mot · H9023938 · 2021-10-05 00:00:00 — Vårdgarantikansliet bör också ta fram underlag och upprätta samverkansavtal med olika vårdgivare, offentliga och privata, svenska och utländska, för att kunna öka vårdkapaciteten inom såväl behandling som operation och rehabilitering. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Personal inom regional sjukvård och äldreomsorg förslag: Karensdagen för personal inom hälso- och sjukvård samt inom äldreomsorg ska slopas permanent. De ofrivilliga turerna inom äldreomsorgen ska avskaffas. En nationell återhämtningsstrategi för att minska sjukskrivningar för personal inom vård och omsorg ska införas. Arbetsvillkoren för personal inom hälso- och sjukvård samt inom äldreomsorg behöver förbättras. Det behövs fler kollegor, högre löner och bättre arbetsmiljö. Därför föreslår vi kraftiga tillskott till regionerna och kommunerna för att de ska kunna genomföra nödvändiga personalförstärkningar (se tabell 8). Det är även angeläget att anställda inom sjukvården inte går till jobbet när de är sjuka. En förutsättning är då att anställda inte drabbas ekonomisk för att de tar det ansvaret. Av denna anledning bör karensdagen slopas permanent för dessa yrkesgrupper. Personal inom vård och omsorg önskar i allmänhet sammanhängande arbetstider och det är viktigt att personalen får större inflytande över sina arbetstider. Trots att frågan diskuterats finns de delade turerna fortfarande kvar. En delad tur innebär att man till exempel arbetar ett pass , därefter har en längre obetald paus, för att sedan ha ett arbetspass . Anledningen till att bland annat delade turer används är arbetsgivarens behov av att göra en effektiv personalplanering och kunna lägga scheman för att matcha behoven hos brukarna med personalstyrkan, samt dålig ekonomi i kommunerna som lett till minskningar av personalstyrkan. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som de äldre har blivit fler. Det politiska ansvaret för den offentliga sektorns personal är stort och personalens fysiska och psykiska hälsa bör i högre utsträckning prioriteras. Även ur ett strategiskt kompetensförsörjningsperspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna så att framförallt kommunerna blir en mer attraktiv arbetsgivare. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till bristen på vård- och omsorgspersonal och staten bör i detta sammanhang ta ett större ansvar i att bistå kommunerna med att åtgärda problemet. Pandemin har vidare medfört en stor belastning på vård- och omsorgspersonal liksom flera andra yrkesgrupper som tilldelats nya pandemirelaterade arbetsuppgifter. Långa arbetsdagar under svåra omständigheter är välkända riskfaktorer för sjukskrivning. All personal som arbetar nära smittade och exponeras för tragiska dödsfall och lidande löper hög risk för att drabbas av stressreaktioner. Under pandemin har personalen utsatts för en ovanligt hög nivå av påfrestande händelser under långa perioder. Därför behövs en nationell återhämtningsstrategi i syfte att skydda vårdpersonalens psykiska hälsa och minska risken för nedsatt arbetskapacitet när de utför sitt nödvändiga arbete under pandemin och andra arbetsintensiva perioder. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska återställas. Uppräkningen av assistansersättningen ska höjas 2022. Assistansersättningen betalas ut med ett preliminärt belopp, där varje beviljad assistanstimme ersätts med ett schablonbelopp. Uppräkningen har varit alldeles för låg jämfört med kollektivavtalade löneökningar och allmänna kostnadsökningar i samhället. går uppräkningen av schablonen inte i takt med övrig kostnads- och löneutveckling, vilket innebär att ersättningen inte täcker de ökade kostnaderna för assistenter. Flera års medveten underfinansiering har redan nu lett till att det är svårt att rekrytera, fortbilda och behålla personer i yrket. Arbetsvillkoren för personliga assistenter är redan ifrågasatta och om villkoren ska förbättras måste schablonbeloppet höjas. Det