ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023850 · 2021-01-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:62 om effektiviteten vid anstalter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ägandet av Kriminalvårdens lokaler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda effekterna av tillämpningen av närhetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda stordriftsfördelar i olika delar av Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. granskning bör läsas i ljuset av den akuta kapacitetsbrist som föranlett bl.a. det stabsläge som myndigheten nu befinner sig i. noterar åtgärder både ur effektiviseringssynpunkt men även gällande anstaltsbeståndet som kan leda till att dessa problem delvis avhjälps. Gällande anstaltsbeståndet konstaterar , vilket är korrekt, att Kriminalvården främst hyr sina anstaltslokaler av det statliga bolaget . Hyreskontrakten löper , och förhandlingar mellan parterna påverkar myndighetens möjlighet att anpassa verksamheten. Det bör i det akuta läge som Kriminalvården befinner sig i finnas skäl för regeringen att ta ett större ansvar i frågan. Regeringen noterar i skrivelsen att det ankommer på Kriminalvården att ansvara för sin lokalförsörjning och förväntas vara bäst lämpad för att göra bedömningar om antal och storlek av anstalter. Det stämmer förvisso att Kriminalvården torde ha en närmare kunskap än regeringen i flera aspekter, men det bör inte underskattas hur politiken påverkar myndigheternas agerande. Exempelvis bör just ordningen där Kriminalvården hyr sina lokaler av ett statligt bolag ifrågasättas. Kriminalvården har i flertalet dokument, bl.a. det senaste budgetunderlaget, noterat att den nuvarande relationen med Specialfastigheter påverkar myndighetens handlingsutrymme. I flertalet andra länder äger och förfogar motsvarande myndigheter över sina egna lokaler. En liknande ordning bör därför utredas i . En annan aspekt som bör utredas är stordriftsfördelar. Regeringen noterar i skrivelsen att det finns ett långsiktigt mål om att övergå till större anstalter, vilket de senaste planerade anstalterna visar. noterar dock att stordriftsfördelarna i vissa fall ses som underordnade till närhetsprincipen, då Kriminalvården i de lägre säkerhetsklasserna förbereder klienterna för frigivning. En sådan ordning, vilket står i strid med ambitionen om stordrift, bör utredas. En sådan utredning bör omfatta dels huruvida en sådan ordning har en reell effekt på recidivrisken men även stordriftsfördelarna i dessa fall bör omfattas.
mot · H8023855 · 2021-01-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:62 om effektiviteten vid anstalter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slutsatser ska utgöra underlag för direktivet när utredningen effektiv och flexibel kriminalvård återupptas, och detta tillkännager för regeringen. har lämnat en rapport om effektivitet vid arbete. konstaterar att det finns effektivitetsbrister i svensk kriminalvård. välkomnar riksrevisionsgranskningen och menar att Kriminalvården, som all annan skattefinansierad verksamhet, är så kostnadseffektiv som möjligt. har bland dyraste kriminalvård. Kostnaderna har ökat . Det har också beläggningen, som legat kring . För att Kriminalvårdens arbete ska fungera tillfredsställande är behovet att beläggningen är lägre än så. Dessutom finns det goda skäl att anta att fängelsepopulationen kommer att öka kommande decennier eftersom den grova brottsligheten gör det. har dessutom en ambition att höja straffen avsevärt, och för detta krävs fler fängelseplatser. Granskningen är därför viktig. Kriminalvården har delvis ändrade förutsättningar som hänger samman med förändringar i klientsammansättningen. Därför fanns det skäl att göra en samlad analys av kostnadsutvecklingen inom olika verksamheter. Den dåvarande Alliansregeringen tillsatte därför 2014 utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir. 2014:99), med uppdraget att analysera kostnadseffektiviteten i Kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas, bl.a. genom nya former för samverkan med andra myndigheter och aktörer. Utredaren fick i uppdrag att redovisa hur Kriminalvårdens kostnader