mot · H9022382 · 2021-10-01 00:00:00 — anser att bör ge regeringen i uppdrag att dels utvärdera resultatet av den nuvarande koordineringsinsatsen samt utreda och ta fram förslag på en bredare koordineringsinsats än den nu genomförda. Förslaget ska vara närmare kopplat till individen och omfattar koordinering, samverkan och samordning med alla inblandade aktörer inom både , arbetsgivare, och hälso- och sjukvården. Denna koordineringsinsats ska också ha möjlighet att upprätta en rehabiliteringsplan utifrån individuella behov. har de som lämnat oriktiga uppgifter vid ansökan om bidrag vid någon av landets myndigheter ökat och antalet inkomna brottsmisstankar har ökat avsevärt. - 2018 har antalet inkomna brottsmisstankar ökat med , och då är mörkertalet stort. Det visar på att legitimiteten i välfärdssystemet är skadat och att systemet är synnerligen sårbart. Bidragsfusk och brottslighet samt oavsiktliga felaktiga utbetalningar kostar välfärden ca 18 miljarder . Även inom sjukförsäkringen finns det problem med felaktiga utbetalningar till personer som uppbär sjukpenning eller sjukersättning, men ändå arbetar mer än vad som är anmält till . En del av problematiken har kunnat lösas med närmare samverkan med , , , och Inspektionen för vård och omsorg. Mer behöver dock göras för att stoppa bidragsbrottslighet och felaktiga utbetalningar. Vi har samlat våra förslag på detta området i en särskild motion om att stoppa bidragsfusket. 2 En sjukpenning som bidrar till ekonomisk trygghet och rehabilitering 2.1 En rehabiliteringskedja istället för utförsäkringskedja Hela syftet med regelverket kring sjukpenningen borde vara att alla som råkar ut för en sjukdom ska kunna erhålla ekonomisk trygghet och stöd och hjälp till rehabilitering fram tills personen ifråga kan återgå i arbete till sin arbetsgivare eller kunnat genomgå en omställning till annat lämpligt yrke. Tanken bakom rehabiliteringskedjan med regelbundna avstämningar för att undvika att människor hamnar i långa sjukskrivningar utan åtgärder har tyvärr missbrukats till att bli en utförsäkringskedja för att spara in pengar på sjukförsäkringen och uppnå fina siffror i statistiken på att färre uppbär sjukpenning. Detta efter tydliga direktiv från regeringen att få ner antalet som uppbär sjukpenning. Efter stark kritik från bland annat och förslag i utskottet på att ta bort dessa direktiv på att få ner antalet med sjukpenning och istället fokusera på stöd och rehabilitering för återgång i arbete har regeringen äntligen uppdaterat direktiven i regleringsbrevet. Det återstår dockfortfarande stora brister och mycket arbete för att återupprätta en trygg sjukpenning. 2.2 En humanare bedömning vid dag 180 Efter dag 180 i dagens rehabiliteringskedja ska den försäkrade prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden om det inte bedöms att denne kan återgå till tidigare arbete , eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Vid dag 180 har det skett många utförsäkringar och enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) (Rapport 2017:9) håller inte bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalité. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. Mot bakgrund av detta ställer sig kritiska till dagens ordning där den som har sjukpenning förväntas helt byta yrke efter dag 180 och prövas mot normalt förekommande arbete. Detta har i praktiken inneburit att sjukskrivna prövas mot fiktiva fantasijobb som personen inte bedöms som anställningsbar hos Arbetsförmedlingen. beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillsättas för att se över regelverket kring sjukförsäkringen. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum har framlagt tre delbetänkanden: Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2019:2), En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6), samt En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26). Syftet var bland annat att utreda tolkningen av begreppet normalt förekommande arbete och nuvarande tidsgränser. Utredningen lyfter kritik mot restriktiva och snäva tolkningar. Det har också funnits en brist på förutsägbarhet i beslut då det har funnits för stort utrymme för egna tolkningar av lagtexten. Men det har också funnits regionala tillämpningar och lokala processer som har påverkat besluten. Detta har i slutändan drabbat den enskilde där många utförsäkrats som de inte kunnat anställas vilket för många har resulterat i ekonomiskt svåra situationer. För att komma ifrån en del av problematiken föreslår utredningen att bedömningen ska göras mot sådant angivet arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Istället för fiktiva fantasijobb skulle då den sjukskrivne föreslås prövas mot en lista på yrkestitlar och