mot · H9024161 · 2021-10-05 00:00:00 — Forskning och högre utbildning av internationellt hög kvalitet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om den föreslagna utredningen av den statliga forskningsfinansieringen med syfte att säkerställa att statlig forskningsfinansiering ska fördelas genom en kvalitetsprocess likt den som har, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en transparent redovisning av lärosätenas användning av basanslaget bör utvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en ny resursfördelningsmodell för att basanslagen ska tillgodose behoven både vid högskolorna och forskningsuniversiteten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav bör ställas på att en andel av basanslaget öronmärks för användning till säkra, trygga och attraktiva anställningar och villkor för unga forskare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stöd för att värna den fria forskningen ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med ersättning för indirekta kostnader bör utredas i syfte att ta fram en modell för finansiering av lärosätenas kostnader för förvaltning och gemensamma servicefunktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra framtidens energiförsörjning genom kärnkraftsforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett polisiärt forskningsinstitut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell infrastruktur för hälsodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för delning av egeninsamlade hälsodata med hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att granska förutsättningarna för doktorander och forskare med funktionsnedsättning samt att föreslå åtgärder för att öka tillgängligheten till universitets- och högskolestudier för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäkringsfrågan vid utlandspraktik för studerande vid enskild högskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp lärosätenas arbete med att stötta doktorander utifrån konsekvenser av pandemin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens föreslagna lärosätesspecifika styrning avseende kompetensförsörjning, jämställdhet, goda anställningsvillkor och samverkan mellan lärosäten och det omgivande samhället, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att inrätta en nationell samordning som bedömer tillgång och efterfrågan på kompetens inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att inrätta en nationell samordning som bedömer tillgång och efterfrågan inom skolans område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra valideringen av tidigare akademisk utbildning och yrkeserfarenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av säkra, tydliga och förutsägbara karriärvägar baserade på meriteringsanställningar inom akademin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändringar i högskoleförordningen i syfte att förbättra förutsättningar för anställning som biträdande lektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att en kombinationsanställning ska omfatta en anställning vid ett lärosäte och en anställning vid en gymnasieskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella strategier för internationalisering av utbildning och forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett aktivt och medvetet jämställdhetsarbete är viktigt för att motverka s.k. unconscious bias (undermedvetna fördomar) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt nationellt och regionalt uppdrag om en uppföljning och utvärdering av forskning kopplat till lärosäten och life science-företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för spridning av vetenskapliga resultat och forskningskommunikation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskarens engagemang inom den tredje uppgiften bör premieras inom meriteringssystem i en högre utsträckning än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra lärosätena delaktiga i utformningen av samverkansindikator kopplat till den tredje uppgiften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning med ett helhetsgrepp om vilka principiella kvalitetskriterier som ska gälla för högskolor respektive universitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur många universitet och högskolor som bör finnas i landet samt var de ska ligga geografiskt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur de ekonomiska obalanserna vid rättegångar om patent påverkar nyttogörandet av forskning och innovationsviljan samt föreslå förändringar med internationella jämförelser som inspiration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka säkerheten och minska risken för spionage och immateriell stöld vid svenska lärosäten och tillkännager detta för regeringen. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. ställer sig därför bakom regeringens mål om att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskapsnation. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Studenten ska stå i centrum för utbildning och bildning. Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man exempelvis har en funktionsnedsättning, är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. Eftersom är en kunskapsnation är utveckling av ny kunskap central för att ska vara konkurrenskraftigt. Forskningen har en avgörande roll för tillväxt och utveckling och säkerställer välfärden på . Inte minst är det påtagligt inom hälso- och sjukvården. Dagens läkemedel och behandlingsmetoder är resultat av gårdagens forskning. sjukvårdsreform innebär att staten tar ett huvudansvar för sjukvården. Det möjliggör bättre förutsättningar för forskning och utveckling genom att kompetens och resurser kan samlas på ett ändamålsenligt sätt. Enligt Forskarbarometern 2019 är ett av de länder i nationell jämförelse som satsar mest medel på forskning i relation till BNP. Därtill är ett land med en hög andel forskare, en hög andel vetenskapliga publikationer per invånare och en befolkning med högt förtroende för forskning. Tyvärr halkar vi efter när det gäller forskningens kvalitet, vilket avspeglas i andelen högciterade publikationer. presenterar i sin rapport ”Vägval för framtidens forskningssystem – Kunskap, kvalitet och integritet” flera kloka synpunkter som bör beaktas för att fortsatt ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. värnar akademins autonomi. infördes en förändring i högskolelagen som medför att det som en allmän princip i högskolornas verksamhet ska gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. står bakom denna ändring och ser positivt på att den akademiska friheten ska gälla hela högskolans verksamhet dvs. Forskningens behov präglas av långsiktighet och stabila villkor vilket ställer krav på ändamålsenlig resursfördelning till universitet och högskola. är ett litet land med begränsade resurser och vi har inte råd att enbart fördela resurserna jämnt över lärosätena. Excellens ska vara drivande. Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskning kommer att kunna återta förlorad mark och återigen bli världsledande inom forskning som traditionellt sett varit ledande inom men också att erövra ledande positioner inom nya områden. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av svenskt deltagande inom det europeiska forskningssamarbetet men också utveckla och öka kvaliteten. Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för och EU. Det finns dock en komplexitet i dagens system, inte minst med en otydlig rollfördelning mellan både de olika statliga forskningsfinansiärerna och mellan finansiärer och lärosäten, som riskerar svensk forsknings konkurrenskraft och hämmar unga forskares möjligheter till god karriärsutveckling. Översyn av den statliga forskningsfinansieringen Styr- och resursutredningen föreslår i sitt betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) att det ska göras en översyn av den statliga externa forskningsfinansieringen. Syftet med översynen är att säkerställa att den statliga forskningsfinansieringen är ändamålsenligt organiserad. instämmer i vikten av att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen även om vi har invändningar emot flera av de förslag som presenterades i utredningen. Det nuvarande statliga forskningsfinansieringssystemet med forskningsråden och inrättades 2001. är den största av dessa myndigheter och har till uppgift att ge stöd till grundläggande forskning inom samtliga vetenskapsområden. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är ett områdesforskningsråd, liksom för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Verket för innovationssystem () finansierar behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Vid sidan av dessa fyra myndigheter har även exempelvis och Rymdstyrelsen omfattande finansiering av forskning och innovation inom ramen för sina sakområden. Därtill finns det ett 60-tal myndigheter med andra huvuduppdrag än forskningsfinansiering (exempelvis Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och (Sida)) som finansierar forskning och innovation i syfte att länka samman forskning och praktik inom olika samhällsområden och bidra till förutsättningar för en kunskapsbaserad offentlig verksamhet. instämmer i regeringens konstaterande i den senaste forskningspropositionen att svensk och internationell forsknings- och innovationspolitik alltmer har inriktats på att möta samhällsutmaningar, vilket har inneburit att många satsningar har blivit mer tvärsektoriella och berör flera finansiärer. Forskningsfinansieringen beskrivs som överlappande där alla forskningsråd i varierande grad finansierar både grundforskning och behovsmotiverad forskning. Förutsättningarna för forskning och innovation har utvecklats genom digitalisering och mer avancerad forskningsinfrastruktur. Vetenskapen har avancerat, internationella samarbeten växer, antalet finansiärer är många och systemet beskrivs som fragmenterat. Det kan sammantaget vara en utmaning för den enskilde forskaren som ska söka forskningsmedel. För är det grundläggande att forskningsfinansieringen ska vara konkurrensutsatt och utgå från hög vetenskaplig kvalitet. Det är viktigt att det är de vetenskapliga prioriteringarna inom forskarsamhället som är styrande. Forskning ska också styras i så liten omfattning som möjligt av politiska beslut – efter det att ramverket satts. Men det faktum att myndigheter med andra huvuduppdrag än forskningsfinansiering fördelar ansenliga belopp till forskning riskerar att statliga medel fördelas till forskning som inte är av högsta kvalitet. Medioker eller dålig forskning kan inte bidra till att lösa