mot · H9023277 · 2021-10-04 00:00:00 — En statlig grön omställningsfond säkrar långsiktig finansiering för nya gröna jobb. Regeringen bör återkomma med förslag på utformning av en grön statlig omställningsfond. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3.4 Översyn av det finanspolitiska ramverket behöver inledas anser att behöver ett stort investeringsprogram för klimatomställning och sysselsättning. Vi har en stor finansiell nettoförmögenhet och stor marginal till EU:s gräns om en bruttoskuld på . För att pressa ned arbetslösheten och utsläppen är det viktigt att finanspolitiken förblir expansiv framåt. I den finanspolitiska överenskommelsen om det nya överskottsmålet ingår att nivån på överskottsmålet löpande ska ses över. Den första översynen är planerad till slutet av nästa mandatperiod. anser att denna översyn bör inledas . Även konstaterar i sin rapport att det är både fullt möjligt och angeläget för regeringen att på samma gång värna det finanspolitiska ramverket och öka de offentliga investeringarna i syfte att uppnå klimatmålen och utnyttja det momentum som den rådande pandemikrisen skapat. menar att det finanspolitiska ramverket behöver bygga på en riskanalys för hållbarhet i ett bredare och mer långsiktigt perspektiv än vad som är fallet . Ett alltför lågt skuldankare kan medföra att investerar otillräckligt för framtida generationer. delar rådets uppfattning om att denna risk, utifrån behovet av klimatomställning, kan visa sig vara minst lika stor eller större än risken för ett otillräckligt sparande. anser att det behövs en genomgång av huruvida det svenska ramverket är ändamålsenligt för att möta klimatomställningen och nå hållbarhet i de offentliga finanserna. En sådan genomgång skulle också ge regeringen ett bättre underlag för att leva upp till klimatlagens krav på att regeringens arbete ”ska bedrivas på ett sätt som ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra”. delar denna bedömning. Regeringen bör tidigarelägga översynen av det finanspolitiska ramverket och inkludera klimatperspektivet i riskanalysen av de offentliga finansernas hållbarhet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. nuvarande klimatmål hanterar endast territoriella utsläpp av växthusgaser. Vår konsumtion orsakar dock betydligt större utsläpp än de territoriella utsläppen genom vår import och internationella transporter. och har ett system för att beräkna konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. Utsläpp som produktion av importerade varor skapar i andra länder räknas in i siffrorna och utsläpp som sker i för det som exporteras räknas bort. Största delen av de utsläpp som orsakas av vår konsumtion sker i andra länder. För att ska leva upp till måste kraftigt minska de konsumtionsbaserade utsläppen per person och år. har föreslagit att ska införa ett kompletterande klimatmål för de konsumtionsbaserade utsläppen för att medvetet arbeta för att minska dessa till en hållbar nivå. Vi välkomnar att regeringen sent omsider har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå en samlad strategi för att uppnå en klimatmässigt hållbar konsumtion. Men vi anser inte att ytterligare år kan passera utan att har en tydlig målstyrning för att minska samtliga klimatutsläpp som vi som nation orsakar. Klimatet kan inte vänta. Det klimatpolitiska ramverket bör utökas med ett kompletterande klimatmål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.5.1 Ett fossilfritt transportsystem för jämlika och jämställda transporter Transporter och kommunikationer är ett grundläggande ansvar för staten. Behovet av samordning och utbyggnad av infrastrukturen är tydligt och det är också uppenbart att privata intressen inte är det effektivaste för att uppfylla det behovet, något som historien visat. Infrastruktur och kommunikationer måste vara en offentlig angelägenhet. Det är grundläggande i en stats uppgifter att ha det övergripande ansvaret för och kontrollen över infrastrukturen för att denna ska fungera likvärdigt för alla invånare i hela landet. I motionen Ett fossilfritt transportsystem för jämlika och jämställda transporter (2021/22:V442) föreslår en rad åtgärder för ett jämlikt, jämställt och fossilfritt transportsystem. 