ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902814 · 2021-09-28 00:00:00 — Förbud mot religiösa friskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda religiösa friskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att främja nationella minoriteters rättigheter i skolan att med respekt för alla människors lika värde, individens frihet och okränkbarhet samt jämställdhet mellan kvinnor och män som grundval och utgångspunkt behålla och utveckla sin kultur inom det svenska skolväsendet, och detta tillkännager för regeringen. Svensk skola står på demokratisk grund och utbildningen i skolväsendet ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna. Alla människors lika värde, individens frihet och okränkbarhet samt jämställdheten mellan kvinnor och män är exempel på värden som alla skolor ska gestalta och förmedla. Trots detta har vi sett exempel på hur skolor, utifrån religiösa förtecken, separerat flickor och pojkar i undervisningen, brustit i undervisningen i sex- och samlevnad och jämställt skapelsemyter med evolutionen. Religionsfriheten är en grundläggande rättighet som både handlar om att medborgare har rätt att bestämma över sina övertygelser och att man även har friheten att inte tro. När det gäller religiösa friskolor så framhävs det ofta att föräldrarnas rätt att utöva sin religion och fostra sina barn står över barnens frihet. Ofta glöms det dock bort att barn har en självständig religionsfrihet som medför en långtgående rätt till befrielse från att delta i religiösa inslag i skolan. Svensk skola har därför ingen förpliktelse att finansiera och tillåta religiösa inslag inom sitt väsende. Skolan ska handla om kunskap och bildning, inte religiös påverkan. Alla barn i , oavsett bakgrund, kön eller religion, har rätt till en bra utbildning som genomsyras av demokratiska värden. Detta innebär inte, som ibland anförs, att nationella minoriteters rättigheter skulle hotas. Istället är det fortsatt viktigt att det allmänna främjar de nationella minoriteternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur i genom skolan. Svensk skola ska värna varje barns fri- och rättigheter och därför bör skolan vara fri från religiös påverkan. Därför bör religiösa friskolor förbjudas i . Amineh Kakabaveh (-)
mot · H902815 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetspolitisk handlingsfrihet och ett eventuellt medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Den rödgröna regeringen deklarerade tydligt under föregående mandatperiod att ett svenskt medlemskap i inte är aktuellt. Likt är vårt grannland också militärt alliansfritt. Den finska regeringen har dock valt att hålla dörren till ett medlemskap i öppen. huvudsakliga anledning till detta är att den allt aggressivare ryska regimen ska ha någonting att förlora på att provocera och testa den finländska försvarsförmågan. Regeringen i har insett att Putins regim är beredd att rita om karta med våld och därför får inga optioner som stärker den egna försvarsförmågan avfärdas. Hälften av partierna i riksdag är positivt inställda till ett svenskt medlemskap i . Regeringen har dock motsatt sig detta. befinner sig i ett mycket allvarligt läge då har stärkt sin militära förmåga och inte tvekar att använda den. I en sådan situation bör ett mått av handlingsfrihet finnas i utformandet av den svenska säkerhetspolitiken och säkerhetspolitiska samarbeten. Denna handlingsfrihet bör inkludera ett eventuellt medlemskap i .
