ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022714 · 2021-10-04 00:00:00 — Förtydliga kraven för byggbodar och moduler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppgift att skapa tydligare förutsättningar för användandet av byggbodar och tillfälliga moduler och tillkännager detta för regeringen. lider av bostadsbrist i nästan alla kommuner. All form av onödigt regelkrångel som kan försvåra tillväxten och bostadsbyggandet i landet bör bekämpas och förenklas. Verkligheten visar att det inte görs tillräckligt i denna fråga. Med nybyggande följer behov av en ökad förmåga att lösa akuta lokalproblem - för barnomsorgen, skola och vård, tillfälligt boende och andra lokaler. ska lösningarna vara hållbara, ekonomiskt och miljömässigt. Att vid varje tidsbegränsat lokalbehov kräva att uppdaterade byggregler ska tillämpas i detalj medför att alternativet flyttbara byggnader blir kostsamt och därmed orimligt i många situationer. I är byggregler, BBR, inte anpassade efter temporära byggnader och öppnar för tolkningar, som kan vara olika från kommun till kommun. Dessutom kan respektive kommun ovanpå dessa otydliga regler ställa kommunspecifika krav på utformningen av en temporär byggnad. har modell där det statliga regelverket ger branschen tydligare förutsättningar. ger den norska modellen kommunerna friheten att välja vilken kravnivå som ska ställas vid en upphandling. Men allt enligt förutbestämda och givna villkor. Det gör att det blir lättare för företagen att planera. Jämfört med så är nyttjandegraden på moduler högre i än i . Detta gör byggnader mer flexibla och kan snabbare anpassas efter uppkomna behov. I avstår aktörer emellanåt att delta i upphandlingar på grund av för stora osäkerhet och otydliga förutsättningar. Regelverket urholkar alltså konkurrensen. Det finns uppenbarligen mer effektiva sätt att reglera villkoren för temporära byggnader. Den norska modellen skulle kunna fungera som inspiration för oss i .
mot · H9022715 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att utreda och införa ett ackrediteringssystem för vattentorn och stora vattenreservoarer, där vattnet är dricksvatten, och tillkännager detta för regeringen. är ett land som av hävd och tradition haft bra och drickbart kranvatten, något vi dock behöver värna och vara rädda om. Många av våra vattentorn är gamla och materialet är ofta betong, vilket innebär att även om det åldras långsamt så åldras det och sprickor kan uppstå. Sprickor kan innebära att vattnet kontamineras och att människor ovetande dricker otjänligt vatten. För att konsumenterna ska få ett hälsosamt och gott dricksvatten är det därför nödvändigt att reservoarerna inspekteras regelbundet och rengörs vid behov. Dåligt skötta reservoarer är inte sällan en orsak till försämrad vattenkvalitet. Flera tragiska händelser har inträffat vad avser orent vatten. I dog två personer varav ett barn beroende på otjänligt vatten, något man var ovetande om innan förgiftningen inträffade. I fick hela det kommunala vattensystemet stängas av efter att en toalett läckt rakt in i vattenreservoaren beroende på sprickor som uppstått. Vidare är en säker vattenförsörjning en viktig del i vår civilberedskap. På samma sätt som elektricitet och mat är viktigt behöver vi tydligt värna vårt vatten. Därför bör man se över lagstiftning på området och införa ett ackrediteringssystem för vattentorn och större reservoarer på samma sätt som det finns för ex. hissar. Vattentornen behöver med jämna mellanrum inspekteras och vattnet ges godkännande som tjänligt vatten.
mot · H9022716 · 2021-10-04 00:00:00 — Vårdnaden om barn när en förälder mördat den andra föräldern ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en person som dömts för att ha mördat sitt eget barns förälder automatiskt ska förlora vårdnaden om sina barn och tillkännager detta för regeringen. kan en person som mördar sitt eget barns andra förälder, ändå tilldelas vårdnaden om sitt barn. har mer än 164 barn upplevt att pappa mördat mamma och dömts för detta brott. har vart tredje av dessa barn fått den morddömde som vårdnadshavare, i många fall mot sin egen vilja. Då detta inträffar kan den morddömde styra sitt barn från fängelset, vilket leder till många svårigheter. Om barnet ska få gå hos en psykolog, var barnet ska gå i skola och om barnet ska få spela fotboll är några av de beslut den morddömde då kan fatta. Vidare om barnet ska få ansöka om pass. Det finns till och med barn som tvingats sova över hos pappa som mördat mamma i fängelset. Barn ska inte behöva utsättas för detta. En person som mördat sitt eget barns förälder ska automatiskt förlora vårdnaden.