6.5.2 Stärkt järnväg för en fossilfri transportsektor För att möjliggöra en fossilfri transportsektor måste staten öka stöd och investeringar till järnväg. För att råda bot på de omfattande tågstörningar som drabbar resenärer och näringsliv måste decenniers eftersläpande underhåll på järnvägen åtgärdas. I motionen Stärkt järnväg för en fossilfri transportsektor (2021/22:V447) föreslår en rad åtgärder för att stärka järnvägens konkurrenskraft för ökad andel gods- och persontransporter i syfte att uppnå en fossilfri transportsektor. 6.5.3 Ökad och förbättrad kollektivtrafik För att nå våra klimatmål behöver vårt samhälle bli mer transporteffektivt och en ökad andel av persontransporterna behöver ske med gång, cykel och kollektivtrafik. Kollektivtrafiken har goda förutsättningar att skapa tillgänglighet för stora grupper i samhället – i synnerhet för dem med låga inkomster – för att ta sig till arbetsplatser, utbildning, fritidsaktiviteter och service. Kollektivtrafikens nytta för samhället beräknas uppgå till netto . Enligt Svensk Kollektivtrafik släpper en person som tar bilen till jobbet ut 45 000 gånger mer koldioxid än den som tar tunnelbana, spårvagn eller tåg (eldrivet). av bussresorna i kollektivtrafiken sker med förnybara drivmedel eller el. I motionen Ökad och förbättrad kollektivtrafik (2021/22:V443) finns 12 förslag på åtgärder för detta syfte från . Sjöfarten är ett energieffektivt transportslag. Att genomföra en konsekvent satsning på att öka andelen godstransporter med sjöfart och järnväg är en nödvändig åtgärd i omställningen till ett hållbart transportsystem. måste sjöfartens klimatomställning ta fart och miljöpåverkan minimeras. I motionen Hållbar sjöfart (2021/22:V448) föreslår åtgärder för att minska sjöfartens miljö- och klimatpåverkan samt stimulera en ökad andel godstransporter med sjöfart. 6.5.5 Transporteffektivt och hållbart samhälle Grunden i ett transporteffektivt samhälle är att vi uppnår våra klimat- och miljömål. Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser, och av dessa kommer från vägtrafiken. har som mål att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn med samt att ska vara klimatneutralt . Med undantag för visar uppföljningar att transportomställningen går alltför långsamt för att vi ska nå våra mål. Trafikprognoser pekar på fortsatt stora ökningar av gods- och persontransporter efter pandemin. För att utsläppen ska minska i nödvändig utsträckning för att vi ska nå 2030-målet krävs åtgärder inom de tre områdena energieffektiva och fossilfria fordon, förnybara drivmedel och transporteffektivt samhälle. Det räcker alltså inte att vi gör våra fordon energieffektivare och övergår till förnybara drivmedel och el. Det krävs även åtgärder som gör vårt samhälle transporteffektivt. Med begreppet menas ett samhälle där transporter med energiintensiva trafikslag som personbil, lastbil och flyg minskar. Trafiken behöver minska och fler behöver välja alternativ till bil- och flygresor samt lastbilstransporter. Detta kan ske genom överflyttning av transporter, effektiviserade eller kortade transporter eller att transporter ersätts helt. Det kan t.ex. vara åtgärder som ger högre beläggningsgrad i fordon, förtätad bebyggelse, säkra cykelbanor på landsbygden, hemarbete och resfria möten. För att uppnå detta krävs att man med samhällsplanering och med styrmedel påverkar efterfrågan på resor och transporter, vilka transportsätt som väljs och hur långa sträckor vi reser och transporterar gods. En stor del av utmaningen består i att utveckla våra städer, som tidigare planerats utifrån bilismen, till en modern bebyggelse med större möjligheter till transporter med låga utsläpp. I motionen Transporteffektivt och hållbart samhälle (2021/22:V441) finns 18 förslag på nya åtgärder från för att vi ska nå ett transporteffektivt samhälle i enlighet med våra klimatmål. 