mot · H902816 · 2021-09-28 00:00:00 — Motion till 2021/22:816
mot · H902817 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett digitalt valdeltagande kan genomföras med bank-id och tillkännager detta för regeringen. Vi ser hur pandemin har satt extra skjuts på hur vi använder digitala plattformar till allt mer jobb. Tiden har gett att fler och fler bankkontor lägger ner på mindre orter, vilket gör att medborgarna i större utsträckning sköter alla sina kontakter med banken och sina tillgångar med hjälp av bank-id. , Arbetsförmedlingen, bygglovshandläggning – ja det mesta går över till att hanteras helt digitalt där varje medborgare undertecknar med sitt bank-id för att legitimera sig. Hanteringen har gjort det smidigt och kraftigt minskat avståndet till att kunna utföra tjänster. Det är nu hög tid att vi utreder förutsättningarna för att även övergå till möjligheten att genomföra ett val med hjälp av identifiering via bank-id som komplement till att gå och rösta i en vallokal. Valdeltagandet kan på så vis göras ännu lättare och förhoppningsvis ökar valdeltagandet när du inte aktivt måste ta dig till en för val utsedd lokal. Kan man få skriva under sin deklaration med signering av bank-id bör jag även få säga min mening i ett allmänt val med samma metod. Det skulle även underlätta för äldre människor som antingen inte kommer till vallokalen alls från sitt särskilda boende eller som skulle slippa åtgärderna med att skaffa ett ombud för att få delta. Den här gruppen människor missar vi , vilket är oerhört olyckligt ur ett demokratiperspektiv.
mot · H902818 · 2021-09-28 00:00:00 — Tydlig gränsdragning för skattefinansierad tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en tydlig bortre gräns för skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. Efter flyktingvågen 2015 ser vi en drastisk ökning av antalet timmar använd tolk runt om i landet. Det kan vara allt från kontakten med myndigheter till deltagande i barnens skolundervisning. För att bli en del av det svenska samhället så snabbt som möjligt och för att komma ut på arbetsmarknaden är språket A och O. Utan att själv äga sin kommunikation med andra människor försvinner möjligheten att även vara en del av det samhälle vi tillsammans lever i. Det är här av allra största vikt att var och en tar ansvar för att delta i studier och försäkra sig om att klara av de språkkrav som ställs. Att erbjuda obegränsat antal timmar tolk motarbetar målet att klara sig på egen hand med egna språkkunskaper. För att tydliggöra det egna ansvaret för att nå språkkravet samt för att förhindra ett gränslöst användande av skattepengar bör en övre gräns för möjligheten till skattefinansierad tolk införas. En gränsdragning som bland annat bör ta hänsyn till längden man befunnit sig i landet och insatserna i form av utbildning som givits. I har gränsen sats för skattefinansierad tolk. Efter den gränsen står det fritt att använda tolk och stå för kostnaden själv. För att tydligt sätta förväntade mål för inhämtade kunskaper samt att använda de gemensamma skattemedlen så effektivt som möjligt är det rimligt med en bortre gräns som såväl gynnar individens möjlighet till aktivt deltagande i det svenska samhället som det är försvarbart ekonomiskt.
mot · H902819 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra elförsörjningen till och tillkännager detta för regeringen. Elavbrotten fortsätter att drabba och problemen som skakar om såväl näringsliv som boende har varit återkommande . För tung industri är bristen på robusthet oroväckande och avbrott riskerar kostnader i miljonklassen. Att inte våga lita på Svenska kraftnäts förmåga att skapa förutsättningar för en hållbar elförsörjning hotar öns attraktivitet för såväl boende som företag. Risken att etableringar och utveckling av befintlig verksamhet som skapar jobb inte blir av är överhängande. Statligt ägda har utrett frågan om en extra ledning till för att säkra elförsörjningen och göra ön mindre sårbar. tvingas elnätsföretag betala kraftfulla böter och ersättningar vid avbrott, pengar som istället borde användas för att säkra försörjningen istället för att betala böter när densamma inte fungerat. Elnätet delas in i tre olika delar, stamnät, regionnät och lokalnät. Lagstiftningen anger inte med vilken teknik elnätet ska byggas. Efter stormen , som gjorde 415 000 hushåll strömlösa och 100 000 hushåll strömlösa , antogs ett lagpaket som reglerade funktionskraven. Med flera elledningar som matar samhällen med industrier blir det mindre sårbart och därmed säkrare för såväl boende som företag, vilka i större utsträckning vågar fortsätta investera och bygga starkt.
