mot · H8023955 · 2021-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:159 Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med konkreta förslag som ger berörda myndighetsföreträdare vid inre utlänningskontroll möjlighet till kroppsvisitation och undersökning av bagage, handresgods, handväskor och liknande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheterna att omhänderta pass och andra identitetshandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åldersgränsen för tagande av fingeravtryck med stöd av 9 kap. 8 § utlänningslagen bör vara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om mer långtgående regler om återkallelse av främlingspass och resedokument och tillkännager detta för regeringen. instämmer i det som anförs i propositionen om vikten av att personer inte ska kunna vistas olovligt i oavsett grund för det. behöver i flera avseenden bli bättre på att kunna kontrollera vilka som befinner sig i landet men också genomföra fler kontroller. Frågor om identitet hänger bl.a. samman med upprätthållandet av den reglerade invandringen, tilltron till asylsystemet och allmän ordning och säkerhet. Det är alltför lätt för personer att såväl hålla sig undan som uppträda under olika identiteter i . Därmed försvåras arbetet mot skuggsamhället, kriminalitet och säkerhetshot. handlar det i flera fall om integritetskränkande åtgärder som endast ska få utföras inom de ramar som bl.a. regeringsformen och uppställer. har tidigare lyft behovet av utökade möjligheter för myndigheter att kontrollera att de människor som befinner sig i har rätt till det men också identitetsfrågans betydelse under asylprocessen. Regeringens utredare har i betänkandet Klarlagd identitet, som ligger till grund för nu föreslagna regler, lagt fram flera förslag som saknas i den proposition som presenteras. Det framstår i propositionen som att regeringen endast avser att återkomma i fråga om översyn av regelverket för uppehållstillståndskort i syfte att motverka missbruk. Detta är beklagligt med tanke på identitetsfrågors betydelse i en mängd avseenden. Det är vanligt förekommande att personer som söker asyl i inte uppvisar identitetshandlingar. I betänkandet Klarlagd identitet framkommer att redogjort för att passhandling saknats vid registreringen av ansökan i mellan av fallen –2016. Det förekommer dock att utlänningar har identitetshandlingar men att dessa inte visas upp för myndigheterna. Undanhållande av handlingar som är av betydelse för utredningen av en persons identitet och hemvist har flera negativa effekter. Det handlar bl.a. om att stora resurser måste läggas på utredning av dessa frågor, det fördröjer handläggningen samt försvårar korrekta bedömningar och återvändandearbetet i de fall ansökan avslås. Därtill kan uppehållstillstånd beviljas fel identitet och samma person beviljas uppehållstillstånd under olika identiteter. Uppehållstillstånd kan till slut även bli aktuellt på annan grund än skyddsskäl. Detta är bara några av aspekterna. Regler om inre utlänningskontroll finns i 9 kap. 9 § utlänningslagen (UtlL). I betänkandet Klarlagd identitet föreslås förändringar av bestämmelsen, men motsvarande förslag saknas i propositionen. anser sammantaget att det finns ett behov av en omarbetning av 9 kap. 9 § UtlL. Vid inre utlänningskontroll är en utlänning skyldig att på begäran lämna över pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . Det förekommer dock att personer undanhåller identitetshandlingar från myndigheterna, ibland efter råd från smugglare eller andra migranter. Undanhållande sker även av andra ting som kan vara av betydelse för möjligheten att komma vidare i identitetsfrågan. I betänkandet Klarlagd identitet finns ett konkret föreslag kring möjligheten till kroppsvisitation och undersökning av utlänningens bagage, handresgods, handväskor och andra tillhörigheter, i den utsträckning som det är nödvändigt för att ta reda på utlänningens identitet och rätt till vistelse i . Propositionen saknar dock ett liknande förslag. anser att regeringen ska återkomma med ett förslag som vid inre utlänningskontroll ger berörda myndighetsföreträdare likvärdiga möjligheter till kroppsvisitation och undersökning av bagage, handresgods, handväskor och liknande som 9 kap. 2 § UtlL ger vid inresekontroll enligt gränskodexen. har och möjlighet att omhänderta passhandling eller andra identitetshandlingar om en person ansöker om uppehållstillstånd när han eller hon kommit till eller därefter i väntan på att han eller hon får tillstånd att vistas i eller lämnar landet. Några förändringar av dessa regler föreslås inte i propositionen. Betänkandet Klarlagd identitet har dock förslag om möjlighet för vissa myndigheter att ta hand om utlänningens pass eller andra identitetshandlingar vid inre utlänningskontroll. anser att pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i