6.5.6 Minska flygets klimatpåverkan anser att alldeles för lite görs för att på allvar minska luftfartens miljö- och klimatpåverkan. Den svenska flygskatten är ett välkommet steg framåt, men långt ifrån tillräckligt. Obligatorisk biobränsleinblandning kommer endast att minska utsläppen i begränsad utsträckning och öppnar för nya miljöproblem om beroendet av biodrivmedel blir för stort. Elektrifiering och andra tekniska lösningar ligger långt . vill se flera ekonomiska styrmedel och andra åtgärder som tillsammans leder till minskade utsläpp från flygsektorn. Vi vill utveckla flygskatten så att den blir progressiv och de som flyger mycket får en högre skatt. subventionerar flyget med och den största delen handlar om att flyget inte betalar skatt på sitt bränsle. Skattebefrielsen på flygbränsle bör avskaffas. I motionen Minska flygets klimatpåverkan (2021/22:V440) presenteras våra förslag. 6.5.7 Inför ett kompletterande utsläppsmål för utrikes flyg och sjöfart De bunkerbränslen (olja och flygfotogen) som tankades till flyget och sjöfarten i orsakade utsläpp som uppgick till koldioxidekvivalenter. Dessa utsläpp ingår inte i de territoriella utsläppen som uppgick till . Dessa utsläpp är därmed en stor andel av vår totala klimatpåverkan men omfattas inte av våra klimatmål. Flyget ingår visserligen i EU:s utsläppshandelssystem och inom ramen för EU:s gröna giv pågår arbete för att skärpa åtgärder för att minska dessa sektorers utsläpp. Inget tyder dock på att dessa åtgärder kommer att vara tillräckligt effektiva för att ligga i linje med ambitioner. anser att dessa betydande utsläpp behöver tydlig nationell målstyrning för nödvändiga utsläppsminskningar även om har begränsningar i vilka former av styrmedel som kan utformas för detta ändamål. bör införa ett kompletterande utsläppsmål för utrikes flyg och sjöfart. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.6.1 Omställning till förnybar energi vill se en hållbar energiförsörjning som klarar att möta klimatutmaningen såväl som leveranssäkerheten. Med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering vill vi ställa om till en hållbar energiproduktion. vill ha en förnybar energiförsörjning till . Den omställning vill se innebär en mycket omfattande utbyggnad av förnybara energikällor, där sol- och vindkraft behöver byggas ut i en mycket högre takt jämfört med . Erfarenheter från andra länders utbyggnad av förnybart och de snabbt sjunkande produktionskostnaderna för framför allt solceller talar för att detta är fullt realistiskt. Energieffektivisering är en viktig komponent i en hållbar energiförsörjning. Investeringar i energieffektivisering har också visat sig vara en mycket lönsam affär. Trots det sker energieffektivisering sällan av sig självt. I motionen Omställning till förnybar energi 2020/21:388 presenteras förslag för ökad takt i omställningen. 6.6.2 Stärk produktion och distribution av förnybar vätgas Vårt samhälle står inför en gigantisk omställning när energisystemet ställs om till förnybar elproduktion. Elbehovet väntas öka kraftigt när olika samhällssektorer, t.ex. industrier och transporter, elektrifieras. Eftersom produktionen av förnybar energi är väderberoende kommer det att finnas stora behov av energilagring för att uppnå en bra effektbalans. Energilagring är fortfarande en utmaning, och där kommer vätgas att spela en viktig roll . Vätgas har en rad olika användningsområden. Den används storskaligt bland annat inom kemiindustrin. Den kan också användas t.ex. i tillverkning av fossilfria elektrobränslen och fossilfri mineralgödsel. Det mest omtalade användningsområdet är tillverkningen av fossilfritt stål som spås bli en viktig exportvara . Det är viktigt att komma ihåg att vätgas i sig inte är lika med förnybar energi. Vätgas kan framställas både med fossil och fossilfri energi, och är den globala