempel där tillståndsprocesser har dragit ut utan att Försvarsmakten har fått svar på sina ansökningar om att få använda övnings- och skjutfält. Problemet har uppmärksammats . Bland annat har och de andra borgerliga partierna lyft frågan i och har i försvarsutskottet fått majoritet för en uppmaning till regeringen att snabba på tillståndsprocesserna. Tyvärr så har regeringen inte gjort tillräckligt i frågan. Försvarsmakten har uppmärksammat problemet med utdragna tillståndsprocesser i sitt kompletterande budgetunderlag. Där hemställer de till ändringar i som innebär att tillståndsprocessen förkortas. Detta genom att ta bort ett av de tre steg som krävs för att få miljötillstånd, samt att få till en författningsreglering som säger att länsstyrelserna ska hantera ärendena skyndsamt. Den instans som föreslås tas bort är mark- och miljödomstolen och dess yttrande till regeringen. En sådan ändring skulle skyndsamt möjliggöra fler militära övningar. Vi moderater skulle även vilja peka på ytterligare ett par möjligheter när det gäller att förenkla processen kring miljötillstånd och hitta sätt att jämka olika intressen. Det går med rådande lagstiftning att använda sig av servitut, men bara inom nivåer. Med andra ord, det är fortfarande de i uppsatta gränsvärden som gäller oavsett vad som avtalats i servitutet. Frågan som måste ställas är hur vi ska prioritera rikets försvar i förhållande till bullervärden. Rimligen bör Försvarsmaktens behov övertrumfa de som är satt att värna. Därför borde möjligheten att göra bullerregler dispositiva för Försvarsmakten i samband med servitutstecknande ses över. På det sättet skulle vi kunna säkra både försvarets möjligheter att öva och våra kommuners möjligheter att bygga bostäder. Menar vi allvar med att bygga ett starkt försvar måste vi göra det tillsammans med kommuner och regioner. Då blir försvaret en naturlig del av vår vardag och ses som en tillgång och inte en belastning på grund av en stelbent lagstiftning. Slutligen vill vi lyfta möjligheten att ändra lagstiftningen så att Försvarsmakten i avvaktan på slutgiltigt besked om miljöprövning ska få möjlighet att bedriva övningsverksamheten interimistiskt. Detta utifrån det försämrade säkerhetsläget och behovet av att öva en växande krigsorganisation samt de långa ledtiderna för beslut om miljötillstånd.