mot · H9022718 · 2021-10-04 00:00:00 — tidningsrum utan landets tidningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återigen bör prenumerera på dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa dagstidningar som tidigare i tidningsrum och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Det har varit en stor tillgång för såväl ledamöter som tjänstemän att kunna läsa landets olika tidningar i tidningsrum. Det har också underlättat att följa hur debatterna går mer lokalt runt om i vårt land. riksdag representeras av ledamöter från hela landet men finns bara Stockholmstidningar och några kvällstidningar kvar i tidningsrummet. Att ta bort landsbygden och landsbygdspressen från tidningsrum gör det svårare att följa vad som sker lokalt i vårt stora och avlånga land. är betydligt större än och då är det väl högst rimligt att tidningarna från hela landet verkligen också ska finns i tidningsrum. bör återigen börja prenumerera på dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa dagstidningar som tidigare i tidningsrum.
mot · H9022719 · 2021-10-04 00:00:00 — Minska antalet ledamöter i riksdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska antalet ledamöter i riksdag och tillkännager detta för regeringen. har 349 riksdagsledamöter och en stor övervikt av ledamöterna kommer från de stora städerna och de stora kommunerna i . I en internationell jämförelse har vi ett förhållandevis stort parlament, och många ledamöter är anonyma för väljarna vilket urholkar demokratin. Därför behöver man se över representationen så att varje län är representerat med någon form av lägsta nivå alternativt någon annan fördelningsnyckel. Det är också rimligt att se över om storstäderna ska ha en så kraftig representation i riksdag och hur man kan stärka landsbygden och övriga landets representation. Att minska antalet ledamöter skulle öka det politiska inflytandet hos varje enskild ledamot men också spara pengar för landet som helhet och stärka banden mellan väljare och valda politiker.
mot · H9022720 · 2021-10-04 00:00:00 — i blir ett nationellt museum ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa förutsättningar för i att bli ett nationellt skogsvetenskapligt centrum och tillkännager detta för regeringen. I grundades ett kulturhistoriskt museum med ansvar för skogs- och skogsbrukshistoria i . drivs det i bolagsform och ägs av kommun () och Region (). Museet arbetar med insamling, dokumentation, utställningsverksamhet och forskning på området skogsbruk och flottning. Vidare arbetar man med information och pedagogisk verksamhet med bland annat organiserade skolbesök. Ett särskilt fokus sätts på insatser för att kommunicera och marknadsföra skogens roll i framtidens genom museets ägardirektiv. i är öppet året runt, med specialutbildad personal, och huserar samlingar, arkiv och forskning inom skogsbrukshistoria. Till utställningen hör en av få stora, historiska skogsmaskinsamlingar, vars innersta kärna härstammar från SCA, liksom ett i museivärlden unikt dendrokronologiskt laboratorium med tillhörande forskning på internationell nivå. Museet fick ett tillskott 2006 av unika samiska samling som består av cirka 2 500 samiska föremål såsom bruksföremål, äldre samisk litteratur, konst och textilier. Dessutom återfinns unika skalbaggssamling på i . Samlingen innehåller ca 2 000 skalbaggar. har ett nära samarbete med kringliggande organisationer och institutioner såsom , diverse skogsbolag, Skogtekniska klustret, , och . För i allmänhet och i synnerhet har den fortsatta skogsnäringen spelat och kommer att spela en stor roll. i utgör en viktig brygga mellan vårt historiska arv och vår framtid inom just skogsnäringen. Förhoppningen är att museet utvecklas till ett nationellt skogsvetenskapligt centrum där nutid och framtid kan mötas.
mot · H9022721 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum och tillkännager detta för regeringen. i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . Av historiska skäl lyder museet under och och inte , vilket annars vore det mest lämpliga departementet. Ett enskilt universitet har alltså i praktiken ansvar för att via sin egen budget finansiera omhändertagande av fornfynd utan att få motsvarande extra resurser från staten. Utanför i ligger också det mycket stora och ännu relativt outforskade fyndområdet . Denna plats är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad. Med ökad mängd fynd från och från många andra historiska platser runt om i riskerar således att dräneras på medel – pengar som egentligen är avsatta för utbildning i enlighet med . Regeringen gav 2013 och i uppdrag att gemensamt utveckla och effektivisera hanteringen av fynd från arkeologiska undersökningar och ta fram förslag på hur hanteringen av arkeologiska fynd skulle kunna förbättras för att möjliggöra kvalitetssäkring av det uppdragsarkeologiska systemet. Uppdraget redovisades 2015 i rapporten och mer effektiv hantering av fynd från arkeologiska undersökningar. Någon genomlysning eller lösning på Lunds universitets historiska museums ansvar kunde dock inte utläsas. Fortsatt saknas långsiktiga lösningar på hur uppdelningen av finansieringen kan ske i syfte att säkerställa Lunds Historiska Museums fornfyndshantering. För att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete bör förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering ses över.