arbetsbeskrivningar enligt standard för svensk yrkesklassificering (SSYK). Detta förslag ligger nu på bord för behandling och är något vi står bakom. Det skulle inte lösa hela problematiken och det finns fortfarande andra brister som behöver åtgärdas. Däremot skulle det vara ett steg på vägen för att minska risken för felaktiga och inhumana utförsäkringar. anser dock att det fortfarande finns en stor risk till alltför snäva och teoretiska bedömningar som inte fungerar i verkligheten. Vi anser därför att regeringen ska titta på möjligheten att endast prövas mot yrken inom sitt eget kompetensområde och yrken man har tidigare erfarenhet vid dag 180 i rehabiliteringskedjan. Detta för att ha en chans att efter rehabilitering kunna återgå i det arbete som den sjukskrivne har utbildning och erfarenhet av i, och inte behöva skola om sig på grund av strikta gränser i rehabiliteringskedjan. I de fall en omställning till annat yrke är oundviklig bör det istället ges tillräckligt med stöd för att kunna ställa om. 2.3 Undantag vid dag 180 Efter dag 180 i dagens rehabiliteringskedja är utgångspunkten att den försäkrade ska prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden och inte längre endast mot sin arbetsgivare. Det har dock kunnat göras undantag från att prövas mot hela arbetsmarknaden om det bedömts att denne kan återgå till sitt tidigare arbete , eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Kriteriet för att få detta undantag har dock varit snävt och tidigare gällde begreppet att det skulle finnas hög sannolikhet för återgång i arbete hos arbetsgivaren före dag 366. Utrymmet att få undantag var dock mycket smalt så efter påtryckningar från bland annat har regeringen har genomfört en lagändring och ändrat begreppet så att det nu ska räcka med övervägande skäl för till återgång i arbete hos arbetsgivaren före dag 366 för att undantas prövning mot hela arbetsmarknaden . Flera remissinstanser har dock kritiserat att det krävs att man måste kunna återgå i samma nivå som tidigare för att slippa utförsäkras och hänvisas till hela arbetsmarknaden . vill därför uppdra till regeringen att återkomma med förslag som innebär att det ska räcka att övervägande skäl talar för att personen i fråga endast kan återgå till sin arbetsgivare på deltid och i lägre omfattning än tidigare före dag 366 för att undslippa att prövas mot hela arbetsmarknaden. 2.4 Undantag vid dag 365 Det finns dock fortfarande kvar en strikt gräns efter 365 dagars sjukskrivning. Utgångspunkten är här som vid dag 180 att en person som varit sjukskriven kan prövas mot sin arbetsgivare utan ska prövas mot hela arbetsmarknaden. Självklart ska målsättningen alltid vara att sjukrivna genomgår rehabilitering och återgår i arbete men ibland kan detta ta tid även om det finns goda utsikter att längre fram återgå till sitt ordinarie arbete. Mot bakgrund av problematiska utförsäkringar i sådana fall har det tidigare nämnda delbetänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) tagit fram förslag på hur regelverket kan förändras. Förslaget innebär att det även här ska kunna göras undantag från att prövas mot hela arbetsmarknaden och istället prövas mot sin arbetsgivare om hög grad av sannolikhet talar för återgång hos sin arbetsgivare senast vid dag 550. Om det finns en chans att kunna rehabiliteras och återgå till sin arbetsgivare anser vi det vara det mest humana för personen som drabbas av en sjukskrivning. Det är därför positivt att regeringen utlovat att införa lättnader i bedömningen i enlighet med delbetänkandet. vill dock uppdra till regeringen att även här utreda möjligheten att det inte ska vara ett krav att det ska vara på samma nivå som tidigare utan räcka att personen i fråga kan återgå i arbete på deltid och i lägre omfattning än tidigare senast dag 550. Självklart ska målsättningen alltid vara att sjukrivna genomgår rehabilitering och återgår i arbete men ibland kan detta ta tid även om det finns goda utsikter att återgå till sitt ordinarie arbete. Mot bakgrund av problematiska utförsäkringar i sådana fall har det nyssnämnda delbetänkandet behandlat olika frågeställningar. Den som har haft nedsatt arbetsförmåga ska kunna få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos arbetsgivaren om hög grad av sannolikhet talar för återgång i detta arbete senast vid dag 550. Om det finns en chans att kunna rehabiliteras och återgå till sin arbetsgivare anser vi det vara det mest humana för personen som drabbas av en sjukskrivning. Det är därför positivt att regeringen utlovat att införa lättnader i bedömningen i enlighet med vad Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum föreslagit. Vi vill dock uppdra till regeringen att även här utreda möjligheten att det inte ska vara ett krav att det ska vara på samma nivå som tidigare utan räcka att personen i fråga kan återgå i arbete på deltid senast dag 550. 