mot · H9024213 · 2021-10-05 00:00:00 — Att hälsan dessutom förbättrats avsevärt de senaste årtionden och det faktum att den inte är definierad av ålder tyder också på att behovet för särskilda regler är begränsade ur ett hälsohänseende. Det är dock ett faktum att i takt med att riktåldern höjs kommer vissa – särskilt bland dem som länge slitit i ett fysiskt krävande arbete – inte orka arbeta fram till ålderspensionen. bejakar att det finns skillnader mellan olika grupper i samhället som vi måste ta hänsyn till. Dagens strikta regler tar dock inte hänsyn till att personer som nekas sjukersättning, trots att de varken har förmåga att arbeta eller till omställning inte kan försörja sig genom arbete och därför tvingas ta ut allmän pension tidigare, med låga pensioner som följd. I en av delegationen för senior arbetskrafts underlagsrapporter, Tidig ålderspensionärer – vilka är de?, framkommer att antalet som tar ut allmän pension tidigt har ökat sen 2013, och att de som gör det främst är låg- och medelinkomsttagare och delvis gör det av hälsoskäl. Ett flertal tar dock ut allmän pension för att genom egna placeringar få en bättre avkastning, andra tar ut dem för att spendera mer tid med sin partner som redan gått i pension. Bland 61-åringarna är det emellertid som enbart tar ut allmän pension. har andelen som endast tar ut allmän pension ökat till . av seniorerna som börjar ta ut allmän pension hade inte någon löneinkomst alls året innan, och hade alltså i praktiken redan lämnat arbetsmarknaden. Det finns således seniorer i som med dagens regelverk bedöms ha arbetsförmåga, men som i praktiken inte klarar av att arbeta. Många av dessa har börjat arbeta i tidig ålder och under lång och trogen tjänst sörjt för andras välmående. menar att regelverket måste ändras för att möjliggöra att dessa får ett tryggt och värdigt avslut på sitt arbetsliv. Mot bakgrund av ovanstående risker med en särskild åldersbedömning samt målet om ett förlängt arbetsliv är det emellertid viktigt att förslaget är varsamt utformat. förslag utgår från SOU 2021:69 ”En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet” i likhet med regeringens förslag om en så kallad trygghetspension. Istället för regeringens förslag om att skapa en yrkesförsäkring för 60+ som inte tar hänsyn till målet om ett förlängt arbetsliv, vill att utredningens tre övriga förslag rörande sjukförsäkringen – arbetsmarknadsbegreppet, varaktighetskravet och kravet att rehabiliteringsmöjligheterna ska vara uttömda – ska genomföras för de som uppnått den ålder då allmän pension kan tas ut. • Bedömning för denna grupp ska göras mot samma begrepp som rätt till sjukpenning. Personen bedöms mot hela arbetsmarknaden (men inte mot jobb som erbjuds av eller dylikt), men också mot hur länge man antas behöva rehabilitering i förhållande till den tid man har kvar innan pensionering. • Om personens rehabiliteringsperiod antas vara så lång att återstående tid till pensionering blir orimligt kort, är det inte rimligt för personen eller samhället att personen fortsatt ges åtgärder i syfte att göra hen redo för arbetsmarknaden igen. Med vårt förslag, ”Trygghetsersättning”, kommer de personer som inte kan arbeta eller ställa om till ett annat arbete få tillgång till sjukersättningen. Det förslag som vi presenterar skulle enligt utredningen vara tillräckligt; ”Utredningen bedömer att de ovan föreslagna förändringarna avseende arbetsmarknadsbegreppet, varaktighetskravet och kravet att rehabiliteringsmöjligheterna ska vara uttömda kommer innebära lättnader i regelverket som i praktiken särskilt kommer underlätta för äldre personer i förvärvsarbetande ålder att kunna få sjukersättning. Dessa förändringar kommer enligt utredningens bedömning innebära en avsevärt minskad risk för att det ställs omställningskrav som kan uppfattas som orimliga i förhållande till den försäkrades ålder. Exempelvis kommer inte avslag kunna grundas på att rehabiliteringsmöjligheterna inte bedöms vara uttömda om insatserna i praktiken kommer vara slutförda först efter den tidpunkt som den försäkrade kan få sjukersättning”. Till