mot · H9022722 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vilka som har rätt att genomföra fartkontroller och kontroller av fordon på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. Lagöverträdelser vad gäller hastigheten på våra vägar är något som till stor del kontrolleras av övervakningskameror. Men polisen genomför också en mängd kontroller av hastigheterna på våra vägar, vilket tar stora resurser. Dessutom kunde hastighetskontrollerna som genomförs manuellt användas till att kontrollera fordonen och lasten i högre grad om tid och resurser fanns. Polisens arbete måste dock prioriteras för att räcka till för alla de uppgifter yrkeskåren är tillsatt att bevaka. Fartkontroller och kontroller av last och fordon skulle om tydlig avgränsning gjordes kanske kunna genomföras av annan personal än poliser. Hur en lastbil är lastad och att lasten är surrad på ett tillbörligt sätt är också kontroller som ofta måste prioriteras bort. Det är dock viktiga säkerhetsfrågor och lastförskjutning kan innebära stora risker på våra vägar.
mot · H9022723 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter och tjänstemän som gör utredningar, undersökningar eller andra aktiviteter måste informera markägaren före sina besök och tillkännager detta för regeringen. Vi har en allemansrätt i som innebär en stor frihet, men också ett stort ansvar för vår natur och gentemot markägare. Det är en stor tillgång och en unik möjlighet att vi som privatpersoner kan röra oss fritt i vårt lands vackra natur. Denna allemansrätt ska vi vårda under stort ansvar. Det har blivit allt vanligare att myndigheter, offentliga verksamheter, företag och föreningar m.m. har börjat använda allemansrätten som en möjlighet att göra undersökningar, utredningar och aktiviteter i naturen. De letar efter exempelvis fornlämningar, de tar jordartsprover, letar gamla träd, våtmarker, lövskogsinventeringar, har kurser och håller utbildningar i naturen. Det är bra att många vistas i naturen och har möjlighet till det, men det minsta man kan begära är ändå att de ska ha en skyldighet att anmäla detta till markägaren och fråga om lov eller åtminstone meddela vad de avser att göra på marken.
mot · H9022724 · 2021-10-04 00:00:00 — Strategi för ökad produktion och export av svensk mat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig strategi för ökad produktion av svensk mat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig strategi för ökad export av svensk mat och tillkännager detta för regeringen. har stora förutsättningar och möjligheter för att producera mycket mer mat och detta måste utnyttjas. Om vår matproduktion ökar ger det i sin tur fler arbetsplatser på landsbygden och i övriga landet. Många andra länder har kommit mycket längre i sitt arbete med att marknadsföra och sälja sina matprodukter runt om i världen. Till exempel våra europeiska grannländer och exporterar stora volymer av sin matproduktion och måste ta lärdom av hur de arbetar för att lyckas med export av egenproducerad mat. skulle med bättre förutsättningar för matproduktionen i och via marknadsföring kunna öka både produktionen och exporten och därmed skapa flera jobb i . Det är därför viktigt att tar fram en tydlig produktion strategi och marknadsföringsstrategi för att öka produktionen och exporten av svensk mat.
mot · H9022725 · 2021-10-04 00:00:00 — Behov av ökad skogsdikning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att underlätta för ökad dikning i skogen och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att vi kan öka skogsproduktionen i . En ökad tillväxt hjälper till att binda mer CO2 och gör att vi har mer trä till klimatsmart byggmaterial. En ökad skogsproduktion behövs också för att klara klimatomställningen och få fram mer biobränsle. Att lagar och regler i ska hindra skogsägare från att öka sin skogsproduktion genom att dika mer av sina marker är en kraftfull inskränkning i äganderätten. Dessutom är skogen ofta mer tålig mot stormar om markerna är mer väldikade. Därför behöver regeringen se över möjligheterna till en ökad dikning av landets skogar och därmed ge skogsägaren möjlighet till en ökad skogsproduktion vilket också är bra för klimatet.
