mot · H8024035 · 2021-04-30 00:00:00 — Regeringen presenterade sitt förslag till ANDTS-strategi som ska löpa 2021–2025. menar dock att strategin är undermålig. Det krävs ett tydligare politiskt ledarskap och tydligare strategi för att vi på ett effektivt sätt ska kunna motverka det mänskliga lidandet och den samhälleliga problembörda som är kopplad till ANDTS. är angelägna om att regeringen omgående återkommer till med en reviderad och förbättrad ANDTS-strategi. Förstärkt arbete med självmordsprevention För att dämpa coronapandemin är det viktigt med fysisk distansering. vet vi att ensamhet ofta är själva kärnan i psykisk ohälsa. I coronakrisen har många blivit mer isolerade än de redan var. Människor som redan före krisen var utsatta drabbas nu hårt. Dessutom ökar arbetslösheten, vilket är en starkt bidragande orsak till psykisk ohälsa. Organisationen , som har arbetat för psykisk hälsa , rapporterar att antalet samtal till deras självmordslinje ökade med jämfört med året innan. Suicidprevention i Väst varnar för att både deras äldrelinje och självmordslinje har fått in betydligt fler samtal jämfört med tidigare. Det behövs en anmälningsplikt för hälso- och sjukvården och vid självmord. Fram till var det obligatoriskt att anmäla till för utomstående utredning enligt lex om någon hade begått självmord efter den senaste gången som den stod i kontakt med vården. Men när ändrade sina föreskrifter slopades anmälningsplikten eftersom det inte fanns lagstöd. För att på bästa sätt arbeta preventivt för att minska antalet självmord är det avgörande med nationell statistik som belyser situationen. Vi kristdemokrater anser därför att det ska införas anmälningsplikt för hälso- och sjukvården samt vid självmord. Genom ökad kunskap och evidensbaserade metoder kan vi förbättra folkhälsan och rädda liv. Larmen om självmord har ökat successivt . inkom i snitt 60 samtal till polisen som handlade om personer som inte ville leva mer. Polisens situation är mycket ansträngd. anser därför att polisen bör bli avlastad från detta uppdrag för de utsatta personernas skull, då de så snabbt som möjligt bör få träffa personer med vårdkompetens i stället för poliser. Att avlasta polisen från att åka på dessa larm skulle innebära att avsevärda resurser frigörs som i stället kan användas till reguljärt polisarbete. På flera håll i landet finns psykiatriambulanser. Det är en akutbil med utbildad hälso- och sjukvårdpersonal som åker ut vid larm om självmordsförsök, psykoser och kriser av liknande slag. Det blir ett bättre omhändertagande av den som mår akut psykiskt dåligt. Dessutom blir det en naturlig koppling till hälso- och sjukvården som kan ge ändamålsenlig uppföljande psykiatrisk vård när den akuta krisen är över. har föreslagit en satsning på psykiatriambulanser i tidigare budgetförslag. Regeringen har delvis gått oss till mötes och avsätter särskilda resurser för detta i budgeten för ambulanssjukvården, där även psykiatriambulanser ingår. Vi menar dock att regeringens satsning är underdimensionerad med tanke på det stora behovet. Familjepolitik för ökad trygghet och frihet När andra partier på hela den politiska skalan inte ser – eller till och med vill försvaga – familjens roll i samhället, vill tvärtom stärka den. Familjen är den mest grundläggande formen av gemenskap och den grund som samhället står på. Barn som växer upp i trygga familjer får goda förutsättningar att klara livets utmaningar, vilket inte bara stärker dem själva utan även blir en tillgång för hela samhället. Familjers förutsättningar och barns behov kan se olika ut, och det är föräldrarna som har det primära ansvaret att avgöra vad som är bäst för deras barn och deras familj – inte staten eller kommunen. Politiken ska stödja familjen och föräldrarna, inte styra. vill öka familjers handlingsutrymme, möjliggöra mer tid med barnen, uppvärdera föräldraskapet, möjliggöra olika barnomsorgsformer samt stärka barnfamiljers ekonomi. Alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer. Föräldraskapet är ett gemensamt åtagande och därför är det också föräldrarna själva som ska få avgöra hur föräldrapenningdagarna ska användas. Vi vill avskaffa kvoteringen helt och menar att föräldrar även fritt ska kunna överlåta föräldrapenningdagar till varandra eller till andra närstående som exempelvis mor- och farföräldrar eller en bonusförälder. För att öka föräldrarnas handlingsutrymme vill vi skydda föräldraledigas inkomst och utvidga rätten till föräldraledighet . Vi vill också att SGI-skyddet för föräldralediga förlängs till barnets treårsdag. finns flera begränsningar som försvårar föräldraledighet när barnet är lite