skillnad från regeringens förslag om en så kallad trygghetspension – som egentligen inte är någon pension, utan en ersättning/förtidspension – innebär vårt förslag att sjukersättningen alltjämt är en generell sjukförsäkring och inte en yrkesförsäkring. Faktum är att regeringens förslag innebär en återgång till det system som och innebar att personer blev förtidspensionerade i alltför stor omfattning. Regeringens förslag innebär i praktiken att du får sjukersättning om du bedöms vara oförmögen att arbeta i det yrket som du är sjukskriven från, det säger sig självt att det är svårt att återgå till det arbetet som var orsaken till att du sjukskrevs – särskilt i ett fysiskt tufft arbete. Att personen kan ta ett annat arbete är enligt regeringen oväsentligt. Utredningen konstaterar att regeringens förslag kommer innebära att det huvudsakligen kommer vara personer som kan arbeta som förtidspensioneras; ”Givet dessa antaganden om sannolikheter för sysselsatta, arbetslösa, pensionärer och personer utanför arbetskraften att beviljas sjukersättning leder en simulering till att antalet sjukersatta (sjuk utanför arbetskraften) ökar med ca 150 000 personer. Den största delen av detta flöde kommer från personer som varit sysselsatta. Antalet sysselsatta kan förväntas minska med omkring 90 000 personer och ca 120 000 personer . Övriga grupper påverkas i betydligt mindre omfattning. Personer utanför arbetskraften minskar med drygt 12 000 personer, antalet arbetslösa med ca 9 000 personer och antalet pensionärer med ca 9 000 personer.” I rapporten ”Drivkrafter och möjligheter för ett förlängt arbetsliv” konstateras att den långtgående uppluckringen av sjukersättningen på 1970–90-talet kan ha ökat andelen förtidspensionärer i befolkningen med 10–i åldersgruppen 60–. Regeringens förslag riskerar innebära, enligt utredningen varifrån förslaget är hämtat, att antalet äldre förtidspensionärer kommer dubbleras från dagens till – runt 80 000 personer – av landets 60–64 åringar. Andelen förtidspensionerade i samma åldersgrupp var . Det går således att tala om regeringens förslag som en återgång till 70-, 80- och delvis 90-talets inhumana sjukförsäkringssystem. vet vi även att högre ersättningsnivåer och generösare möjligheter att beviljas ersättning ökar individens vilja att befinna sig i ett ersättningssystem. Sjukfrånvaronivån styrs således i mångt och mycket av ekonomiska incitament till arbete vs. ekonomiska incitament att befinna sig i olika ersättningssystem. Mot bakgrund av regeringens förslag att markant öka den disponibla inkomsten för personer med sjukersättning, vilket i sig inte är fel, blir regeringens förslaget om att drastiskt öka möjligheten till att få förtidspension än mer olyckligt. Utredningens bedömning av antalet nya förtidspensionärer utgick inte från den nya ekonomiska verkligheten för personer med sjukersättning. Det är därför inte orimligt, snarare rimligt, att anta att antalet förtidspensionärer kommer överskrida utredningens bedömning. Sammantaget innebär förslag att vi borrar ett hål i sjukersättningen för att motverka orimliga fall och trygga framtiden för personer som slitit ut sig, som vi säkerställer att de som kan arbeta länge upp i åldrarna också gör det. Regeringens förslag öppnar dammluckorna till att förtidspensionera stora delar av den seniora arbetskraften – huvudsakligen bestående av personer som kan arbeta. Kostnaden i form av ökad ohälsa och mindre välfärd kan inte överskattas. 3.3 Förbättra reglerna kring sjukersättning för yngre personer Det finns både personliga och samhällsekonomiska effekter av att alla bidrar och hjälper till i samhället utifrån av sin egen förmåga och sina egna unika förutsättningar. Detta grundläggande mänskliga behov förändras inte av en funktionsnedsättning. ser det därför som viktigt att sjuk- och aktivitetsersättningen präglas av aktivitet och att yngre ersättningsberättigade personer kan, och stimuleras att, ägna sig åt habiliterande och rehabiliterande aktiviteter av olika slag. Utvecklingen av den nya modell som innebär att även personer i åldrarna 19–kan