mot · H902820 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om avdragsrätt för fackföreningsavgiften och tillkännager detta för regeringen. I den budget som regeringen lagt fram kommer avdragsrätten för a-kassan att återinföras. Det är ett bra steg, men det är bara ett litet steg för att jämna ut orättvisan mellan arbetsmarknadens parter. Företag, alltså arbetsgivare och motparten till fackföreningarna på arbetsmarknaden, får dra av sina serviceavgifter för deltagande i arbetsgivarorganisationer och för konfliktfonder som de bygger upp. Det innebär naturligtvis att staten ger stöd till arbetsgivarsidan att bygga sin organisation och sin styrka, medans fackföreningarna inte får samma hjälp. Det här är en grov orättvisa, och något som den svenska högern inte alls skäms över. Gång på gång har de begränsat och gjort det dyrare för arbetare i att organisera sig som de säger sig värna den svenska modellen med stabila parter och partsöverenskommelser. För och alla arbetares bästa bör naturligtvis neutralitet råda och båda parter få samma stöd från staten. Vi vet så klart alla att en svagare fackförening betyder att kapitalägarna kan flytta fram positionerna, pressa ner löner och villkor och på så vis tjäna lite mer, på bekostnad av de anställda. Det måste upphöra, och balansen på arbetsmarknaden återställas så att frukterna av arbetet som utförs fördelas mera rättvist och framsteg kommer alla till del. För det är avdragsrätt för fackföreningsavgiften kanske ett litet steg, men det är också ett enkelt och rätt självklart steg.
mot · H902821 · 2021-09-28 00:00:00 — Stöd till barn som växer upp i hem där problematiskt drickande av alkohol förekommer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra det obligatoriskt för kommuner att ha metoder för att identifiera och ge stöd till barn och unga som lever i familjer med missbruksproblematik, och detta tillkännager för regeringen. I lever många barn och unga tillsammans med en eller flera vuxna som har ett risk- eller missbruk av alkohol eller andra droger. Hur många är svårt att veta. Antalet kan vara någonstans mellan 100 000 och 400 000 stycken. När det gäller hur många barn som är drabbade är det svårt att veta. I en undersökning som CAN gjorde på uppdrag av initiativet Barndom utan baksmälla, nämner man tre olika nivåer:  av alla barn i , upp till 430 000 barn, har under uppväxten haft minst en förälder med alkoholproblem. Det är vart femte barn.  av alla barn i , alltså 320 000, har påverkats negativt i någon utsträckning av att ha vuxit upp med minst en förälder med alkoholproblem.  , 215 000, av alla barn i uppger att de har påverkats mycket negativt av att växa upp i en familj där en förälder har alkoholproblem. Detta påverkar barnen på olika sätt beroende på graden av problem. Några vill inte ta hem kompisar efter skolan av rädsla för att mamma eller pappa ska vara arg och lynnig. Andra får ta hela ansvaret för hem och småsyskon eftersom föräldrarna är oförmögna att göra detta. En positiv utveckling har skett så till vida att problemen är uppmärksammade och erkända, kanske för att vi förstår att missbruksproblem är en sjukdom. Lite av det tabu som har funnits i fråga om att tala om problemen är på väg bort även om det är en bit kvar. Det krävs många åtgärder för att färre barn ska behöva växa upp med föräldrar som till exempel har en riskfylld alkoholkonsumtion. En restriktiv alkoholpolitik är självklart grunden för att förhindra att problem uppstår. Snabb och bra behandling för att de vuxna som har problem ska kunna bli friska igen är en annan. För de barn och unga där problemet är ett faktum kan samtalsgrupper eller andra metoder vara ett sätt att få stöd. gör en årlig kartläggning av hur kommunerna arbetar med stöd till barn som växer upp under de här förhållandena. Den senaste undersökningen visade att knappt 3 500 barn i fått stöd. Stödet kan ha bestått i att man har fått stödsamtal, en stödgrupp, en kontaktperson/kontaktfamilj, en familjegrupp, stöd inom elevhälsan eller något annat. Utifrån den siffran är det tydligt att det finns mycket kvar att göra. Att synliggöra barnen och den problematik som deras föräldrars missbruk skapar är viktigt. Att alla kommuner i hela kan erbjuda stödsamtal eller på annat lämpligt sätt möta de utsatta barnen bör vara en självklarhet.