2.5 Humanare bedömning personer som är Delbetänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) föreslår att en person som är och därmed inte har långt kvar till pensionen, inte ska behöva prövas mot hela arbetsmarknaden utan istället få sin arbetsförmåga i yttersta möjliga mån prövad mot sin nuvarande arbetsplats, i bedömningen gällande sjukpenning. Detta anser vi är ett rimligt och humant förslag som vi har drivit som regeringen nu har aviserat att genomföra i budget. Regeringen har föreslagit att åldersgränsen ska justeras i takt med att riktåldern för pensioner höjs. Vi anser dock att åldersgränsen vid ska ligga fast och inte höjas. I denna ålder ska det vara möjligt att vara sjukskriven en period för att sen om möjligt återgå till sin arbetsgivare utan att oroa sig för att helt behöva ställa om eller utförsäkras. Detta kommer vara extra viktigt när regeringen tillsammans med pensionsgruppen höjt pensionsåldern som får som konsekvens att fler kommer arbeta längre upp i åldrarna med risk för att bli utslitna och få hälsoproblem innan pensionen. 3 Reformerat stöd för förebyggande åtgärder och tidigare rehabilitering 3.1 En ny förmån preventionsersättning Utredningen och aktivitetsersättning samt förmåner vid rehabilitering föreslår i betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69) att en ny förmån, preventionsersättning införs. Denna preventionsersättningen ska bestå av preventionspenning och preventionsbidrag. Preventionspenning ska ge ersättning för den inkomstförlust den försäkrade gör genom att genomgå förebyggande åtgärder med syfte att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstid eller helt eller delvis förhindra nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. Rehabiliteringsåtgärden ska ha ett eller flera av dessa syften och vara nödvändig för att ett sådant syfte ska uppnås. Ersättningen ska kunna betalas ut som lägst för en hel timma och vara helt flexibel i att kunna ge ersättning timma för timma kopplad till den tidsåtgång som insatsen pågår och i den utsträckning den försäkrade därmed är förhindrad att skaffa inkomst genom arbete. Åtgärden ska beskrivas i en av upprättad preventionsplan. Preventionsbidrag ska ge ersättning för merkostnader som uppstår för den försäkrade i samband med sådan förebyggande behandling och rehabilitering för vilken preventionspenning kan beviljas. En avgörande förändring som förslaget medför är att åtgärdernas typ inte är avgörande för om ersättningen kan beviljas, utan sådan ska kunna beviljas för medicinsk behandling eller rehabilitering, förebyggande arbetslivsinriktade åtgärder eller en kombination av båda formerna. Preventionsersättningen ska också kunna betalas ut för studier som en förebyggande insats . har länge efterfrågat mer förebyggande åtgärder. Detta är i synnerhet viktigt för att förebygga psykisk ohälsa och utmattning. Vi vill därför uppdra till regeringen att skyndsamt återkomma med förslag till att införa preventionsersättning i enlighet med utredningens förslag. 3.2 Stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning Det finns flera byråkratiska hinder och för snäva lagtexter som leder till att människor hamnar i långa sjukskrivningar, alternativt utförsäkras efter dag 180 utan att ha fått möjlighet till en tydlig rehabiliteringsplan och rehabiliteringspenning. Detta på grund av att även rehabiliteringspenningen har varit knuten till rehabiliteringskedjan och inte beviljats om personen bedöms kunna ta ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden efter dag 181. Detta är helt ohållbart och behöver åtgärdas. Delbetänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering i (SOU 2020:6) framhåller vikten av att fler personer behöver ges möjlighet till en tydlig rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning och föreslår att dessa inte ska ta hänsyn till rehabiliteringskedjans tidsgränser. I utredningen och aktivitetsersättning samt förmåner vid rehabilitering (SOU 2021:69) har konkreta förslag tagits fram för hur regelverket kan förändras för att främja rehabilitering. Där föreslås en mer steglös ersättning anpassad efter individens förmåga att stegvis återgå i arbete istället för de fasta tidsgränserna på 25, 50, . Detta är i linje med vad vi vill förändra också inom sjukpenningen och något vi ställer oss bakom. Det förslås även att den som uppbär rehabiliteringsersättning under den tiden inte ska bedömas utifrån rehabiliteringskedjans tidsgränser samt att även studier ska kunna ingå som en del av rehabiliteringen. Det ställs också krav på att ska göra en bedömning av behov av rehabiliteringsinsatser för dag 60 i sjukperioden. vill uppdra till regeringen att skyndsamt återkomma till med förslag på förändrat regelverk kring rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsplan bättre anpassat efter individens behov och möjligheter i enlighet med förslagen i SOU 2021:69 samt SOU 2020:6. 