måste också skapas möjligheter för långsiktig planering och därför behöver systemet för uppräkningen av schablonen ses över och bli något mer förutsägbar. Det är av största vikt att det skyndsamt tas fram en långsiktigt hållbar finansieringsmodell för assistansersättningen. För att assistansersättningen ska motsvara löneutvecklingen och täcka upp en del av det gap som uppstått föreslår att uppräkningen för assistansersättning ökar till jämfört med . Det är dessutom viktigt att LSS i ett första steg ska återgå till lagens ursprungliga intentioner före prejudicerande domar och regleringsbrev. Lagen behöver uppenbarligen ändras för att stoppa den kraftiga inskränkning av LSS som pågått . Regeringen aviserar i sin budget att de avser att genomföra förslagen i utredningen ”Stärkt rätt till personlig assistans”, vilket är bra. Det förutsätter dock en assistansersättning som räcker till att anställa assistenter och att dessa ska kunna få skäliga löner. Annars blir lagen, som är en rättighetslag, inte mycket värd. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: Endometriosvården ska utvecklas och ett nationellt forskningsprogram för kvinnors hälsa ska tas fram. Svensk hälso- och sjukvård ska erbjuda likvärdig och kvalitativ vård oavsett om vårdmottagaren är en man eller en kvinna. Trots detta är kvinnors hälsa eftersatt på flera områden. Det är exempelvis dubbelt så hög risk att kvinnor avlider efter en hjärtinfarkt då de medicinska åtgärderna skiljer sig mellan kvinnor och män. Det kan vidare konstateras att allt fler kvinnliga patienter lämnar landet för att söka vård utomlands. Kvinnor med endometrios söker sig exempelvis till andra europeiska länder, eller till , för avancerade ultraljud samt högspecialiserad endometrioskirurgi. vittnar många endometriosdrabbade om hur de nekas smärtlindring och ifrågasätts när de beskriver sina smärtsamma symptom, samt kan även beskyllas för att missbruka opioider när de söker vård för sina besvär. Ett liknande mönster kan ses vad gäller förlossningsskador, som för många kvinnor innebär problem med smärtor, läckage av urin och avföring samt avslitna muskler i underlivet. Trots lidande och tuffa besvär bemöts många kvinnor inte på ett fullgott sätt av vården, där bristen på information, fullgott stöd och respekt dessvärre är vanligt förekommande. ser ett behov av att satsa mer på kvinnors hälsa. Endometriosvården behöver stärkas för att skapa mer jämlika förutsättningar för kvalitativa behandlingsmetoder. Därutöver är det nödvändigt att stärka forskningen inom området kvinnorelaterade sjukdomar generellt. Nationellt forskningsprogram för kvinnors hälsa Forskning inom området kvinnorelaterade sjukdomar är allmänt eftersatt och det är svårt för forskare att få anslag. Forskning om kvinnosjukdomar måste därför stärkas på många plan och tydliga prioriteringar måste ske för att vi ska kunna få till en märkbar förändring. För att uppnå jämställdhet krävs det att sjukdomar som drabbar kvinnor prioriteras lika högt och att forskningen inom området värdesätts. Vi behöver också få till en utökad förståelse för hur kvinnor drabbas genom ökad kunskapsspridning. Det är också helt avgörande att forskningen kan ge oss förståelse och kunskaper kring orsakerna till sjukdomar och hälsotillstånd som kvinnor drabbas av. Genom ökad kunskap kan hela vårdupplevelsen förbättras och effektiva behandlingsmetoder kan också implementeras inom hälso- och sjukvården. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 0,25 miljarder konor 2022. förslag: Det samlade arbetet för att motverka psykisk ohälsa ska stärkas. Isoleringen som sker till följd av de införda restriktionerna – med förlust av rutiner, fysisk aktivitet samt allmän oro över arbete och ekonomi – är ett förhållande som kan medföra större risker för den psykiska hälsan än oron för att bli smittad. Detta kan bland annat skådas genom det ökade antalet kontakter och inkommande samtal till de nationella stödlinjerna. Förutom oron kring covid-19 och ett nedstängt samhälle drabbas även en del människor av långvariga covid-19-symtom eller postcovid, vilket påverkar välmåendet även när infektionen är över. Det är fortfarande mycket vi inte vet om de långsiktiga konsekvenserna av covid-19-pandemin och utifrån de data vi har är det svårt att dra entydiga slutsatser. Det vi vet är att många indikatorer pekar mot en ökad psykisk ohälsa i spåren av pandemin. har tagit fram ett stöd till beslutsfattare och personal i hälso- och sjukvården om postcovid. Postcovid innebär att symtomen kan kvarstå, eller att nya symptom uppstår, efter genomgången infektion med covid-19. Vanliga symtom som rapporteras i vetenskapliga studier är bland annat trötthet, feber, sömnstörningar, andningssvårigheter, kognitiv nedsättning, psykisk ohälsa, nedstämdhet, ångest och smärta. För de allra flesta avtar symtomen efter hand men för andra blir symtomen långvariga och allvarliga. Dessa personer behöver multiprofessionella insatser i utredning, behandling, rehabilitering och uppföljning. Det är svårt att avgöra hur omfattande postcovid är och kommer att bli. Pandemin har i hög utsträckning påverkat primärvården liksom den specialiserade psykiatriska vården, dels genom smittspridningen men även genom de införda restriktionerna som inställda fritidsaktiviteter och ökad distansundervisning vilka riskerar att leda till en försämrad psykisk hälsa – särskilt bland barn och unga. Figur 11 – Unika patienter inom BUP per 10 000 invånare, 2020, 0–. Källa: Kommuner och Regioner. SKR genomförde en datainsamling tillsammans med 12 regioner för att följa utvecklingen inom psykiatrisk öppenvård och heldygnsvård under covid-19-pandemin. Resultatet påvisade både ett ökat antal remisser och ett ökat antal pågående patienter inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), vilket är en fortsättning på utvecklingen som setts , med en ökad andel av befolkningen i respektive åldersgrupp som tas om hand inom BUP. Figur 12 – Antal inkomna remisser till BUP i 12 regioner, mars–och 2020. Källa: Kommuner och Regioner. Det har också funnits farhågor att pandemin kan ha påverkat antal suicid eller har varken en ökning eller minskning av suicidförsök skett jämfört . När det gäller suicid har ännu inga data . Behov av breda åtgärder väljer att göra tydliga satsningar för att hantera den ökade psykiska ohälsan och för att motverka förekomsten av suicid. Därför föreslås bland annat en satsning på en rikstäckande nationell stödtelefonsfunktion för personer med psykiska besvär och suicidala tankar, en vid suicid och utökat stöd till ideella organisationer som arbetar med psykisk ohälsa och suicidprevention. behöver en samlad och långsiktig plan för att hantera den ökade psykiska ohälsan. Enskilda och kortsiktiga satsningar kommer aldrig att kunna möta den problematik som vi står inför, därför krävs det tydliga prioriteringar och en seriös plan för det fortsatta arbetet. Den förda kvartalspolitiken måste ifrågasättas och ersättas med en tioårig strategi, i enlighet med vad som föreslås i slutbetänkandet SOU 2018:90. I slutbetänkandet föreslås likaså ett nationellt mål för strategin och en målstruktur som ska verka sektorsövergripande, vilket vi menar är ytterst angeläget att konkretisera. Den växande psykiska ohälsan kräver att vi ser över det statliga styret och skapar nya strukturer för ökad förståelse och ett förbättrat samarbete mellan departement, myndigheter och involverade aktörer. Med tydliga resultatmål och ett seriöst analytiskt åtagande ska utförda insatser därefter grundligt följas upp. Med anledning av detta vill vi se en tydlig nationell pådrivande styrning och verka för att roll förstärks och förtydligas. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Att upprätthålla lag och ordning tillhör statens kärnuppgifter och måste prioriteras mycket högt. Dit rättsstaten inte når tar andra, informella strukturer över och den enskildes rätt till skydd och säkerhet blir en angelägenhet för olika självutnämnda aktörer, vilket uppenbart är en grogrund för organiserad brottslighet. I har en tilltagande gängbrottslighet skördat allt fler liv, vilket har seglat upp som ett av samhällets allvarligaste problem. Medan coronapandemin har resulterat i att vissa verksamheter avstannat har de kriminella gängen fortsatt sin verksamhet. Skottlossningar har ökat, brott mot person har ökat och andelen kvinnor som utsätts för sexualbrott har skjutit i höjden. Därutöver växer kriminaliteten fram på nya områden, bland annat rån mot barn och unga. Detta i en situation där tekniska framsteg, exempelvis kamerabevakning, de facto har potentialen att stävja grov brottslighet. Förutom att brottsligheten orsakar mänskligt lidande och otrygghet är samhällskostnaden enorm. Bortsett från rättsväsendets kostnader tvingas företag stå för kostnader på tiotals miljarder för att hantera rena säkerhetsproblem – kostnader som måste bäras av ägare, försäkringsbolag, kunder och arbetstagare. Den negativa utvecklingen är intimt förknippad med misslyckade migrations och integrationspolitik och bristande gränskontroll – i kombination med att rättsväsendets resurser och befogenheter inte håller jämna steg med behoven. Den långsiktiga lösningen ligger i en kombination av utbildning, socialpolitik, nationell sammanhållning och inte minst en verklighetsförankrad migrationspolitik. Den kortsiktiga men mycket angelägna lösningen är dock att tillföra de brottsbekämpande myndigheterna erforderliga resurser. Det är en ren prioriteringsfråga som dessutom ligger direkt på staten och statliga myndigheter. förslag: En särskild lönesatsning och en betald polisutbildning ska införas. ska förstärkas med fler anställda och högre anslag för investeringar i den tekniska miljön har en polistäthet på cirka 200 poliser per 100 000 invånare, att jämföra med EU-snittet på 350 poliser per 100 000 invånare. Just nu föreligger ett behov av betydligt fler poliser ute i verkligheten, vilket i realiteten endast kan uppnås genom att mer resurser tillförs . Arbetet med att stärka med personal fortgår. Det finns dock en begränsning i hur många som kan utbildas och många upplever alltjämt villkoren som så undermåliga att de underlåter att arbeta kvar. En särskild lönesatsning främjar kvarstannandet av medarbetare vid myndigheten samt skapar incitament för återrekrytering av poliser som arbetar med annat. tillför för detta för . 10 000 fler poliser till 2024 Målet med 10 000 fler anställda poliser till 2024 kräver en långsiktig planering av resurser i syfte att möjliggöra den utbyggnad av myndigheten detta Regeringen har i budgetpropositionen inte aviserat de medel som krävs för att uppnå denna satsning , varför anslår äskade medel även om . För att uppnå den personalstyrka behöver i sitt arbete krävs mer än att enkom öka antalet utbildningsplatser, i synnerhet då utbildningsplatser kontinuerligt gapar tomma och avhopp ofta förekommer. I syfte att öka genomströmningen på utbildningen föreslås, förutom åtgärder för att öka polisyrkets attraktivitet, att studenter på utbildningen erhåller lön . Detta möjliggör att även de som är mitt i livet och önskar bli poliser får en reell möjlighet att göra detta. För detta syfte anslås Investeringar i den tekniska miljön och kameraövervakning Den tekniska utvecklingen och de utökade möjligheterna till kameraövervakning kräver utökade resurser för att tillvarata möjligheterna till bättre brottsbekämpning. Det bör förutom de medel som äskat finnas rum för en ambitionshöjning, med fler kameror och tekniska lösningar som leder till förhindradande och beivrande av brott. För detta syfte anslås ytterligare för . Renodling av polisens arbetsuppgifter I syfte att frigöra polisiär kompetens bör administrativ personal anställas i större Genom att fördela administrativa uppgifter eller andra icke-polisiära uppgifter till sådan personal kan de med polisutbildning arbeta med kärnverksamheten, vilket bör leda till större effektivitet. För detta anslås för . Nationellt