för anstalt, häkte, frivård respektive transporttjänst har utvecklats . Vidare skulle utredaren analysera om fördelningen av kostnaderna var ändamålsenliga och avspeglade regeringens prioriteringar. En internationell jämförelse skulle göras och framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande åtgärder studeras. Uppdraget skulle redovisas års utgång. Den rödgröna regeringen lade dock ned utredningen. tillkännagav för regeringen att utredningen skulle återupptas i enlighet med betänkandet 2017/18:JuU16 Kriminalvårdsfrågor. Det har snart gått . Att regeringen fortsätter trotsa beslut är oacceptabelt. Regeringen måste tillsätta en utredning i enlighet med det som beslutat. Regeringen meddelar att den inte delar bedömning att en kostnadsbesparing går att göra. Vi noterar att den bedömningen görs utan att regeringen genomfört åtgärder för att genomlysa Kriminalvårdens kostnader, kostnadsutveckling eller besparingsmöjligheter. Det finns således goda skäl att åter kräva att utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir. 2014:99) ska återupptas med tillägget att den ska ta slutsatser i beaktande och undersöka och föreslå effektiviserande åtgärder i linje med den ”best practice” som hittat, så som förbättringspotentialen i större och färre anstalter. Skånberg (KD)
mot · H8023858 · 2021-02-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:85 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade möjligheter att undanröja en skyddstillsyn till följd av misskötsamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska kunna fatta interimistiska beslut om omhändertagande, och detta tillkännager för regeringen. Utökade möjligheter att undanröja skyddstillsyn Enligt den i propositionen föreslagna lydelsen av 28 kap. 7 § BrB ska Kriminalvården, om den dömde bryter mot vad som gäller för honom, kunna vidta en sådan åtgärd som avses i 26 kap. 18 § första stycket BrB (bl.a. meddela särskilda föreskrifter för övervakningen) eller, om en sådan åtgärd är otillräcklig, besluta om en varning för den dömde. Först om den dömde bryter mot vad som gäller för honom ”på ett allvarligt sätt” ska, enligt den föreslagna lydelsen av 28 kap. 7 § , Kriminalvården kunna begära att en åklagare vid domstol för talan om att skyddstillsynen ska undanröjas. Vi anser att en strängare syn på den dömdes skötsamhet vid verkställighet av skyddstillsyn är påkallad. Skyddstillsyn döms ut som alternativ till fängelse, dvs. som påföljd för gärningar vars straffmätningsvärde egentligen motsvarar ett fängelsestraff. Ur rättssystematisk synpunkt kan skyddstillsyn alltså sägas vara en extra chans att undvika fängelse som rättssystemet ger till den dömde. Detta talar för att i princip ingen misskötsamhet alls bör tolereras för den som vill ha förmånen av en frivårdspåföljd snarare än att avtjäna ett fängelsestraff. Enligt vår uppfattning bör det inte krävas att den dömde ”på ett allvarligt sätt” brutit mot vad som gäller för honom för att skyddstillsynen ska undanröjas. I stället ska det räcka med att den dömde har brutit mot vad som gäller. Möjligheten för Kriminalvården att besluta om t.ex. särskilda föreskrifter eller att meddela varning bör behållas, men det bör framgå direkt av lagtexten att dessa möjligheter är förbehållna de fall då den dömdes misskötsamhet är ringa eller annars av mindre betydelse. Kriminalvården ska få fatta interimistiskt beslut om omhändertagande I sitt remissyttrande över promemorian har Kriminalvården anfört att myndigheten måste få möjlighet att besluta om omhändertagande, alternativt att måste finnas tillgänglig dygnet runt för att kunna fatta sådana beslut. Vi delar Kriminalvårdens uppfattning att det är mycket angeläget att det finns förutsättningar för en snabb och tydlig reaktion när den dömde bryter mot villkoren för sin frivårdspåföljd. Att reaktionen är snabb är dessutom inte sällan viktigt ur ett brottsoffer- och samhällsskyddsperspektiv. Vi anser därför att Kriminalvården bör ges möjligheter att fatta interimistiska beslut om omhändertagande. Kriminalvårdens beslut om omhändertagande bör, inom en viss lagstadgad kortare tidsfrist (exempelvis ), underställas prövning.