samhällsproblem oavsett hur gott forskningens syfte är. För att främja kvaliteten i forskningen anser att det bör tillsättas en utredning i syfte att säkerställa att statlig forskningsfinansiering ska fördelas genom en kvalitetsprocess likt den som har. Nuvarande forskningsresurser på myndigheter utan forskningsfinansieringsuppdrag bör frigöras så att de kan fördelas baserat på forskningens kvalitet. I utredningen bör även frågan om relationerna mellan forskningsfinansiärerna och universitet och högskolor ingå. Aspekter som medfinansiering, overheadfinansiering samt finansiering av anställda forskares löner bör också beaktas. Regeringen höjde basanslagen i forskningspropositionen – medel som tilldelas direkt till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen uttrycker att syftet med anslagshöjningen är att ge lärosätena förutsättningar för att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Vidare menar regeringen att detta görs genom bl.a. tydligare profilering, ökad samverkan, utbildning på forskarnivå, trygga villkor, forskares karriärvägar, forskningsanknytning i utbildningen, jämställdhet och forskningsinfrastruktur. välkomnar anslagsökningen och regeringens intention men saknar krav på uppföljning och utvärdering för att säkerställa att den önskade kvalitetsnivån uppnås utifrån anslagsökningen. Det vore därför önskvärt att lärosätenas användning av basanslagen redovisas i mer detalj i likhet med den redovisning som de statliga forskningsfinansiärerna gör av deras resursfördelning. instämmer därför i rekommendation om att en transparent redovisning av lärosätenas användning av basanslaget bör utvecklas. vill i sammanhanget också betona att vi redan när forskningspropositionen presenterades , varnade för risken att satsningen med höjda basanslag inte skulle resultera i faktiska höjda anslag för forskning och forskarutbildning vid varje lärosäte. Detta då regeringen hade valt en resurstilldelningsmodell baserad på antalet helårsstudenter. Dessvärre besannades vår farhåga när vårändringsbudgeten presenterades. samt universiteten i , , och – de fem svenska universitet som rankas bland världens 200 främsta – fick alla endast en marginell ökningen av basanslagen. I praktiken riktades den övervägande majoriteten av de höjda basanslagen till små högskolor med begränsad forskningsverksamhet. Exempelvis höjdes basanslaget för och för . Denna uppenbara snedfördelning strider mot regeringens skrivningar kring att syftet med att höja basanslaget var att skapa förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. hade därför förväntat sig att regeringen i den aktuella budgetpropositionen /22 skulle ha vidtagit åtgärder för att säkerställa att resursfördelningsmodellen skulle ge samtliga lärosäten, över hela landet, ett ökat basanslag. Dessvärre valde regeringen istället att permanenta modellen. Det är anmärkningsvärt då den uteblivna resursökningen vid framför allt de äldre universiteten urholkar deras möjlighet att bedriva den världsledande forskning som är nödvändig för att lösa de stora samhällsutmaningar som finns men också att erbjuda sina forskare säkra anställningsförhållanden. vill betona att enskilda högskolor, högskolor och universitet kompletterar varandra och det är viktigt att ge de bästa förutsättningarna för att skapa starka miljöer för både utbildning och forskning av högsta kvalitet vid alla lärosäten. Det är därför angeläget att det omgående tas fram en ny resursfördelningsmodell för att basanslagen ska tillgodose behoven både vid högskolorna och forskningsuniversiteten. Regeringen föreslog i forskningspropositionen att den kvalitetsbaserade fördelningen ska göras genom att medel fördelas till s.k. profilområden . Dessa profilområden skulle vara strategiska forskningssatsningar av hög kvalitet som lärosätena själva definierar. Regeringen menade vidare att profilområdena skulle syfta till att stärka lärosätenas forskningsprofiler och bidra till ökad kvalitet i forskningen. I propositionen var det dock inte tydligt beskrivet vad som säkrar att dessa profilområden kommer att gagna vetenskaplig kvalitet. För är det en självklarhet att frågan om ett kvalitetsbaserat resursfördelningssystem måste utredas och konsekvensberedas noggrant för att fördelningsindikatorerna ska resultera i rättvis fördelning av basanslagen. Systemet måste också förankras hos lärosätena. Med tanke på det omfattande arbete som det innebär att ta fram ett nytt resursfördelningssystem baserat på det nya konceptet med profilområden ansåg redan när forskningspropositionen presenterades att den föreslagna tidsplanen med ett nytt resursfördelningssystem på plats inte var hållbar. föreslog därför att regeringen skulle återkomma med en mer realistisk tidsplan tillsammans med en tydligare beskrivning av uppdraget. Vi välkomnar därför att regeringen i den aktuella budgetpropositionen har uttalat att deras föreslagna tidsplan inte längre bedöms vara rimlig och att de avser att ge forskningsfinansiärerna i fortsatt uppdrag att i samråd med universitet och högskolor arbeta vidare med utvecklingen av modellen för att möjliggöra ett införande . kommer följa frågan noga. Avslutningsvis förespråkar att det införs en kravställning kring att en andel av basanslaget öronmärks för användning till att säkra tydliga, trygga