mot · H902822 · 2021-09-28 00:00:00 — Rätt till plats vid vård- och omsorgsboende och hemtjänst för äldre vid viss ålder ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till plats på vård- och omsorgsboende och hemtjänst för äldre vid viss ålder och tillkännager detta för regeringen. Äldre människor möter vid sina senare år många utmaningar. En av de större är att vid bristande förmågor behöva alltmer stöd av det allmänna för att klara sin dagliga livsföring. Det kan handla om allt ifrån insatser av hemtjänst och hemsjukvård till att behöva få en plats på ett vård- och omsorgsboende. Dessa insatser beslutas via kommunernas biståndsbedömning. För att minimera insatserna vid biståndsbedömning bör man överväga att införa en garanti kopplad till en viss ålder. Det kan vara en nivå för rätt till hemtjänst utan biståndsbedömning och en annan för en garanterad rätt till en plats på ett vård- och omsorgsboende. Vilken ålder som skall ge den garanterade rätten behöver självklart utredas. En sådan utredning bör också se över om detta kommer att bli kostnadsdrivande, något som inte är säkert då de flesta säkert vill bo i eget boende så länge det går. Däremot skulle det kunna underlätta för både kommunerna och våra äldre om en garanti om hjälp, stöd och boendeplatser vid en viss ålder införs.
mot · H902823 · 2021-09-28 00:00:00 — Skarvens utbredning och påverkan i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda skarvens utbredning och påverkan för att hitta långsiktiga och verkningsfulla åtgärder för att förbättra situationen för fisket och tillkännager detta för regeringen. I finns starka traditioner av både yrkesfiske och sportfiske. är en viktig fiskedestination och hem för flera yrkesfiskare som ska försörja sig som fiskare. Det görs omfattande regleringar, restriktioner och fiskevård för att förbättra situationen. Men en som inte bryr sig om detta är skarven. Den fiskar ohämmat och gör flera av insatserna nästan meningslösa. Forskare både på SLU () och vid har gjort beräkningar på att skarvarna i den svenska delen av äter fisk . I ett projekt gjordes en jämförelse mellan den totala konsumtionen av skarv på kommersiella fiskarter och uttaget av yrkesfisket, fritidsfisket och sälens predation i . Skarvarnas föda skiljde sig mellan två undersökningsområden. I den östra delen av bestod av födan (i vikt) av svartmunnad smörbult, vilken är en invasiv art. Den fångades också i ryssjefisket. Däremot hittades inga svartmunnade smörbultar i det västra området, varken i skarvmagar eller i nätprovfisket. I det västra området var torsk en viktig art i skarvfödan () och till viss del även gädda (), medan svartmunnad smörbult och abborre () var de viktigaste arterna i det östra området. Slutsatserna är att människan landar mer fisk i ton än vad skarvarna äter i , men skarvarna äter totalt mer än hälften () av den mängd som fisket landar (). Tar man inte hänsyn till sill som domineras av snörpvadsfiske, vilket sker på leksillen som kommer in i området , så konsumerar skarven mer av de kommersiella fiskarterna än människan (respektive ). I kan skarvarna möjligen agera som reglerande faktor på den växande populationen av svartmunnad smörbult. Det finns också en möjlighet att skarvarna kan ha negativa effekter på kustnära torsk, gädda och abborre i delar av Blekinges kustområde. Eftersom skarvar generellt äter fiskar av mindre storlek än de som människor tar upp och därmed konsumerar fler fiskar i antal har skarven en annan slags påverkan på fisksamhällen än vad människan har. Frågan är angelägen, och det är därför viktigt att regeringen ser över frågan om skarvens utbredning och påverkan för att hitta långsiktiga och verkningsfulla åtgärder för att förbättra situationen för fisket.