större – något som pappor ofta efterfrågar eller tar. Vi vill också införa en möjlighet att fritt använda de befintliga föräldrapenningdagarna som dubbeldagar. vill också att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad och betraktas som inkomst och vara skattepliktig och pensionsgrundande. Barnomsorgspeng för egna barn gäller för barn som har fyllt 1 men inte , och kan inte tas ut som föräldraförsäkring eller ersättningar från andra socialförsäkrings- eller bidragssystem. Kommunerna ska också vara skyldiga att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som önskar det. Barngrupperna i förskolan är för stora. av de allra minsta barnen vistas i grupper som ligger över maximala riktvärde på 6 till 12 barn. Denna utveckling måste vändas. vill införa en ny lag om att grupper med barn som är och yngre inte får överstiga 12 barn. Staten har huvudansvar för finansieringen som bygger på en modell med något höjd maxtaxa för hushåll som tjänar , en investering i samma storlek och sedan ett tillskott från staten. Mot bakgrund av den relativt sett svaga utvecklingen av barnfamiljernas disponibla inkomst anser att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas. Det behöver ske på ett sätt som ökar flexibiliteten för småbarnsföräldrar och stärker incitamenten för arbete. Vi föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som byggs ut till per förälder och månad 2022. För föräldrar till barn som är 0–ska skattereduktionen även omfatta andra inkomster såsom föräldrapenning eller a-kassa. Att öka möjligheterna för föräldrar att få arbete är det bästa sättet att minska risken för att barn ska leva i ekonomisk utsatthet. Men det behövs också riktade insatser. För att stötta de barnfamiljer som har det sämst ställt vill vi höja det barnrelaterade bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Regeringens förslag om ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom ramen för bostadsbidraget är därför positivt; den tillfälliga karaktären på höjningen måste dock ifrågasättas. Regeringen bör utvärdera effekterna av förslaget i propositionen och överväga åtgärder som möjliggör att en höjning av bostadsbidraget permanentas och att bostadsbidraget förbättras. Vi föreslår därför att inkomsttaket ska höjas med för att bättre avspegla dagens löne- och prisnivåer. Ett höjt bostadsbidrag kan medverka till att färre barnfamiljer behöver ekonomiskt bistånd och därmed minska marginaleffekterna av att gå från bidrag till arbete. Vi har även föreslagit att alla barn i årskurs 2–9 ska få ett fritidskort laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet samt . Merparten kommer att få , men barn som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet (där hushållet uppbär bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd) får ett betydligt större stöd – . Genom vår reform kommer nästan en miljon barn att få stöd för en aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till ca 150 000 barn. Det offentliga ska erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Förstagångsföräldrar ska därför erbjudas en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Det ska även bli obligatoriskt för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram : ett när barnen är små och ett när barnen närmar sig, eller befinner sig i, tonåren. Vi vill stärka pensionen för den förälder som går ned i arbetstid eller är hemma med sjukt barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – genom att utöka antalet barnrättsår från fyra till fem och höja jämförelseinkomsten i pensionssystemet. Premiepensionen ska automatiskt fördelas lika mellan föräldrar med gemensamma barn , om inte annat begärs. Stärkt rättsväsende för ökad trygghet När regeringen lade fram sin budget var det en sak som utmärkte satsningarna på rättsväsendet. Det var den stora bristen på långsiktig finansiering. Detta är ytterst allvarligt. , , och Domstolar är alla underfinansierade i regeringens budget. och fick över huvud taget inget tillskott i sin verksamhet förrän i vårändringsbudgeten, då misstaget efter kraftig kritik från och övriga opposition rättades till. För att långsiktigt finansiera rättsväsendet föreslog extra –2023. Aktuella trygghetsmätningar visar att otryggheten i ligger kvar på en högre nivå än , och allt fler enskilda utsätts för brott, t.ex. sexualbrott, våldsbrott och personrån. Utredningsresultaten i viktiga brottskategorier försämras, och på grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen att prioritera bl.a. anmälningar om brott. På flera håll ser vi hur polisen inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Människor som blir utsatta för brott måste kunna lita på att rättsväsendet agerar. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad i fråga om kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det behövs fler poliser, och behöver tillskjutas resurser. Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön. När tillskjuts resurser, måste även övriga rättsväsendet stärkas för att det inte ska skapas flaskhalsar och ineffektivitet. Det innebär att även , Domstolar, Kriminalvården och behöver mer resurser. Också förebyggande insatser där föräldrar, socialtjänster, skolor och rättsvårdande myndigheter samverkar behöver uppvärderas och stärkas. Polisen behöver bli mer synlig och närvarande i hela landet. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Tryggheten ska öka i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver vändas. vill se 10 000 fler polisanställda till 2024. Dessvärre kommer detta inte att uppnås om inte polisyrket uppvärderas och lönerna höjs. Regeringen har varit för senfärdig och snål i sina satsningar på . Den har dessutom inte tillfört medel för löneökningar, vilket är den främsta anledningen till att personal lämnar yrket. Detta åtgärdades i och budget , som vann bifall, och gav resultat i avtalsrörelsen, med dubbla löneökningar för poliser. Vi fortsatte att avsätta medel för att möjliggöra en fortsatt lönesatsning i vår höstbudget och avsatte där för att möjliggöra ökade polislöner de kommande tre åren. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. För att åstadkomma detta krävs ett förstärkt ledarskap inom hela myndigheten. Lokalpolisområdescheferna har inte fullt mandat att fatta beslut som rör den egna verksamheten. Lokala polischefer ska ges ett starkare mandat över verksamheten. De ska förfoga över sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. Det behövs kompetens- och ledarutveckling i hela organisationen för ett stärkt polisiärt ledarskap. Ett sätt att tillfälligt dämpa bristen på poliser är att återanställa pensionerade utredare. Det eskalerande antalet mord och skjutningar äter upp polisens resurser, och fler utredare behövs för att kunna utreda fler grova brott. Vi vill göra en riktad satsning och erbjuda pensionerade utredare upp till en 50-procentig löneökning för att återkomma till yrket och arbete med grova våldsbrott. Också avskaffandet av särskild löneskatt för äldre som jobbar, som och genomförde i budgeten , har effekt här – det ger polisen större utrymme att erbjuda utredare goda villkor för att stanna i, eller återvända till, yrket. Hela rättsväsendet behöver byggas ut. satsade därför mer på Domstolar än regeringen, mer på och mer på Kriminalvården . Regeringen fortsätter att underfinansiera domstolar. Myndigheten krävde i tillskott, men fick bara 28 miljoner. I vårändringsbudgeten får de ytterligare , men då kvarstår alltså 50 miljoner. Detta kommer leda till flaskhalsar i rättsväsendet. Kriminalvården kommer att kräva kontinuerlig utbyggnad. Myndigheten har själva betonat ett behov om 9 500 platser på anstalter och häkten till 2029, när straffen skärps och poliserna blir fler. Det är en nödvändig utbyggnad, eftersom Kriminalvården fördubblat den möjliga inställelsetiden för en dömd från 50 . Det innebär att över 2 000 personer går fria i väntan på fängelseplats. är av de intagna utländska medborgare. avsätter därför för att hyra fängelseplatser utomlands så att de kan avtjäna straff i sina hemländer. noterar att regeringen fortfarande inte har klargjort när ska få befogenhet att beslagta stöldgods, trots att det både har tillkännagetts regeringen av och att regeringen själv har gett detta besked. De besked som regeringen lämnat är emellertid otillräckliga. Stöldgods ska få kvarhållas om det upptäcks när genomför andra genomsökningar av fordon, men det ska inte vara en självständig uppgift. Vi menar att detta är ett slag i luften. måste stärkas och få skärpta befogenheter. Ansvarsfull och human migrationspolitik Krig, förtryck, terrorgrupper samt förföljelse av etniska och religiösa grupper driver människor på flykt. har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. , inte minst , har tagit ett mycket stort ansvar för personer på flykt från krig och förföljelse. Vårt mottagande har, per capita och sett över en längre tidsperiod, vida överskridit andra medlemsstaters i EU. Det har 7 av 10 som sökt asyl i gjort det i . kan dock inte ensamt ta ansvar för den humanitära kris som fortgår i världen. Det går inte heller att bortse från att integrationsproblem som inte åtgärdas kan ökar med migrationen. Migrationspolitiken behöver därför stramas åt och utformas på ett sådant sätt att den är hållbar