beviljas sjukersättning måste därför följas noga. Det behöver säkerställas att omfattande insatser har gjorts för att så långt det är möjligt ta till vara den enskildas kapacitet och utvecklingsmöjligheter innan någon person som är kommer i fråga för sjukersättning. Varje gång en person förtidspensioneras trots att vederbörande med hjälp och stöd kan återfå eller få arbetsförmåga innebär det ett slag mot både den enskilda människan och samhällets resurser. En granskning av regeltillämpningen publicerades av Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och pekar på både förtjänster och brister. införandet av aktivitetsersättning var att inte riskera att permanent ställa unga utanför De personer som beviljas aktivitetsersättning är unga och deras arbetsförmåga är ofta oprövad och kan utvecklas, vilket gör att det är rimligt att de får aktivitetsersättning. En del i denna grupp behöver få fördjupad hjälp för att komma ut på arbetsmarknaden. Andra behöver i högre grad få möjlighet med aktivitetsersättning få rehabilitering när det är möjligt. Inte minst behöver sådana insatser genomföras före prövning av en ny ansökan om en period med aktivitetsersättning. I de fall personen inte bedöms kunna arbeta bör informera om möjligheten att ansöka om sjukersättning. Granskningen visar att beslut håller hög kvalitet men visar på brister bland annat när det gäller informationen till målgruppen. unga personer aktivitetsersättning upprepade gånger, utan att få information om att de skulle kunna ansöka om den mer långsiktiga sjukersättningen. omständighet är att ersättningsmodellen bestäms av den unge själv och inte av efter en bedömning. Detta innebär att avsikten att aktivitetsersättningen uteslutande ska omfatta de unga personer som har potential att utveckla arbetsförmåga eller endast har en delvis nedsatt arbetsförmåga kan sättas ur Ytterligare en brist är den ekonomiska ojämlikheten mellan ersättningarna. om ersättningsnivåerna är desamma följer det med aktivitetsersättning en möjlighet att få ersättning för vissa aktiviteter, en möjlighet som inte finns för personer med Aktiviteterna har ingen koppling till att öka arbetsförmågan utan syftar snarare att bidra till att förbättra hälsotillståndet eller att behålla funktionsförmågan. finns inte någon övre beloppsgräns och en del personer får ersättning för flera aktiviteter är positiva till stödet men menar att det bör förbättras ytterligare. bör kunna pröva rätten till sjukersättning om det vore mer ändamålsenligt för den försäkrade, även om den försäkrade ansökt om aktivitetsersättning. Samt bör det klarläggas om ersättningen för vissa aktiviteter istället borde utgå som ett slags friskvårdsbidrag för hela gruppen. 3.4 Skärpta regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen Sjuk- och aktivitetsersättning kan betalas ut i form av inkomstrelaterad ersättning och garantiersättning, där garantiersättningen är ett grundskydd som betalas ut till personer med inga eller låga förvärvsinkomster, baserat på den enskildas tillgodoräknade För rätt till garantiersättning fordras tillgodoräknad försäkringstid och för oavkortad ersättning fordras försäkringstid, inklusive framtida försäkringstid fram till . Är tiden kortare reduceras garantiersättningen med 1/40 som fattas. finns särskilda regler för beräkning av försäkringstiden för personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl, som alternativt skyddsbehövande eller som övrig skyddsbehövande. Dessa personer kan i vissa fall få tillgodoräkna sig bosättningstiden i sitt tidigare hemland som försäkringstid för garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen. anser att denna undantagsregel ska Anslag 1:2 justeras därför ned med 2022–2024. 