mot · H8023859 · 2021-02-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:82 En översyn av regleringen för tjänstepensionsföretag avslår regeringens förslag om att infrastrukturinvesteringar som uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet ska stimuleras för tjänstepensionsföretag. I tillkännagivande om solvensregleringen anges att regleringen alltid måste utgå från de långsiktiga investeringsperspektiv som kännetecknar den verksamhet som kommer att drivas av tjänstepensionsföretag. Tjänstepensionsföretag har möjlighet att göra investeringar i långsiktiga tillgångsslag som infrastruktur. Regeringen föreslår att kapitalkravet för marknadsrisk ska innefatta en undergrupp för godkända infrastrukturinvesteringar och att dessa investeringar därmed ska få ett lägre kapitalkrav. För att en infrastrukturinvestering ska vara godkänd och därmed få ett lägre kapitalkrav så krävs det att investeringen är miljömässigt hållbar. Regeringens syfte med förslaget är att stärka incitamenten för aktierelaterade investeringar i infrastruktur, men de infrastrukturinvesteringar som i praktiken omfattas blir enbart de investeringar som uppfyller kraven på miljömässig hållbarhet. anser att syftet med kapitalkravsreglerna är att skydda försäkringstagarna och värna finansiell stabilitet, inte att i första hand befrämja politiskt uppsatta mål. Genom att tillföra kravet på miljömässig hållbarhet skapar regeringen en obalans mellan de verkliga riskerna som tjänstepensionsföretagen möter, då de inte speglar de kapitalkravsregler som överensstämmer med värderingsprinciperna för balansräkningen. finns inte några studier som visar att gröna tillgångar regelmässigt innebär en lägre finansiell risk. Dock pågår ett arbete på EU-nivå för att ta fram en taxonomi för vad som ska klassas som miljömässigt hållbar ekonomisk aktivitet. anser att man ska invänta denna internationella forskning innan man fattar beslut i frågan. bör därför avslå regeringens förslag i den del det avser att infrastrukturinvesteringar som uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet ska stimuleras för tjänstepensionsföretag (8 kap. 3 och 3 a §§ förslaget till lag om ändring i lagen [2019:742] om tjänstepensionsföretag).
mot · H8023861 · 2021-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:85 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade krav för undanröjande av skyddstillsyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla övervakningsnämnder och överföra deras ansvar till Kriminalvården samt tillkännager detta för regeringen. Krav för undanröjande av skyddstillsyn Kravet för undanröjande av skyddstillsyn är enligt propositionen allvarliga överträdelser av de föreskrifter som meddelats. Detta bör ses i den kontext som skyddstillsyn utgör, de är dömda till ansvar för brott som begåtts, och skyddstillsyn i sig bör nyttjas restriktivt och de restriktioner som bestämts ska följas. Givet detta bör samtliga överträdelser, såvida de inte är ringa, ligga till grund för ett undanröjande av skyddstillsyn för att i stället påbörja ett fängelsestraff. Även återkommande ringa överträdelser bör ligga till grund för ett undanröjande. Övervakningsnämnderna beslutar om åtgärder för personer som misskött sig under sitt frivårdsstraff eller sin villkorliga frigivning. I propositionen föreslås flera revideringar av deras behörigheter gällande vilka beslut de ska tas. Detta bör anses rimligt, även om förändringarna inte är tillräckliga. Exemplifierande för detta är vad regeringen anför i propositionen gällande omhändertagande och hämtning. I sitt remissvar noterar Kriminalvården problematiken med övervakningsnämndens behörighet att fatta beslut och önskar en revidering, som pekar på problematiken om endast rätten att ta vissa beslut överförs till Kriminalvården. Detta torde dels visa att det finns ett behov av att överföra kompetens till Kriminalvården samt att undvika problem med flera beslutande organ i dessa frågor. Det finns således skäl att vidare utreda huruvida övervakningsnämnderna som helhet ska avvecklas och samtliga beslut i stället ska tas av Kriminalvården eller, om så är lämpligt i enskilda frågor, annan myndighet.