mot · H902824 · 2021-09-28 00:00:00 — Rädda det kustnära fisket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen både nationellt och inom EU ska arbeta för att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att vi ska få levande kustsamhällen i , och detta tillkännager för regeringen. Det kustnära småskaliga fisket i och i är på väg att dö ut. I finns långa och starka traditioner av småskaligt fiske. Det är ett hantverksyrke som bedrivits i generationer och ett för vår del av landet som vi som bor här är stolta över. Säl- och skarvproblematik är starkt bidragande orsaker. äter och förstör fångsten i garnen, och säl och skarv äter så mycket fisk invid kusten att det blir så pass lite kvar till yrkesfisket. Dessutom sprider sälen sjukdomar och parasiter som drabbar fisken. De få som kan ägna sig åt sådant fiske är äldre deltidsfiskare som inte har fisket som huvudinkomst. Havs- och vattenmyndigheten försöker möjliggöra att kvoter kan fiskas i största möjliga mån. Med hänsyn till att infiskningen med passiva redskap var låg gjordes bedömningen att överföring av ska ske till trålfisket i västra . Förutom säl och skarv är de största hindren för fisket, enligt Havs- och vattenmyndigheten, nyrekrytering, lönsamhet, resursen och regelverket. Lösningen på problemen ligger såväl på EU-nivå som på nationell politisk nivå, myndighetsnivå, regional och nivå och individnivå. Den allmänna samhällsutvecklingen gör att nyrekryteringen inom yrkesfisket är låg. Rekryteringen skulle troligtvis öka något om lönsamheten inom kustfisket var god. är en förutsättning för god lönsamhet god tillgång på fisk i haven, och myndigheten måste tillsammans med näringen arbeta för förvaltning som resulterar i hållbara bestånd. Det småskaliga fisket bedrivs med passiva redskap och utgörs i allt väsentligt av endygnsresor, och fisket bedrivs inom från kusten. Fisket utgår också från en och samma hamn, oftast på landsbygden. Fisket kombineras också med andra fisken eller annan verksamhet. De problem vi har med utfiskning beror oftast inte på det småskaliga fisket, utan det är det storskaliga så kallade industrifisket som leder till utfiskning. Vi välkomnar att regeringen i regleringsbrevet till Havs- och vattenmyndigheten gav myndigheten i uppdrag att redovisa sitt förenklingsarbete på fiskets område. Redovisningen ska omfatta en beskrivning av genomförda förenklingsåtgärder samt förslag på hur arbetet med dessa ska följas upp. Här menar vi att man särskilt bör beakta det småskaliga och kustnära fiskets villkor. Vi menar att regeringen både nationellt och inom EU ska arbeta för att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att vi ska få levande kustsamhällen i . Det är främst fyra åtgärdsområden som bör prioriteras: näringens egna insatser, strukturinsatser, kunskapsinhämtning och utveckling, förvaltningsåtgärder och regleringar. Regeringen bör bedriva detta arbete i dialog med representanter för det småskaliga kustnära fisket för att finna de bästa lösningarna samt med berörda myndigheter.