vätgasproduktionen mest fossil. Den förnybara vätgasen kan framställas antingen från reformering av biomassa eller biogas eller genom elektrolys som separerar väte ur vatten med hjälp av förnybar el. Det är det senare som är det intressanta för ett förnybart energisystem. Förnybar el exempelvis från vindkraft kan lagras i vätgas och användas i bränsleceller som förvandlar den till el när elproduktionen är lägre än behovet. Bränsleceller kan t.ex. användas i elfordon i stället för batterier. Där är potentialen störst inom tunga transporter. Nackdelen med vätgasfordon är de stora energiförlusterna som omvandlingen av el till vätgas och tillbaka till el innebär. vill att utbyggnaden av vätgasproduktion sker på ett sätt som är bra för hela samhället och att det offentliga tar ansvar för systemperspektivet. Vätgasinvesteringarna bör stimuleras där de behövs mest och inte endast där marknaden ser största möjligheter för vinstmaximering. I vår motion Förnybar vätgas (2021/22:V451) finns våra förslag för att öka tillgången på vätgas i ett förnybart energisystem. Behovet av en hållbar industri måste tydliggöras. vill se kraftigt ökade investeringar i det som ställer om . Vi vill se en övergång till förnybar energiproduktion och smarta elnät, satsningar på järnvägar, elvägar, utbyggd cykel- och kollektivtrafik, energirenoveringar och nybyggnation av lokaler och klimatsmarta bostäder. Det är satsningar som i hög grad kommer att påverka industrin. Många företag inom svensk industri är avgörande för landet. Det kan tex handla om material som behövs för välfärden, byggande eller omställningen. Industrin står också för många arbetstillfällen och blir därför mycket viktig för orten där man verkar. Det behöver tas ett generellt ansvar för de samhällsavgörande industrierna och en längre plan måste upprättas. När Cementa på nekades tillstånd valde regeringen att hantera den akuta situationen med tillfälliga lösningar och det förekommer i skrivande stund t.o.m. diskussioner om förändringar i miljölagstiftningen, det är inte rimligt. Ett privat företag ska inte, oavsett dess storlek, kunna få undantag från lagstiftning. Det borde finnas en uttalad strategi för hur vi hanterar de industrier som är av stor vikt. Våra förslag för en hållbar industri finns i vår motion En aktiv industripolitik (2021/22:V320). välkomnar att regeringen har tillsatt en klimaträttsutredning som ska lämna sitt slutbetänkande . Utredningen lämnade sitt delbetänkande En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden (SOU 2021:21). Vi har tidigare lyft detta behov i och både och har i sina rapporter som föregått regeringens klimatpolitiska handlingsplan framfört att det är angeläget med en starkare klimatlagstiftning. Vi välkomnar att utredningen konstaterar att det är möjligt att ställa starka lagkrav på verksamheter trots att de omfattas av EU:s utsläppshandel. Utsläppsintensiv industri i slipper nationella klimatkrav. Det blev särskilt tydligt i samband med rättsprocessen om Preemraff. Vi anser även att det är av största vikt att förändringar i sker för att stärka vårt nationella verktyg för att nå klimatmålen samt att dessa inte får försvaga betydelse för att uppfylla våra övriga nationella miljömål. Enligt vår uppfattning står vi inför två dominerande utmaningar att lösa på miljöområdet: klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald med kollapsade ekosystem. Dessa globala utmaningar behöver med nödvändighet hanteras sammanhållande då de även är kopplade till varandra. Detta bör därmed även avspegla sig i ett genomförande av en anpassad miljöbalk. Regeringen bör återkomma med ändringar i i syfte att stärka som verktyg för att nå klimatmål och våra övriga nationella miljökvalitetsmål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Tyvärr föreslår inte klimaträttsutredningen i sitt delbetänkande att nya klimatkrav ska gälla befintliga verksamheter. Förslagen berör endast nya industrier. står dock befintliga industrier