och anpassad till vår integrationskapacitet. utgångspunkt är att både värna asylrätten och ta ansvar för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrationspolitik. har ett ansvar, och är enligt internationella konventioner och , skyldig att ta emot personer som flyr under välgrundad fruktan för sina liv, något vi ska leva upp till. ska asylprövningen vara rättssäker, och den som får ett nej på sin asylansökan ska lämna landet. har länge arbetat för ett större gemensamt ansvarstagande inom EU samt en reformering och harmonisering av lagar och regler. Genom att fler länder medverkar i flyktingmottagandet blir åtagandet för varje land lättare och mottagandet för den asylsökande bättre. Det historiska mottagandet ska ligga till grund för det framtida mottagandet. menar att söktrycket till måste ned till en nordisk genomsnittsnivå om vi ska klara de integrationspolitiska utmaningarna – såsom utanförskap och utsatthet, bostadsbrist och klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden. vill ha tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel, med möjligheten att erhålla permanent uppehållstillstånd vid egen försörjning och godkända språk- och samhällsorienteringsprov. Rätten till familjeåterförening ska gälla med ett skärpt försörjningskrav för alla, utom för egna barn , som undantas försörjningskrav. Genom detta försvinner incitamenten att skicka iväg barn på livsfarliga resor. För att öka rättssäkerheten och förbättra hela asylprocessen vill inrätta en inspektion för migrationsfrågor. Vi vill även införa asylansökningsområden i anslutning till våra stora gränsövergångar för att förbättra mottagandet, förkorta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna. Tanken är att få en snabbare registrering och beslutsprocess samt att motverka att asylsökande avviker. I syfte att motverka missbruk av asyl- och arbetskraftsinvandringen vill vi korta ned handläggningstiderna för migranter utan asylskäl från s.k. säkra länder rejält med målet att, efter norsk modell, hantera asylansökan och verkställighet samt att ett återreseförbud för dessa personer utreds. Vi vill även avskaffa möjligheten till spårbyte. En kraftigt förkortad etableringstid är positivt för både den enskilde och samhället i stort. För att underlätta etableringen och motverka en nedbrytande passivitet vill införa krav på att asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och 9 timmars samhällsinformation . Asylsökande ska även arbeta – det kan handla om reguljärt arbete eller att bistå vid det egna asylboendet. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om utan att dagersättningen minskas. Legitimiteten i migrationspolitiken förutsätter att de asylsökande styrker sin identitet och att vi får till stånd effektivare avvisningar och utvisningar av personer som saknar rätt att vistas i , bl.a. genom fler återtagandeavtal med de viktigaste mottagarländerna samt genom att polisen får mer resurser för att kunna verkställa utvisningar. En av de viktigaste åtgärderna för att förhindra att personer avviker är att det finns möjlighet att vid behov göra en placering i förvar. I vår senaste budget tillförde vi därför resurser för fler förvarsplatser. uppmärksammar särskilt hur hanteringen och mottagandet av några särskilt utsatta grupper ska förbättras. Det statliga ansvaret för ensamkommande unga behöver stärkas, liksom skyddet för kvinnor som utsätts för våld och kränkningar i anknytningsärenden. Vi driver även på för en mer rättssäker hantering av människor som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning. En ny humanitär skyddsgrund som ska innebära en ventil i undantagsfall bör införas. Bättre och mer effektiv integration En human migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Tyvärr har vi inte utformat mottagandet på ett sätt som gynnar integrationen. Nyanlända i möts tyvärr av bostadsbrist och trångboddhet i de kommuner och städer där jobben finns. Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation för människor som har flytt sitt hemland och söker skydd i . Klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden i är mycket stor och en av stora utmaningar på arbetsmarknaden. Det behövs en politik som skapar förutsättningar för egen försörjning. Då stärks också möjligheterna till integration. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och en bättre skola. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. Av dessa skäl krävs nu politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få ett arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Civilsamhället gör ett viktigt arbete med att välkomna fler in i samhällsgemenskapen. Vi kristdemokrater vill därför att samverkansformer mellan det offentliga och civilsamhället ska premieras och förstärkas i syfte att förbättra integrationsarbetet. Det behövs också nya arbetssätt för att öka samverkan mellan olika aktörer, såsom sociala utfallskontrakt. Sociala utfallskontrakt kan användas för projekt inom integration och för att bryta segregation. I sociala utfallskontrakt investeras pengar av en extern finansiär i ett offentligt socialt projekt för att uppnå på förhand definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten, kommunen eller regionen. Givet att finansieringen kommer från en extern part belastas inte skattebetalarna. För att förbättra nyanländas integrering vill vi se en ny anställningsform som ger lägre kostnader för att anställa, en något lägre lön för den anställde och en möjlighet att lära sig jobbet på jobbet. Genom en sådan reform kan arbetsgivare anställa personer som saknar den produktivitet eller språkförmåga som krävs för att helt klara jobbet. ges personen möjlighet att skaffa sig fler färdigheter och arbetslivserfarenhet. Arbetsmarknadens parter har presenterat sin egen reform – etableringsjobb – som regeringen ställt sig bakom. ser positivt på detta, men kommer vara noga med att utvärdera effekterna. Om resultaten inte blir tillräckliga är vi redo att söka stöd för den modell av inträdesjobb som togs fram i Alliansen. vill också se fler och bättre nystartsjobb. Denna arbetsmarknadsåtgärd ger nyanlända, unga och de som har varit ifrån arbetsmarknaden en värdefull chans till arbete. Nystartsjobben har också visat sig ge goda resultat i förhållande till kostnaden. I denna vårmotion föreslår vi också tillfälliga kraftfulla förstärkningar av nystartsjobben, i form av fördubblade subventionsnivåer och breddningar i villkoren, så att fler ska kunna få ett nystartsjobb. Det är viktigt för att inte långtidsarbetslösheten ska bita sig fast på mycket höga nivåer. vill se en bättre och snabbare integration. Nyanlända som bereds plats i etableringsprogrammet får utbildning i svenska (sfi), samhällsorientering samt förberedande insatser. Men de flesta har inte kommit tillräckligt långt i sin integrering för att få ett arbete eller ha språkkunskaper nog för att gå en reguljär utbildning, och detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor. Därför behöver etableringsprogrammet göras mer flexibelt så att de nyanlända som är i fortsatt behov av insatser kan stanna kvar i programmet ytterligare tid. De allra flesta går programmet men det är inte obligatoriskt, vilket vi föreslår att det ska bli för att ingen ska hamna utanför etableringsinsatserna. De två första obligatoriska åren i programmet ska också tjäna som ett villkor för att kunna ansöka om permanent uppehållstillstånd. I det fall den nyanlände uppnår egenförsörjning eller uppvisar adekvata kunskaper i svenska språket inom omfattas denne inte längre av detta krav. Det går att konstatera ett stort utbildningsbehov hos gruppen nyanlända arbetssökande. har därför satsat extra på yrkesvuxenutbildningar i partiets budgetmotion. föreslår en grundlig förändring av arbetsmarknadspolitiken där flertalet ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program avvecklas och andra förbättras och utvecklas och Arbetsförmedlingen reformeras grundligt. Alltför få nyanlända har gått vidare till arbete eller studier efter etableringsfasens . Eftersom dessa personer inte har kvalificerat sig för arbetsrelaterade ersättningar (t.ex. a-kassa) hamnar de direkt i försörjningsstöd, som egentligen ska vara det sista skyddsnätet. Kostnaderna för detta har ökat kraftigt för kommunerna, och har därför föreslagit att staten tar över betalningsansvaret för dem som uppbär försörjningsstöd på grund av arbetslöshet genom en statlig dagpenning. Det är staten som ska stå för arbetsmarknadspolitiken i , och ett reformerat system med en statlig dagpenning som ges till dem som uppfyller kriterierna för att vara inskrivna hos Arbetsförmedlingen minskar kommunernas kostnader för mottagandet och ökar incitamenten för den enskilde att bli matchningsbar på arbetsmarknaden. Bostadsbristen slår också hårt mot asylsökande och nyanlända, både de som väljer eget boende och de som bor i anvisade boenden med låg standard. Därför vill vi öka rörligheten i och nyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet, t.ex. genom förenklad andrahandsuthyrning. Vi vill också förenkla och snabba på byggandet och göra det billigare. vill att EBO-lagen slopas för att bryta den destruktiva trångboddheten och att anläggningsboende blir regel för nyanlända. Ett företagsklimat för fler jobb