mot · H9022726 · 2021-10-04 00:00:00 — Svensk lagstiftning vid offentlig upphandling av mat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på myndigheter och andra offentliga upphandlingar på att maten som upphandlas uppfyller svensk lagstiftning för matproduktion och tillkännager detta för regeringen. bönder lever under en hård lagstiftning som ofta medför fördyrande omkostnader. Det är då inte rimligt att myndigheter eller andra offentliga upphandlingar kan upphandla mat som hade varit straffbart för bönder att producera i . Därför är det fullt rimligt att alla offentliga upphandlingar av mat som våra myndigheter eller andra offentliga upphandlingar gör till våra skolor, äldreboenden, sjukhus m.m. verkligen ställer samma höga krav på maten och att kraven motsvarar och uppfyller svensk lagstiftning för matproduktion.
mot · H9022727 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka försäljningen av skogsmark från och tillkännager detta för regeringen. äger ca , eller , av landets skogsmark. Om hela landet ska leva så måste det finnas förutsättningar för att människor och företag på landsbygden kan bedriva företag och skapa jobb. Att äger av landets skogsmark och inte säljer av mark till grannfastigheter och skogsägare i området hämmar utvecklingen. Det gör att många skogsägare inte kan expandera vilket kan vara nödvändigt för att skapa rationella brukningsenheter och ett effektivt skogsbruk med tillräckligt stora skogar för att just kunna leva på skogen. Det hämmar utvecklingen och skapar inga mervärden för . Skogen skulle skötas minst lika bra i privatägo där lokala skogsägare kan utveckla sina skogar och skapa lönsamhet och tillväxt. Att ska äga marker som istället lokalbefolkningen kunde bruka och sköta hämmar utvecklingen på landsbygden. Därför behöver regeringen se över möjligheterna att öka försäljningen av skogsmark från .
mot · H9022728 · 2021-10-04 00:00:00 — Översyn av reglerna för äldre stenmurar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för äldre stenmurar och odlingsrösen i syfte att underlätta för lantbruket att bruka och sköta markerna så rationellt som möjligt och tillkännager detta för regeringen. Markägaren måste kunna använda sina marker, det måste gå att bruka jorden på ett rationellt sätt med moderna, större och effektivare maskiner. Samhället kan inte belasta markägaren med orimligt höga krav på skötsel och biotopskydd av stenmurar. behöver kunna producera mer mat, för det behövs det rationella brukningsmetoder och effektiva maskiner. har många stenmurar och odlingsrösen över hela landet och det är fullt rimligt att man måste kunna öppna upp större gap i stenmurarna så att det går att komma fram med dagens maskiner. Om samhället genom biotopskydd vill bevara vissa mer värdefulla biotoper måste samhället söka samförståndslösningar och dessutom ge högre ersättningar till markägaren för de inskränkningarna man gör i markägarens äganderätt.
mot · H9022729 · 2021-10-04 00:00:00 — Placering av den nya viltmyndigheten i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlägga den nya viltmyndigheten till och tillkännager detta för regeringen. har och 2016 beslutat att ge regeringen i uppdrag att bilda en ny . När man sen ska lokalisera den nya bör man överväga var den ska placeras så att den verkligen får en nystart med ny och kunnig personal, nya ögon och som tar sig an viltfrågorna på ett praktiskt och lokalnära sätt. Denna myndighet ska självklart inte ligga i någon av våra större städer i utan ska självklart ligga i en kommun på landsbygden. skulle med säkerhet kunna få en bra start i någon av kommunerna i då vi är nära naturen och att vi har en bred kompetens inom jakt och naturfrågor i hela . Jag föreslår därför att den nya viltmyndigheten placeras i .
mot · H9022730 · 2021-10-04 00:00:00 — Underlättade ansökningar om EU-stöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ansökningsprocessen och möjligheterna att förenkla ansökningshandlingarna för föreningar för att söka EU-stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förkorta handläggningstiderna för ansökningar om EU-stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillhandahålla råd och understöd vid ansökan om EU-stöd och tillkännager detta för regeringen. I landsbygdsprogrammet kan man söka flera olika projektstöd för insatser på landsbygden. Det handlar bl.a. om stöd till friidrotts- och idrottsanläggningar, kommersiell och offentlig service, småskalig infrastruktur, rekreation och turism. Problem uppstår dock i för stor utsträckning när dessa EU-stöd ska sökas. Ansökningshandlingarna är ofta komplicerade och kräver inte sällan extern hjälp, ofta till höga kostnader. En översyn av ansökningsprocessen för att söka dessa stöd bör därför övervägas i syfte att underlätta ansökningarna och främja sökandet av dessa projektstöd. En annan tydlig brist är när föreningarna frågar om olika saker i ansökningshandlingarna och då möts av att det svarar vi inte på eller vi kan inte hjälpa till. Handläggningstiderna är också ett problem. Därför bör möjliga åtgärder för att korta dessa ses över. Det är viktigt att stöd inom EU som föreningar ska kunna söka har enkla och tydliga ansökningsprocesser som föreningarna klarar av att göra själva utan dyra konsulträkningar. förlorar föreningar och landsbygden många goda idéer och utvecklingsmöjligheter på grund av att vi har en sådan byråkratisk och krånglig ansökningsprocess för EU-stöden.