för ungefär en tredjedel av utsläpp av koldioxidekvivalenter. anser inte att det är rimligt att tillstånd i princip ges för evigt till verksamhetsutövare. kan de endast omprövas vid vissa angivna förutsättningar och på initiativ av miljömyndighet. har konstaterat att i propositionen till framfördes att tillstånd i ökad utsträckning ska kunna meddelas för begränsad tid, och att det framför allt ska gälla stora verksamheter som har en kraftig miljöpåverkan. Så är alltså inte situationen . I de fall verksamheter tidsbegränsas så rör det framför allt mindre omfattande verksamheter. föreslår i rapporten utvärdering av miljömålen 2019 att man bör se över och dess tillämpning så att tillstånd enligt densamma speglar både teknikutveckling och samhällets förändring. Myndighetens uppfattning är att huvudprincipen bör vara att tillstånd tidsbegränsas. Vår uppfattning är att detta är det rimliga förhållningssättet för en modern miljölagstiftning och i enlighet med de av antagna miljömålen. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att tillstånd enligt som huvudprincip tidsbegränsas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Existerande miljötillstånd till alla verksamheter som ger upphov till utsläpp av växthusgaser ska upphöra att gälla , och därefter omprövas och ges dispens om verksamheten tar klimatansvar. Från och med införandet av justeringen i ska all ny verksamhet prövas utifrån våra miljömål, inklusive klimatmålen. Vi kallar detta för en . Vad som ovan anförs om prövning av tillstånd enligt miljö- och klimatmål, s.k. , bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. behöver en ny bostadspolitik. En hållbar och långsiktig politik som kan möta de utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning. En bostadspolitik med betydligt högre ambitioner än . står bygg- och fastighetssektorn för av totala utsläpp av växthusgaser. Därutöver bidrar sektorn till stora utsläpp utomlands genom import av byggprodukter. Av de totala utsläppen från sektorn står byggverksamhet och uppvärmning för vardera. Om vi ska nå det klimatmål som slagit fast måste bygg- och fastighetssektorn minska sin klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. För det krävs ett mer hållbart byggande och en ökad energieffektivisering, vilket också förutsätter högre krav och statliga styrmedel. I motionen Bostadspolitik, planering och byggande(2021/22:V540) presenterar sina förslag för en hållbar bostadspolitik. 6.9.1 Stärk stöd för sysselsättning för de som drabbas negativt av klimatomställningen En massiv grön klimatomställning kommer att skapa åtskilliga nya arbetstillfällen. Men en strukturomvandling från fossilindustri och fossilberoende kommer även att innebära att arbetstillfällen försvinner. För den enskilde kan arbetslöshetsförsäkring, omställningsstöd och en aktiv arbetsmarknadspolitik underlätta övergången för den som drabbas av strukturomvandlingen. En mycket viktig uppgift för samhället är att se till att klimatomställningen och den omstrukturering av arbetsmarknad och ekonomi som den medför går så smidigt som möjligt genom en aktiv arbetsmarknadspolitik och trygghet i övergången för de enskilda. anser att staten bör se över hur stödet för de samhällen och individer som påverkas negativt av omställningen kan stärkas för att i stället bli en del av klimatlösningarna. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda utformning av ett extra stöd eller garanti för de arbetstagare som förlorar sysselsättning p.g.a. klimatomställningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.10 Åtgärder för ett hållbart jord- och skogsbruk Jordbruket svarar enligt för av totala växthusgasutsläpp. Utsläppskällorna är från djurens matsmältning, utsläpp från stallgödsel och från jordbruksmark. Redovisning av utsläpp från fossila bränslen som används inom jordbruket redovisas formellt under arbetsmaskiner i utsläppsstatistiken. Utöver de territoriella utsläppen tillkommer utsläpp från markanvändning