4 Insatser för att stärka personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden Covid-19-pandemin har haft en uppenbar och kraftigt negativ effekt på sysselsättningsgraden i . Men var utvecklingen generellt positiv. ökade sysselsättningsgraden i befolkningen som helhet, från till . med denna utveckling finns det grupper som är överrepresenterade i ett långvarigt utanförskap. Det gäller inte minst personer med olika former av arbetshinder – psykiska, neuropsykiatriska och/eller fysiska funktionsnedsättningar med lång tids sjukskrivning i bagaget. Det finns ett flertal olika typer av statligt stöd vid anställning av personer med nedsatt arbetsförmåga, och det är viktigt. Vi människor behöver nämligen arbete, inte endast för vår egen försörjning utan för att få finnas i en arbetsgemenskap där man känner att man bidrar och där fritiden faktiskt blir en ledighet – inte en daglig svårighet. Lönebidraget är ett exempel på att möjliggöra för personer med nedsatt arbetsförmåga att få en anställning. Cirka 74 800 personer har en anställning med någon form av har fler förslag som syftar till att underlätta vägen in i arbete för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, ex nystartsjobb, etableringsjobb, särskilt jobbskatteavdrag och yrkesintroduktionsanställningar. Dessa redogörs för i UO 14. 4.2 En mer flexibel arbetsmarknad Utredningen rehabilitering (SOU 2018:21) analyserade om det behövs mer flexibla insatser för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma i arbete eller behålla ett arbete. Utredningen föreslår vissa flexiblare insatser, till exempel flexjobb, för personer som har en nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller sjukdom I departementspromemorian Ändrade bestämmelser avseende särskilda insatser med tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning (Ds 2019:29) föreslås vidare att bland annat en tydligare ansvarsfördelning för personer med tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning. har redan ett system för så kallade flexjobb som exempelvis medfört att en högre andel av personer med multipel skleros (MS) har kommit i arbete. Kan fler personer med funktionsnedsättning arbeta efter sin egen arbetsförmåga är det en vinst både för personen och för samhället. anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att utforma ett system för hur fler personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta. 4.3 De arbetsintegrerade sociala företagen Alliansregeringen gav fyra myndigheter i uppdrag att ta fram förslag till regeringen på nya grepp för att bryta utanförskapet genom arbete i sociala företag. arbetet ledde fram till en gemensam definition mellan branschorganisationen , , , och Kommuner och Landsting (nuvarande SKR) och även en handlingsplan för att främja dessa företag. Arbetsintegrerade sociala företag (ASF) tar emot personer med den typen av arbetshinder som inte har som målgrupp, människor som står längst från arbetsmarknaden. Därför krävs en insats för att de arbetsintegrerade sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader som kan täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. vill utöka stödet till ASF genom att fortsätta lägga medel på verksamhetsbidrag till handledare och verksamhetsledare samt säkra och utöka de platser som finns på dessa företag och för de nya som startas upp. Dagens ca 350 ASF kan och bör utvecklas till minst det dubbla, då personerna med långvariga arbetshinder ökat markant . Likaså bör det offentliga i högre grad köpa varor och tjänster från arbetsintegrerade sociala företag för att därigenom stötta själva företagandet. För att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem i störst behov av att få jobba av sin förmåga, krävs varaktiga lönestöd för arbetsintegrerade sociala företag. –2024 för socialt handledarstöd under utgiftsområde 14. 5 Övriga påverkande anslagsförändringar I och med vårt införande av Fritidskortet tillförs 10 miljoner kronor, för att samordna utskick av korten med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, inom anslag 2:1. [1] Se bl.a. 2019:19. Jämställd sjukfrånvaro – bedöms män och kvinnor likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? eller Delredovisning från Kommission för jämställda livsinkomster. [2] . Jämställd sjukfrånvaro - bedöms män och kvinnor likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? [3] Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS (SOU 2021:14)