mot · H9022731 · 2021-10-04 00:00:00 — Underlättad byggnation på landsbygden med andra krav och fler dispenser i fråga om avloppslösningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av hur stor den totala miljönyttan verkligen är av att installera nya enskilda avlopp i vissa områden på landsbygden och i ren glesbygd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommunerna ännu större möjligheter att ge fler dispenser för utbyggnad av enskilda avlopp på landsbygden och i glesbygden och tillkännager detta för regeringen. Många människor bor på landsbygden och i ren glesbygd. Det är områden där människor kan ha långt till och statlig service och med dåliga kommunikationer. På grund av detta är ofta huspriserna relativt låga och det kan vara svårt att kunna sälja sitt hus och därmed kan det vara svårt att få tillbaka de investeringar man gjort i huset och fastigheten. Det medför att varje investering fastighetsägaren måste göra måste noga övervägas med nyttan. Att bygga om enskilda avlopp av miljöskäl för att spara en mängd som motsvarar kanske en kaffekopp fosfor i utsläpp kan inte anses rimligt i vissa landsbygds- och glesbygdsområden. Därför är det viktigt att man väger in den totala miljönyttan eller totala miljöpåverkan med att bygga enskilda avlopp och göra en så stor investering. Ofta kan både transporter, tillverkning av avloppssystem och byggnationen m.m. påverka miljön mer än det man försöker spara i utsläpp från avloppet. Kommunerna bör även ges ännu större möjligheter att ge dispens för vissa fastigheter där man bedömer det som rimligt att miljönyttan inte väger upp den totala miljökostnaden och investeringen. För att människor ska kunna bo långt ut på landsbygden och i ren glesbygd måste samhället vara beredd på att se över sina regler så att man verkligen underlättar för dessa boenden.
mot · H9022732 · 2021-10-04 00:00:00 — Plan för viktiga livsmedelsanläggningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en plan för strategiska livsmedelsanläggningar behöver upprättas och tillkännager detta för regeringen. Under coronapandemin blev det tydligt hur sårbart är när man inte har några beredskapslager eller inte ens tillräckliga planer på hur vi ska klara en kris. Den här gången var krisen inom sjukvården. Nästa kris kan vara inom livsmedelsförsörjningen. behöver därför se över och ta fram en plan för vilka beredskapslager som bör finnas och också se över vilka strategiska och viktiga livsmedelsanläggningar som finns i landet och hur vi får dem att fungera även i kris och hur de blir logistiskt mer tillgängliga.
mot · H9022733 · 2021-10-04 00:00:00 — Redovisning av totalkostnaden för naturreservat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man innan man avsätter skog till reservat måste ta fram totalkostnaden där hela inköpsbeloppet och skötsel- och åtgärdsplanen finns med och totalkostnaden finns redovisad , och detta tillkännager för regeringen. Det finns över 50 naturreservat i och det kostar att sköta om dem och underhålla allt runt reservaten. Denna kostnad planerar man dåligt för vilket har gjort att många reservat inte sköts enligt vad som var meningen och planerat. Om samhället ska ha reservat så måste de skötas inte minst för att de inte ska bli förstörda eller bli yngelrum för granbarkborrar som sedan sprids till grannfastigheter. Det är viktigt att innan man inrättar nya reservat verkligen tar fram både skötsel-och åtgärdsplaner för reservatet och att man där också redogör tydligt för vad reservatet totalt kommer att kosta samhället . Både själva inköpskostnaden för reservatet och vad skötseln och underhåll kommer att kosta måste redovisas. Detta för att förtydliga för beslutsfattare vad den verkliga kostnaden kommer att bli för reservatet så att den kostnaden kan finnas med vid bedömningen om samhället verkligen har råd att köpa och sköta reservatet.