och attraktiva anställningar och villkor för unga forskare. Detta eftersom det är centralt för svensk konkurrenskraft att unga forskare ges de nödvändiga förutsättningar och trygga anställningsformer som krävs för att utvecklas till framstående forskare. Stöd för att värna den fria forskningen värnar forskningens autonomi för att stimulera de bästa och mest innovativa forskningsidéerna. Lösningar på samhällsutmaningar växer i de flesta fall fram genom kreativitet och kunskap som har genererats genom långsiktig investering i den fria forskningen. För att nå målet om att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskapsnation krävs stöd till den fria forskningen där en tilldelning som styrs av vetenskaplig kvalitet ger förutsättningar för fler forskningsmiljöer av högsta kvalitet. I forskningspropositionen föreslogs att betydande summor tillförs både till lärosätena och forskningsråden. Totalt tillförs sektorn 3,1–3,2021–2024. Det är ett välkommet resurstillskott. Men oroas över att regeringen föreslår en alltför detaljstyrd forskningsfinansiering av de medel som fördelas av de statliga forskningsfinansiärerna i stället för att ge merparten av resurserna till den fria forskningen. Trots att regeringen i propositionen ger uttryck för många goda formuleringar om vikten av att värna och främja den fria forskningen så är merparten av den föreslagna resursökningen till forskningsfinansiärerna detaljinriktade satsningar inom de övergripande områdena klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt demokratiskt stärkt samhälle. Även om alla dessa övergripande områden är angelägna samhällsutmaningar riskerar detaljstyrningen att leda till att sökandet efter svaren på samhällsutmaningarna sker på fel ställe. I förlängningen kan det motverka etablering som ledande kunskapsnation. vidhåller därför att stöd för att värna den fria forskningen ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen. Näringslivets betydelse för samhällsutvecklingen bör tydligt lyftas fram. Det bör inte minst uppmärksammas att det ofta är små och medelstora företag som står för innovation och tillväxt. Med hänsyn till den mycket kostsamma produktutvecklingen och de små serier som blir aktuella när produkterna kommersialiseras finns stort behov av kapital. Det behövs en hållbar modell för samverkan mellan statligt investeringsstöd och privat finansiering inom detta område. En ständigt återkommande och stor utmaning kopplat till forskningsfinansiering är hur de s.k. indirekta kostnaderna, dvs. kostnader för stödverksamhet som exempelvis lokalhyra och administrativ ledning som är gemensam för flera forskargrupper eller institutioner, ska finansieras. Varje lärosäte, fakultet och institution (eller motsvarande) beräknar de indirekta kostnadernas storlek och omvandlar dem till en procentsats av institutionens omsättning. Systemet medför att den andel av forskningsbidraget som avgår till indirekta kostnader varierar stort mellan lärosäten, fakulteter och till och med mellan institutioner vid samma lärosäte. Alla finansiärer, både de statliga forskningsråden och privata externa finansiärer, förväntas bidra till de gemensamma kostnaderna så som de har beräknats. Med andra ord är tanken att varje externt forskningsanslag som beviljas till den enskilda forskaren ska belastas med avdrag för indirekta kostnader. har beskrivit problematiken. De privata externa finansiärerna bidrar av olika skäl inte i samma utsträckning till de indirekta kostnaderna. Flexibel användning av de statliga finansiärernas bidrag blir ofta en förutsättning för att kunna ta emot bidrag från andra externa finansiärer med konsekvensen att de statliga forskningsfinansiärerna bidrar till lärosätenas interna kostnader i större utsträckning än många andra externa finansiärer. Av stöd till forskning, exklusive till forskningsinfrastruktur, går till indirekta kostnader på lärosätena, vilket kan leda till att man i stället för att stödja excellent forskning stöder verksamhetens indirekta kostnader. instämmer i analysen att dagens system kring indirekta kostnader inte skapar incitament för effektivisering. Därtill är det värt att notera att den stora variationen mellan hur stor procentandel de indirekta kostnaderna utgör vid olika lärosäten och deras olika institutioner skapar en ojämlikhet mellan hur stor andel av en enskild forskares externt indragna finansieringsmedel som de facto kan användas till dennes direkta omkostnader för forskningen. Systemet med ersättning för indirekta kostnader bör utredas i syfte att ta fram en modell för finansiering av lärosätenas kostnader för förvaltning och gemensamma servicefunktioner, som är transparent och likvärdig samt i större utsträckning ger incitament för effektivisering. Som nämnt tidigare anser att det fria forskningsstödet ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen. ser likväl behov av att komplettera det fria forskningsstödet med ett antal strategiska forskningssatsningar inom ett antal områden som vi anser kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar om nationella forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa och geriatrisk forskning för att stärka de äldres hälsa samt resurser till forskning kring kärnkraften och dess bidrag för att säkra framtidens energiförsörjning.