3.3 Ökat stöd vid omställning I fall där en person inte kan återgå till sin arbetsgivare men ändå är arbetsför behöver personen ställa om för att stå till förfogande på arbetsmarknaden inom ett nytt yrke. Denna omställning kan vara en svår process efter en sjukskrivning. anser därför att regeringen måste utreda hur vi kan stärka deras möjligheter att få en upprättad rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning . Det kan exempelvis handla om rehabiliteringsåtgärder som är knutna till en ny arbetsplats, studier eller vårdinsatser med en omställningsmålsättning. Även regeringens delbetänkande ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” lyfter vikten av att regeringen tar fram förslag för att personer ska få ett ökat stöd under en omställning. Detta kan vara av särskild vikt vid utmattningssyndrom som är den vanligaste orsaken till sjukskrivning, där arbetsplatsen också kan vara en del av problematiken. Det är inte heller ett rimligt krav att en person förväntas en 100 procentig återgång i tjänst på en gång vid en omställning. vill därför uppdra åt regeringen att utreda möjligheten att beviljas utökat stöd under en omställning i form av en tydlig rehabiliteringsplan där återgång i arbete kan ske i små steg. Regeringen bör även utreda möjligheten att vid behov få stöd av en särskild koordinator eller ombud under en omställning. 3.4 Det ska löna sig att arbeta Det är positivt att det finns en möjlighet till viss arbetsträning med bibehållen ersättning, men för många som varit sjukskrivna länge kan återgång i deltidsarbete för lön som innebär neddragning av ersättning orsaka en ekonomisk förlust. Vi vill istället skapa positiva incitament för att långtidssjukskrivna ska kunna återgå i arbete. Detta genom att den sjukskrivne i arbete får behålla en extra del av sjukersättningen eller sjukpenningen även om personen uppbär lön. Vi menar att ska alla ges samma möjlighet att prova sin arbetsförmåga, oavsett aktivitetsersättning, sjukersättning eller sjukpenning. Vi vill utreda ett förslag som innebär att personer under en sex månaders period ges möjligheten att prova sin arbetsförmåga och lönearbeta , utan att ersättningen från påverkas. Vid lönearbete ska ersättningen gradvis minskas. Resultatet blir att den som vill ta steget ut i arbete får en extra morot den , även i de fall personen bara har möjlighet att arbeta på en begränsad nivå. 3.5 Större möjligheter att prova ett nytt yrke För många sjuka, särskilt de som lider av psykisk ohälsa, kan den tidigare arbetsplatsen utgöra en del av problematiken. bör uppdra åt regeringen att utreda hur dagens regelverk kring möjligheterna att under sjukskrivning prova ett nytt yrke kan göras mer flexibelt , så att fler sjukskrivna kan ta del av möjligheten. 4 En tryggare och humanare sjukersättning Antalet avslag på ansökningar om sjukersättning har ökat dramatiskt under den förra mandatperioden, och nivåerna har nått så högt att vi anser att systemet kan betraktas som ej fungerande. Den socialdemokratiska regeringens åtstramningar har lett till att så många som åtta av tio fått avslag på ansökan om sjukersättning, vilket vi menar är en oroande utveckling som vi ser kritiskt på. I 2018:9 ”Om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning” framkommer det att det råder en betydande diskrepans mellan de villkor som reglerar rätten till ersättning och människors faktiska möjligheter att arbeta. Även utredningen ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” lyfter behovet av en översyn av regelverket för sjukersättning. Risken är att regelverket är för snävt så personer som egentligen borde ha rätt till sjukersättning istället stannar i långa sjukskrivningar med sjukpenning. Mot bakgrund av det menar att lättnader i regelverket kan anses motiverade. Det är därför ett steg i rätt riktning att regeringen tillsatt en utredning för ett förändrat regelverk och anser att regeringen ska gå vidare med förslagen i utredningen 2021:69 gällande sjukersättning samt en rad andra förbättringar för att dels öka den ekonomiska tryggheten och dels ge människor med sjuk och aktivitetsersättningen en stärkt livskvalité. 