mot · H9023682 · 2021-10-05 00:00:00 — Granbarkborren har orsakat skador för flera miljarder för svensk skogsnäring och skadorna riskerar att förvärras om inte nödvändiga insatser vidtas. Tack vare och januariavtalet har det i budgeten skjutits till extra medel för att bekämpa granbarkborren och flera myndigheter har haft i uppdrag att bekämpa skadorna. Den typen av kortsiktiga insatser behöver på kompletteras av en mer generell kapacitetsuppbyggnaden inom olika typer av skogsskador. befinner vi oss i en situation där vi tvingas konstatera att vår kunskap om skogsskador inte är uppdaterad och att nästan inget utvecklingsarbete rörande skogsskydd har bedrivits . Flera andra skogländer i har drabbats av både skadedjursangrepp, torka och stormar, vilket medfört att länderna har tvingats anpassa sig till de nya förutsättningarna. Även behöver arbeta förebyggande med skogsskador för att utveckla kunskap och rutiner för angrepp och skador i skogen. Arbetet behöver göras tillsammans med representation från såväl skogsägarna, akademin och myndigheterna. Ett ansvar som särskilt vilar på staten när det kommer till bekämpning av granbarkborre är att ansvara för åtgärder för att hantera och minska spridning av granbarkborrar i skyddade områden. vill att det ska ses över om och hur enskilda skogsägare som drabbats av granbarkborreangrepp p.g.a. av bristande skadedjursbekämpning i angränsande skyddade naturområden ska kunna kompenseras för det. vill utveckla svensk klövviltsförvaltning så att mängden skogsskador minskar. De höga klövviltspopulationerna skapar betydande och omfattande problem av olika slag för svenskt skogsbruk. I södra delarna av kan dovhjort, kronhjort, rådjur och vildsvin vara en källa till problem, men generellt är det den stora älgstammen som har störst negativ påverkan. Efter har det skett en stadig ökning av älgstammen och enligt Skogsforsks beräkningar (2019) har världens tätaste älgstam. finns ca 350 000 älgar i varav ca 85 000 skjuts varje höst av aktiva fritidsjägare. Enligt Älgbetesinventeringen har hela landet, med några undantag allvarliga eller svåra viltskador och i genomsnitt har varannan svensk ung tall skadats genom bete. I delar av landet kan siffran uppgå till . Det här leder inte bara till att stora ekonomiska värden går förlorade utan det är även negativt för miljön eftersom det finns risk för ekologiska konsekvenser när marker ämnade för tallplantor byts ut mot granplantor. Dessutom hämmas en ökad trädslagsvariation och den biologiska mångfalden när rönn, asp, sälg och ek inte klarar betestrycket. För att inte inskränka äganderätten när det gäller skogsbruk vill att i EU ska värna om den svenska modellen för skogsbruk. Detta blir extra viktigt i och med den nya tillväxtstrategin som presenterat, en europeisk grön giv. I strategin benämns skogen ofta i samband med biologisk mångfald, skydd och återbeskogning. ser det som en självklarhet att brukande av skogen är en av nycklarna till att nå ett hållbart och klimatsmart samhälle. Dels genom att den växande skogen som binder koldioxid, men även de klimatsmarta produkter som kan produceras från träråvaran och ersätta fossilbaserade produkter. har en fungerande och ansvarfull modell som bygger på att vi tar hänsyn till både miljö och produktion. tycker därför inte att EU på detaljnivå ska bestämma hur ska bedriva sitt skogsbruk men att regeringen i EU ska värna om den svenska modellen för skogsbruk. I arbetet med anser att det är viktigt att EU respekterar att skogsbruket ska ses som en nationell kompetens, där skogsägaren har kunskapen att ta hand om och bruka skogen på ett hållbart sätt. Skogsbruket ser så väldigt olika ut inom unionen och det behöver respekteras. Några av punkterna i skogsstrategin innebär att kalhyggen ska undvikas, tunga maskiner i skogsbruket ska undvikas samt att intensiv avverkning under fåglars häckningsperiod ska undvikas. Detta är exempel på punkter som kan få stora konsekvenser för svenskt skogsbruk om de skulle börja tillämpas fullt ut. Den svenska inriktningen i framtida lagstiftningsarbete bör därför vara att fortsatt främja ett aktivt hållbart skogsbruk och en stark bioekonomi samt betona den egna skogsägaren roll, som ofta har en lång tradition och kunskap om hur skogen bäst tas om hand. Skogen har också stor betydelse för miljön och klimatet. Därför bör EU fortsatt fokusera på att lyfta fram cirkularitet och bioekonomi för att vi ska kunna uppnå målet om minskade koldioxidutsläpp; fånga upp synergieffekterna som finns mellan skog och klimat; samt adressera behovet av mer forskning och innovation på bränsleområdet för att se hur vi bättre kan ersätta de fossila bränslena. av privata skogsägare är kvinnor. De utgör tillsammans den enskilt största företagargruppen bland kvinnor i . Trots det skiljer sig förutsättningarna för män och kvinnor fortfarande åt, vilket inte minst visade sig av erfarenheter från #metoo-uppropet ”Slutavverkat”, samt det öppna brevet ”Från hashtag till handling”. arbetar för att kvinnor och män ska ha lika förutsättningar, rättigheter och möjligheter att arbeta inom skogsbrukssektorn samt vara aktiva skogsägare. I Alliansregeringen drev dessa frågor aktivt och bl.a. togs det fram en nationell jämställdhetsstrategi för skogsbrukssektor, med målbilder för tre fokusområden: arbetsliv, utbildning och enskilt skogsägande. 2019 gjorde en uppföljning av strategins resultat och glädjande nog förefaller det som att samtliga fokusområden går mot en minskad könssegregering. Trots det återstår mycket arbete med att förverkliga strategins målsättningar och det är viktigt att regeringen fortsätter verka för en ökad jämställdhet inom skogsbrukssektorn. Kvinnors makt och inflytande i ägandet och brukandet motsvarar enligt fortfarande på intet sätt det faktum att fyra av tio av privata skogsägare är kvinnor.