mot · H8023864 · 2021-02-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt avslår proposition 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt. Vid Europeiska rådets möte i den 17–träffades en överenskommelse om dels en flerårig budgetram och ett antal reformer på EU-budgetens utgiftssida, dels ett antal ändringar i EU-budgetens finansieringssystem, inklusive systemet för de s.k. egna medlen. De delar av överenskommelsen som rör ändringar i EU-budgetens finansieringssystem har därefter formaliserats i ett beslut av Europeiska unionens råd . I propositionen föreslås att ska godkänna rådets beslut. har under processen som föregick rådets beslut framfört kritik på framför allt två punkter. Det handlar dels om den nya skatt som används för att finansiera de egna medlen, dels om det återhämtningsinstrument som tagits fram för att hantera de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Återhämtningsinstrument innebär att kommissionen har inrättat en facilitet som ska låna upp (priser) på kapitalmarknaderna. Dessa medel ska sedan fördelas ut till medlemsländerna. Faciliteten syftar till att stärka sammanhållningen, lindra covid-19-pandemins konsekvenser och stödja grön och digital omställning. Medlemsstaterna ska överlämna nationella återhämtningsplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från faciliteten. Pengarna från faciliteten fördelas ut i form av lån och bidrag. Med faciliteten tar EU ett stort steg mot gemensam finanspolitik. Gemensam finanspolitik är ett logiskt steg för de länder som är med i valutaunionen. Svenska folket röstade 2003 emellertid nej till att delta i valutaunionen. Från nejsidan lyftes det då fram att euron inte främst handlar om en valutaunion utan om att EU var på väg att ta makten över helt centrala delar av den ekonomiska politiken. kräver en gemensam valuta en långtgående samordning av den ekonomiska politiken, vilket vi nu ser med det nya återhämtningsinstrumentet. har därför fört fram att antingen borde bara de länder som tillhör valutaunionen omfattas av återhämtningsfaciliteten, eller, om alla EU:s medlemsländer ska ingå, borde återhämtningsinstrumentet enbart vara i form av lån. Facilitetens omslutning är, som nämnts ovan, , och de ska lånas upp. Det innebär att kommande generationer i bl.a. får betala för den här upplåningen som huvudsakligen betalas ut som bidrag till andra medlemsstater. Rådets beslut om ett nytt finansieringssystem innebär att en ny intäktskomponent för egna medel införs. Den baseras på en enhetlig uttagssats på vikten av plastförpackningsavfall som genereras i varje medlemsstat och som inte materialåtervinns. motsätter sig att nya former för egna medel ska införas. Om nya skatter eller avgifter införs på EU-nivå menar vi att intäkterna ska återföras till medlemsstaterna. bör avslå proposition 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt. Detta bör besluta. Ciczie Weidby (V)
mot · H8023865 · 2021-02-24 00:00:00 — Vi har därför föreslagit att rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott behöver stärkas: dels bör polis och åklagare tilldelas mer resurser för detta ändamål, dels bör det anställas fler poliser, utredare och åklagare som arbetar specifikt med arbetsmiljöbrott (mot. 2020/21:735). Utöver detta finns det anledning att överväga ytterligare åtgärder. Efter Dagens Arbetes granskning ”Döden på jobbet” har en debatt uppstått om varför det tar så att utreda arbetsmiljöbrott i och vad som bör göras för att förändra detta. I de debattinlägg som gjorts av miljöåklagare och den norska domaren finns flera bra förslag kring hur ska bli bättre på att utreda arbetsmiljöbrott. Jarlås lyfter fram två förslag: dels att arbeta för en mer enhetlig lagstiftning för arbetsmiljön och att införa en arbetsmiljöbalk, dels att fundera på att införa ett striktare arbetsmiljöansvar för den som ytterst tjänar pengarna på arbetet som utförs (Dagens Arbete ). beskriver hur man arbetar med arbetsmiljöbrott i , vilket kan ses som förslag på förbättringar i : en egen arbetsmiljöbalk, ett strängare personligt ansvar för arbetsgivare och att den norska ekobrottsmyndigheten har en egen miljöbrottsavdelning som också inkluderar arbetsmiljölagen (Dagens Arbete ). Vi anser att de förslag som Jarlås och lyfter är intressanta. Ett rimligt första steg är att tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur lagstiftningen fungerar och lämna förslag på hur lagstiftningen bör förändras för att dels korta ned utredningstiderna, dels skärpa arbetsgivarnas arbetsmiljöansvar. Ciczie Weidby (V)