4.1 Förändrad bedömning för rätten till sjukersättning för yngre görs en striktare bedömning för rätten till sjukersättning än vid rätten till sjukpenning. Att steget till sjukersättning inte ska göras lättvindigt är viktigt för att undvika att människor hamnar i långa sjukskrivningar utan åtgärder. har dock tröskeln blivit så hög att människor istället hamnar i ekonomisk kris och under kommunens ansvar med försörjningsstöd vilket vi inte anser vara en rimlig lösning för svårt sjuka personer. Utredningen (SOU 2021:69) gällande bland annat en förändrad sjukersättning föreslår att vid prövning av rätten till sjukersättning ska bedömningen av den försäkrades arbetsförmåga göras mot samma arbetsmarknadsbegrepp som används vid prövning av rätt till sjukpenning. Det innebär att prövning av arbetsförmågan ska ske i enlighet med samma regelverk som regeringen föreslår för sjukpenningen i prop. 2020/21:171 där prövning av arbetsförmåga föreslås göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller mot annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Utredningen föreslår även att begreppet ”överskådlig tid ersätter ett tidigare begrepp ”stadigvarande” som grund för hur varaktig arbetsförmågan måste bedömas vara. Syftet med detta är att det tydligare kommer framgå att betoningen ska ligga på överskådligheten i prognosen. Det ska vara fråga om en nedsättning av arbetsförmågan som kan förväntas bestå , och inte någon oöverskådlig tid. Överskådlig tid säger inget om nedsättningens längd , utan om vilken prognos som sjukvården, baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet, kan göra i det enskilda fallet. I och med detta framgår också med önskvärd tydlighet att det inte ställs upp något krav på att nedsättningen av arbetsförmågan måste vara permanent eller kvarstå fram till pension för att ersättning ska kunna beviljas. Utredningen förslår även lättnader kring vilka rehabiliteringsåtgärder som ska bedömas vara uttömda. vill därför uppdra till regeringen att förändra regelverket kring bedömning av sjukersättning för yngre under i enlighet med SOU 2021:69. 4.2 Förändrad bedömning för rätten till sjukersättning för äldre Regeringen har aviserat att i budgeten genomföra en reform för att äldre personer som har kvar till riktålder för pension endast ska bedömas mot arbeten som personen har tidigare erfarenhet av. har från början varit kritiska till höjning av pensionsåldern då alla befinner sig i olika lägen och vi ser att det fortsatt kan finnas ett problem med personer som vill gå i pension tidigare för att de är utslitna men kanske inte uppfyller kraven för sjukersättning. Med detta sagt stället vi oss ändå bakom denna viktiga reform för att äldre som slitit hela sitt liv inte ska hamna i kläm utan varken pension eller sjukersättning. Eftersom vi är kritiska till en höjning av pensionsåldern anser vi dock att gränsen för en mjukare bedömning för sjukersättning ska stanna och inte höjas i takt med att pensionsåldern höjs. Även om vi lever kommer det fortfarande finnas personer som är utslitna i påfrestande arbete som då med en höjning av pensionsålder och så även denna ”trygghetspension” som regeringen valt att kalla den som kommer hamna i kläm och inte ha rätt till varken vanlig pension eller sjukersättning (trygghetspension). Vi anser därför att regeringen ska justera förslaget gällande trygghetspensionen så åldersgränsen ligger fast tills vidare. 4.3 Höja taket för bostadstillägg för den med sjuk och aktivitetsersättning Avsikten med det behovsprövade bostadstillägget är att det ska vara ett stöd som når de allra mest ekonomiskt utsatta. vill stärka det för att färre som drabbats av långvarig sjukdom ska tvingas flytta. Regeringen stärkte bostadstillägget för pensionärer så det borde vara högst aktuellt för regeringen att även stärka bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning. 4.4 Återinför tillfällig sjukersättning som komplement Även om det skulle införas lättnader i regelverket för bedömningen till sjukersättning ser vi att det fortfarande finns en diskrepans mellan rätten till sjukpenning och rätten till sjukpenning. Vi menar att det finns fall med långvarig sjukdom där det behövs en möjlighet till en långsiktig plan och rehabilitering som det finns en möjlighet att återgå till arbete. Eftersom man förlorar rätten till aktivitetsersättning och tröskeln för sjukersättning är hög finns det personer som blir helt utan ersättning i den övergången. vill därför uppdra åt regeringen att utreda möjligheten till tillfällig sjukersättning för en tidsperiod om max där kontrollen av arbetsförmågan kan omprövas, och där möjligheterna att koppla denna typ av sjukersättning till insatser för vård och rehabilitering ses över. Regeringen bör även titta på möjligheten att denna tillfälliga sjukersättning har ett liknande upplägg och aktivitetsersättningen. Möjligheten till en icke tidsbegränsad sjukersättning för mer långsiktig sjukersättning anser vi fortfarande ska finns kvar. 4.6 Studier som rehabilitering