större utsträckning, oberoende av om personen ansöker om uppehållstillstånd eller inte. Rätten att omhänderta pass och andra identitetshandlingar bör även ges till fler myndigheter, t.ex. , och , då dessa är gränskontrollerande myndigheter respektive deltar i arbetsplatskontroller. har i flera sammanhang påtalat att det finns ett behov av att vid inresa och i samband med bl.a. inre utlänningskontroll och verkställighet kunna omhänderta och tömma digitala medier i syfte att utreda en utlännings identitet och medborgarskap. Även Säkerhetspolisen påtalar ett sådant behov. Frågor kopplade till digitala medier har i betänkandet ansetts falla utanför utredningens uppdrag, och dessa frågor omfattas inte av propositionen. noteras i propositionen att frågan lyfts. kan inte annat än instämma i att frågan är såväl angelägen som brådskande och att regeringen därför omgående behöver tillsätta en utredning. Även frågan om möjligheten att göra husrannsakan i samband med inre utlänningskontroll bör utredas närmare. Åldersgräns för tagande av fingeravtryck m.m. Regeringen har vid en samlad bedömning funnit att åldersgränsen för att ta fingeravtryck med stöd av 9 kap. 8 § UtlL bör bestämmas till . ser det som önskvärt att reglerna om åldersgränser för fingeravtryck är så enhetliga som möjligt på migrationsområdet. I 9 kap. 8 § UtlL är åldersgränsen för fingeravtryck . En åldersgräns för fingeravtryck finns i 9 kap. 8 a § UtlL. I propositionen nämns även att det inom ramen för revidering av Eurodacförordningen och ändring av delar av viseringskodexen föreslås som åldersgräns för fingeravtrycksupptagning. I betänkandet Klarlagd identitet föreslås som åldersgräns. Som pekas på i betänkandet är det ur ett barnrättsperspektiv oerhört viktigt att kunna identifiera underåriga som uppehåller sig i landet och som kan behöva hjälp och stöd från myndigheterna för att inte riskera att fara illa, utsättas för brott eller själva hamna i kriminalitet. Även lyfter i sitt remissvar över nämnda betänkande att det ur ett barnperspektiv är positivt med sänkt ålder för biometriupptagningar. Vidare nämns i betänkandet problematiken med personer som uppger en lägre ålder än den verkliga. Den aspekten berörs dock inte uttryckligen i propositionen. Med beaktande av alla de olika intressen som noggrant måste vägas mot varandra anser att den i betänkandet föreslagna åldersgränsen för tagande av fingeravtryck med stöd av 9 kap. 8 § UtlL är att föredra framför nu föreslagna . Återkallelse av främlingspass och resedokument De grunder som gäller för återkallelse av pass enligt passlagen ska i möjligaste mån också gälla för främlingspass och resedokument. Det torde finnas utrymme för mer långtgående förslag än de som presenteras i propositionen. anser därför att regeringen ska återkomma med förslag om detta i den utsträckning internationella regler tillåter. uppfattar skrivningar i propositionen som att regeringen avser att återkomma i fråga om översyn av regelverket för uppehållstillståndskort i syfte att motverka missbruk. Detta bör ske omgående. I betänkandet Klarlagd identitet finns förslag om att bör verka för att en centraliserad EU-databas skapas med information om bl.a. uppehållstillstånd och uppehållstillståndskort. I remissvar med anledning av nämnda betänkande lyfts möjligheten för att driva frågan på EU-nivå. Detta är en möjlighet som regeringen bör undersöka. och Säkerhetspolisen anser att det finns ett behov av att spara biometriska data som tas i samband med alla ansökningar om uppehållstillstånd, oavsett grund. I betänkandet Klarlagd identitet nämns också att i sitt slutbetänkande Fingeravtryck i uppehållstillstånd (SOU 2009:91), efter en genomgång av skälen för registrering ställda mot integritetsaspekter, bedömde att det fanns starka skäl för att de personuppgifter som samlades in i samband med ansökningar om uppehållstillstånd skulle få registreras i en nationell databas. Frågan om registrering i en nationell databas av de biometriska data som tas upp i samband med ansökningar om uppehållstillstånd har dock inte behandlats till följd av utredningsdirektivens utformning. Vidare förs i propositionen ett resonemang om det rättsliga stödet för att föra separata register över bl.a. fingeravtryck vid inre utlänningskontroll. Däremot berörs inte inrättandet av ett nationellt fingeravtrycksregister för innehavare av uppehållstillstånd som efterfrågas av . har tidigare bl.a. framfört att och andra relevanta myndigheter ska ges tillåtelse att uppta, lagra, söka och dela biometriska data på samtliga personer som söker uppehållstillstånd i . Det är angeläget att regeringen tillsätter en utredning om en nationell databas med biometriska data som tas upp i samband med ansökningar om uppehållstillstånd oavsett grund och ett nationellt fingeravtrycksregister för innehavare av uppehållstillstånd.