forensiskt centrum utgör ett ovärderligt verktyg i utredandet av brott. Deras verksamhet har dock länge varit underdimensionerad och underfinansierad. I syfte att förbättra deras verksamhet, och i förlängningen förkorta utredningstider och förbättra utredningar, anslås för . Organiserad tillgreppsbrottslighet bedrivs till stor del av internationella brottsnätverk. har ett ansvar att handha de kontroller som sker både vid yttre och inre gräns samt inre gränskontroller. Dessa olika kontroller är ett effektivt medel för att beivra och förhindra den gränsöverskridande kriminaliteten. I syfte att understödja motverkandet av denna kriminalitet bör myndigheten tillföras för . Sammantaget föreslås att tillförs utöver regeringens anslag 2022. Flaskhalsarna ska byggas bort förslag: Anslagen till , domstolar och Kriminalvården ska höjas. För att undvika flaskhalsar till följd av satsningar på fler poliser samt utökade möjligheter och verktyg för dessa att lagföra brottslingar krävs tillskott till , domstolar och Kriminalvården. Måltillströmningen i domstolar har ökat med längre väntetider som följd. Får inte myndigheten tillskott är risken att väntetiderna ökar ytterligare samt att utbildningsplatserna för nya domare minskar. Anstalts- och häktesplatser har varit överbelagda och aktuella straffskärpningar kommer att förvärra situationen. Enligt beräkningar framgår att det under kommande budgetperiod saknas över 100 platser i häkten och 783 till 1048 platser i anstalt. Platsbristen i anstalter förutses inte åtgärdas på ett fullgott vis som myndigheten prognosticerar, fram till åtminstone 2030. Då byggnation av nya anstalter och häkten är en långsam process – det tar 5–från beslut till färdigställd anstalt – krävs åtgärder både på kort sikt i form av temporära lösningar och lång sikt. I syfte att tillgodose behovet av kapacitet i ett kort perspektiv föreslås ökade resurser för att Kriminalvården ska kunna hyra anstaltsplatser utomlands samt för att öka utbyggnaden av temporära anstaltsplatser. är redan hårt belastad av nuvarande ärendehantering. En satsning på fler poliser kan medföra att antalet ärenden ökar ytterligare, vilket i sin tur ställer krav på hela rättsapparaten. målsättning är dessutom att handläggningstider i möjlig mån ska kortas ned och sammantaget måste rättsväsendets ekonomiska förutsättningar anpassas till denna höjda ambitionsnivå. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. förslag: En statlig skadeståndsgaranti ska införas. Att brottsoffer först måste försöka driva in utdömda skadestånd av gärningsmän via och sedan vända sig till försäkringsbolag innan de kan vända sig till och ansöka om brottsskadeersättning är inte en tillfredsställande ordning. Det riskerar att skapa obehag hos offret, kanske till den grad att skadeståndet inte drivs in. För skadestånd på grund av brottmål bör brottsoffret därför aldrig själv tvingas kräva in detta av gärningspersonen. I stället bör en statlig skadeståndsgaranti införas, där staten betalar ut skadestånd till brottsoffer och därefter kräver hela summan, motsvarande det utbetalda skadeståndsbeloppet, av gärningsmannen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2022. Våld i nära relationer förslag: Stödet till kvinnojourer ska utökas med 2022. Isolering, hemarbete, stress och ekonomisk oro är samtliga riskfaktorer för våld i nära relationer. erfarenheter från socialtjänster, kvinnojourer och polis visar också att mäns våld mot kvinnor ökar under semestrar och långledigheter. Antalet anmälda misshandelsbrott mot kvinnor ökade jämfört med året innan, detsamma gäller orosanmälningar till rörande barn och unga. Medan en del av ökningen kan förklaras av större anmälningsbenägenhet kan vissa anmälningar kopplas direkt till pandemin. Det finns få samhällsekonomiska analyser av kostnaden för våld i nära relationer. Den mest genomgripande samhällsekonomiska analysen genomfördes av 2006. Analysen uppskattade att samhällskostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer ungefärligen uppgår till mellan 2,7–3,penningvärde. En kartläggning av brott i nära relationer presenterades av 2014 inom ramen för den nationella trygghetsundersökningen. I den framkommer att av befolkningen uppgav att de utsattes för brott i en nära relation och att utsattheten är jämn mellan könen (7,av kvinnorna och av männen). Det är dock vanligare att kvinnor utsätts för grövre våld och har betydligt större behov av hjälp och stödinsatser, och då framför allt sjukvård. Utsattheten har även studerats i ett livstidsperspektiv genom en enkätundersökning av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) som skickades ut till 20 000 slumpmässigt utvalda personer i åldrarna 18–. Resultaten visar att av kvinnorna och av männen i vuxenlivet varit utsatta för upprepat psykiskt våld av en nuvarande eller tidigare partner. Studiens resultat visar även att av kvinnorna och av männen blivit utsatta för fysiskt våld eller hot om fysiskt våld av en nuvarande eller tidigare partner efter . konstaterades totalt 124 fall av dödligt våld i . I 17 av de konstaterade fallen var offer och förövare i en närstående parrelation, motsvarande en andel på av samtliga fall av dödligt våld . Tabell 10 – Antal konstaterade fall av dödligt våld, efter kön, totalt och i närstående parrelation 2017–2020. Andel (%) Andel (%) Anm: Dödligt våld inkluderar fullbordade mord, dråp, samt vållande till annans död genom misshandel. Fall som av rättsväsendet bedömts vara nödvärn ingår inte. Källa: Brå. Det krävs utökade resurser för att stärka arbetet för kvinnofrid, och för att därtill förstärka och utvidga jourverksamheter. Flertalet rapporter har vittnat om att relationsvåldet ökat i samband med Coronapandemin, när många har tvingats spendera mer tid i hemmen. Det finns därför anledning att öka anslaget till kvinnojourerna och till andra verksamheter som arbetar för kvinnofrid. Inom anslaget omfördelas också en del befintliga resurser från så kallad jämställdhetsbudgetering- och integrering till just brottsoffer- och jourverksamhet. finns endast ett fåtal kvinnojourer som innehar rätt kunskap för att på bästa sätt hjälpa och bemöta tjejer och kvinnor som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck. Att hedersrelaterad brottslighet sker i är något vi tyvärr måste förhålla oss till efter en fullständigt oansvarig invandringspolitik. Hedersproblematiken breder ut sig över vårt land och samhället måste rusta sig för att hjälpa de som utsätts där de finns. Alla kvinnojourer ska därför ha rätt kunskap för att bemöta och hjälpa hedersutsatta över hela landet. Vi måste motverka all form av hedersrelaterat våld och förtryck genom att politiken tar hedersutsattas situation på största allvar. Anslaget ökas för ytterligare satsningar på information till personer som befinner sig i riskzonen för att utsättas för dessa brott. Det krävs även utökat stöd till de delar av civilsamhället som föredömligt stödjer personer som utsätts för denna typ av brottslighet. Ett fungerande utbildningssystem är en direkt förutsättning för demokrati, kultur och hela det svenska kunskapssamhället. Medan grundskola, gymnasieverksamhet och annan pedagogisk verksamhet i hög utsträckning bedrivs och finansieras av kommuner har staten ett flertal verktyg för att styra verksamheten. Det sker exempelvis genom skollagens förordningar och andra författningar, genom utvärdering och granskning av verksamheten genom , Specialpedagogiska skolmyndigheten, utvärdering (IFAU) och samt genom riktad statlig finansiering. förespråkar ett statligt huvudmannaskap för skolan och en, i vissa avseenden, starkare statlig styrning. Detta innebär inte att samtliga statliga verktyg som styr verksamheten är positiva. En viss del av de riktade statliga bidragen är ineffektiva och bör ersättas av generella stöd till kommunerna. Den sammantagna kostnaden för utbildningsväsendet har ökat med cirka 4–. Även som andel av BNP har kostnaden stigit från att utgöra av BNP 2020.