som bokförs inom Land Use, Land-Use Change and Forestry (LULUCF) och som registrerar kolförrådsförändringar enligt Klimatkonventionen (UNFCCC). Åkermarken binder kol genom att ta kol från atmosfären och fungerar som kolsänka. Hur jordbruksmarken brukas har stor betydelse för kolinlagringen och den biologiska mångfalden. Den klimatpolitiska vägvalsutredningen konstaterar i betänkande 2020 att man genom vallodling, odling av fleråriga grödor som energigrödor, fång- och mellangrödor, kantzoner och plantering av träd och häckar kan öka kolinlagringen i jordbrukslandskapet med en miljon ton koldioxidekvivalenter . Jordbruk kan också spela en viktig roll när det gäller att producera biomassa som kan ersätta fossila produkter. utgångspunkter för jordbrukspolitiken är att ramen för åtgärder är stärkt ekologisk bärkraft i brukandet för att uppnå förbättrad kolinlagring och ökad klimatnytta. Skogen är livsmiljö för en mängd olika djur och växter och genererar en rad ekosystemtjänster utöver att lagra kol och producera råvaror. FN:s vetenskapliga forskarpaneler för både klimat och biologisk mångfald har varnat för att både klimat och biologisk mångfald är akut hotade i närtid, och att dessa hot hänger samman. I betonas vikten av att länderna skyddar och ökar kolförråd och kolsänkor. Av de kolförråd vi har i är det skogens och våtmarkernas kolförråd som har störst potential att öka inom den korta tidsperiod vi har för att hejda klimatkrisen. Enligt Inventory Report to UNFCCC är den totala tillväxten i skogen högre än vad som avverkas, vilket gör att skogen fungerar som kolsänka. Men avverkning påverkar kolsänkan och kolförrådet i skogen negativt. Den totala kolsänkans skulle kunna vara ännu större än med ett skogsbruk där träden får växa sig äldre eller genom skydd av mer skog. En betydande del av dagens kolsänka uppkommer på skogsmark som inte används för virkesproduktion, exempelvis formellt skyddade skogar. anser inte att det svenska skogsbruk i sin helhet är att betrakta som hållbart. Vår inställning är att produktionsmålen måste vara underställda miljöhänsynen. nås inte miljömålet Levande skogar. För att uppnå ett hållbart skogsbruk kan inte råvaruförsörjningen vara styrande för hur våra skogar brukas. Naturens gränser med bevarade ekosystem måste vara ramen för hur skogarna nyttjas. Att vi hållbart nyttjar vår skogsråvara är avgörande för att vi ska möta såväl klimatkrisen som utarmningen av den biologiska mångfalden. Nedan följer våra åtgärder för att minska utsläppen inom jord- och skogsbruket. I motionen Biologisk mångfald (2021/22:V581) redogör för ytterligare åtgärder för att stärka hållbarheten inom näringarna. 6.10.1 Öka produktionen av biogas och biokol vill stärka produktion av biogas för att minska behovet av fossila drivmedel. Ökad produktion av biogas kan också generera betydande mängder biokol. Biokol är träkol som framställs genom förbränning av biomassa med begränsad syretillförsel. När biokolet används i marken lagras kolet där . Enligt Klimatpolitiska vägvalsutredningen kan nyttjande av biokol på ge negativa utsläpp motsvarande en miljon ton koldioxidekvivalenter . Regeringen bör ges i uppdrag att tillse att en strategi tas fram för att främja ökad nationell produktion och användning av biogas och biokol. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.10.2 Inför skatt på konstgödsel Lustgas förstärker växthuseffekten. Inom jordbruket är användning av konstgödsel (gödsel framställt genom industriell process) en av de största orsakerna till dessa utsläpp. Konstgödsel påverkar även klimatet vid själva produktionen som är mycket energikrävande och oftast drivs med fossil energi. Störst klimatpåverkan har dock själva användningen av konstgödsel. Även användning av stallgödsel skapar utsläpp av lustgas. Genom att tillföra konstgödsel i jordbruket skapas även överskott av växtnäring. Framför allt är det kväve och fosfor som läcker ut och orsakar övergödning i vattendrag, sjöar och hav.