mot · H902825 · 2021-09-28 00:00:00 — Stärk det lokala kustnära och för hållbara jobb och företagande inom näringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att stärka det lokala och kustnära och för att säkerställa fler jobb och företagande i branschen och tillkännager detta för regeringen. Det lokalt baserade fisket vid i och har potential till utveckling och tillväxt men står inför betydande utmaningar. Det pågående torskfiskestoppet har inneburit att våra svenska torskfiskare får allt svårare att hålla sin verksamhet igång. För att främja en utveckling för att stärka såväl svensk livsmedelsproduktion som kunskap och färdigheter på området behöver Östersjöfisket lyftas fram med hållbar utveckling, jobb och företagande i fokus. Bilden av vad som kan bidra till en återhämtning av torsken i svenska vatten är komplex, och det saknas fortfarande kunskap om en del orsakssamband. Det skriver Havs- och vattenmyndigheten, HaV, i en rapport . Myndigheten föreslår en bredd av åtgärder som hanterar allt från direkt dödlighet till storskalig påverkan på torskens livsmiljöer. Vad gäller sillbeståndet ska myndigheten redovisa för regeringen på vilket sätt fiskeregleringarna kan utvecklas för att skydda kustlekande bestånd av sill i norra . och Marint centrum är i centrum för forskning och utveckling kring Östersjöfisket. I ett samarbete för att lyfta dessa frågor nationellt ingår ett 20-tal kommuner. Ett forsknings- och innovationscentrum för byggs upp på Marint centrum, i samarbete mellan , och . Marint centrum blir därmed en plattform för utveckling och genomförande av forsknings- och innovationssamarbeten mellan och kommuner, företag och andra delar av samhället i . Utpekade samverkansområden är miljö och ekosystem, näringar och kustbygdsutveckling samt avancerad vattenrening och cirkulär vattenförsörjning. Inom dessa områden ska samarbetet stimulera kunskapsuppbyggnad, miljöåtgärder, innovation och utveckling. Marint centrum med arbetsplatser, möteslokaler och ett nytt labb blir noden i verksamheten. Byggstenarna i arbetet är att utveckla projekt och samarbeten, aktiviteter och arrangemang samt att stå för kunskapsspridning om den forskning som bedrivs och om de lösningar som arbetas fram. I sammanhanget kan också betonas såväl klimat- och hälsopolitiska som näringspolitiska aspekter. Klimatpolitiken bygger på närproducerat livsmedel och minskning av köttprodukter. Att fisk generellt sett är ett hälsosamt livsmedel är välkänt. Det näringspolitiska ligger i att skapa en grogrund och möjligheter för företag att växa och utvecklas, vilket skapar jobb och främjar tillväxten.
mot · H902826 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för förbättrad energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. För att skapa ett starkare samhälle behöver ett konkurrenskraftigt näringsliv, byggt såväl på stora exportföretag som på små och medelstora företag. Vi socialdemokrater vill ta vara på växtkraften i entreprenörskap och småföretagande och stärka näringslivsklimatet så att befintliga företag och potentiella nya företag kan växa, exportera och anställa fler. För att det ska lyckas behöver samhället tillhandahålla nödvändig infrastruktur och energi. I har vi många världsledande företag, och har vi fått flera nya, stora etableringar i vår region. Det är glädjande och något som vi vill fortsätta att utveckla. För att ha ett starkt näringsliv behöver vi kunna erbjuda god tillgång till el med konkurrenskraftiga priser. ska ha en god och tillförlitlig tillgång till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat – och som görs på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Vi står upp för energiöverenskommelsen. Överenskommelsen utgör en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem, med målet om förnybar elproduktion . I denna strävan måste ”energisäkerhet för en hållbar global tillväxt” säkerställas. Övergången till ren energi är nödvändig, inte bara för att alla ska få tillgång till energi, utan för att det ska ske på ett hållbart sätt. Kostnaderna för förnybar energi sjunker snabbt, medan digitalisering och automatisering gör oss alltmer energieffektiva. Denna utveckling måste komma hela landet till del. och övriga befinner sig i en situation där det kommer att bli svårt att tillgodose de energibehov som nya energikrävande verksamheter i eller i närheten av har. Det hämmar tillväxten och kan omöjliggöra viktiga etableringar och fler arbetstillfällen. ser vi ett ökat intresse för och gällande denna typ av verksamhet från nationella och internationella investerare, vilket innebär missade möjligheter för regionen och nationen. Vi vill se långsiktiga förutsättningar för energibranschen och den svenska industrin. Vi vill att ännu fler företag ska kunna etablera sig i vår region, ta del av den dynamik, kompetens och infrastruktur som finns och bidra med än fler arbetstillfällen och innovationskraft. Energitillgången i behöver förbättras så att fler viktiga företagsetableringar kan bli verklighet i .