mot · H8023877 · 2021-03-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:89 om granskning av statens styrning av äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell åtgärdsplan för att stärka kvaliteten inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska ta fram en plan som säkerställer framtida överenskommelser med SKR om hur den ansvariga förvaltningsmyndigheten långsiktigt ska förvalta uppnådda resultat och tillkännager detta för regeringen. om granskning av statens styrning av äldreomsorgen är ett viktig underlag som förtjänas att tas på största allvar. delar sammanfattningsvis betydande delar i analys och rekommendationer. lyfter i sin rapport bl.a. fram att mycket tyder på att staten inte har lyckats förvalta det positiva resultat som hade uppnåtts vid Äldresatsningens avslutande och att regeringen saknade en plan för att förvalta resultaten, vilket vi anser vara mycket bekymmersamt. menar att en nationell åtgärdsplan behöver tillsättas, lämpligtvis i samråd med SKR. En sådan nationell åtgärdsplan bör innehålla en tydlig riktning för hur kompetensen kan stärkas inom många olika områden kopplat till äldreomsorgen, inte minst hur kompetensförsörjningen ska säkras. Planen bör också innehålla frågor kring personkontinuitet för att skapa trygghet för vårdtagaren och för att bidra till en god arbetsmiljö. bedrivs stora delar av sjukvården i kommunerna men de får inte anställa läkare och för att förbättra vården för äldre anser vi att det bör införas platsknutna läkare, dvs. en läkare som ansvarar för och har kontakt med samtliga äldre på det särskilda boendet. Det är en garant för att säkra den medicinska kompetensen i äldreomsorgen men säkrar också ansvarsfrågan för den medicinska kompetensen. Detta är därför en självklar fråga i en nationell åtgärdsplan. En nationell åtgärdsplan bör självklart innehålla en riktning för att stärka äldreomsorgens alla olika delar. anser även att begränsade roll då Äldresatsningen pågick har försvårat den långsiktiga förvaltningen av satsningens resultat. bedömning är att regeringen kunde gjort mer för att växla över Äldresatsningen i verksamhet, och på så sätt utvecklat det långsiktiga stödet till kunskapsutvecklingen i kommunerna redan under satsningen. Regeringen delar förvisso rekommendationer om att det bör säkerställas att det vid överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR) finns en plan för långsiktig förvaltning av uppnådda resultat och att ansvarig förvaltningsmyndighet bör involveras samt att regeringen avser att följa upp hur detta kan åstadkommas. Trots det nämner regeringen inget om hur detta ska åstadkommas eller någon tidsplan. Det anser vi vara anmärkningsvärt, inte minst med anledning av att staten och SKR ingår i flera överenskommelser om samarbete inom olika områden. Per Ramhorn (SD)
mot · H8023879 · 2021-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:121 Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera tidsperioden för det förstärkta stödet vid korttidsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig i väsentliga delar bakom regeringens proposition. har tidigare påtalat att även lönekostnader bör klassificeras som fasta kostnader för de företag som helt tvingas stänga ned sin verksamhet till följd av pandemilagen. Det är således positivt att propositionen instämmer i den analysen: ”Regeringen bedömer dock att det är lämpligt att företag som tvingas stänga sin verksamhet till följd av sådana beslut som ger rätt till nedstängningsstöd även får inkludera lönekostnader, inklusive arbetsgivaravgifter, vid beräkningen av de fasta kostnaderna.” Det bör dock påtalas att ett dylikt beslut borde ha fattats redan i anslutning till lagen som över huvud taget möjliggjorde nedstängningar av hela verksamheter, något som redan då påtalade. Regeringen uppvisar återigen en nonchalans samt en bristande förståelse gentemot företagare och näringsidkare. Tillika är det givetvis positivt att det förstärkta stödet () vid korttidsarbete förlängs. Däremot är av uppfattningen att detta bör gälla under hela stödperioden, dvs. även för , i stället för enbart april, i likhet med flera av remissinstanserna. Givet nuvarande kunskap om smittspridning, vaccinationstakt och dylikt är det sannolikt att samhället kommer att präglas av restriktioner, med begränsad ekonomisk aktivitet som följd, fram till åtminstone . För näringslivet i stort vore det fördelaktigt att ha kännedom om regelverket på i vart fall ett par månaders sikt hellre än att avvakta nya politiska besked månad för månad. Vidare, i ett läge där smittspridningen kraftigt avtar, vaccinationstakten ökar betänkligt och ekonomin återgår till ett mer normalt tillstånd finns det givetvis inga incitament för det enskilda företaget att fortsatt ha en stor del av personalstyrkan permitterad enkom för att möjligheten finns. Varje normal företagare vill självfallet att personalen ska komma tillbaka till sina jobb på full styrka. Givet en mer negativ utveckling bör möjligheten till förstärkt stöd likväl fortsatt finnas. Frånsett ovanstående ställer sig bakom förslagen om ändrade ramar, liksom det utökade bemyndigandet gentemot . Med anledning av sammantagna ställningstagande finns det dock anledning för regeringen att utvärdera om den föreslagna anslagshöjningen är tillräcklig.