mot · H9024202 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda den svenska skattebasen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra skattetrycket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en folkräkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda systemet med personalliggare i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra ersättningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer generösa anståndsregler för skatteskulder en juridisk skatteprocess pågår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett entreprenörskonto och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till skattereduktion för gåva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till nedsatta arbetsgivaravgifter för föreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av mervärdesskatten i förenklingssyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare underlätta generationsväxling i företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till ägarskiften till personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera utredningen om att avveckla fastighetstaxeringssystemet och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som avvikelse gentemot regeringens förslag Kristdemokratiska utgångspunkter i skattepolitiken Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimliga av medborgaren. Det är ett mål i sig att sänka skattetrycket. har i tidigare regeringar varit med och sänkt skattetrycket – 2006 till 2014 sänktes skattetrycket, mätt som totala skatteintäkter i förhållande till bnp, från till . Det var en väldigt positiv utveckling som bidrog till ökad frihet för människor och familjer, och som ledde till ökade incitament till arbete och företagsamhet. Även den budget som tillsammans med vann gehör för i innebar sänkt skattetryck. I budget sänks skatterna med cirka 13 miljarder, vilket resulterar i ett skattetryck på ,. (Därutöver återfinns flera reformer som inte är medräknade, men som i praktiken innebär skattelättnader. Det handlar om nystartsjobb som innebär krediteringar av arbetsgivaravgifter och dubbelt jobbskatteavdrag för långtidsarbetslösa som får arbete, en reform som av praktiska skäl betalas ut som ersättning istället skattelättnad.) Med det sagt måste varje skattesänkning vägas mot angelägna prioriteringar inom välfärden. I en globaliserad ekonomi utsätts främst kapitalskattesystemet för konkurrens. Kapitalskatterna måste därför vara konkurrenskraftiga. Beskattning av inkomster, varor, tjänster, fastigheter och förmögenhet eller andra former av beskattning får inte urholka äganderätten och ska utformas enligt vedertagna skatterättsliga principer som skatt efter bärkraft och likabehandling. Skattesystemet ska bidra till ett gott klimat för företagsamhet och främja eget ansvarstagande. Det är dessutom viktigt att skattereglerna utformas så enkelt som möjligt för att underlätta bland annat för småföretagsamhet. Nivån på mervärdesskatten bör i princip vara generell. En hög generell nivå på momssatsen medför dock att undantag kan behöva göras. Beskattningen ska utformas så att arbete, sparande och gåvor gynnas medan förbrukning av ändliga naturresurser, miljöpåverkande utsläpp och annan miljöskadlig verksamhet motverkas. Det är en statlig uppgift att stödja kommuner som inte har ett tillräckligt skatteunderlag för att de ska klara sina lagstadgade skyldigheter gentemot kommunens invånare. Sänkta skatter på jobb och företag stärker värdesätter människans frihet högt. Därför anser vi att skattetrycket bör sänkas, för att medborgarna ska få mer pengar över i plånboken. Det stärker hushållens ekonomi och ökar tillväxten i landet, varpå fler jobb skapas och utanförskapet minskar. Dessutom innebär skattesänkningar som stimulerar till fler arbetade timmar att kommunernas ekonomi stärks långsiktigt, vilket är viktigt i då kommunerna ställs inför stora utmaningar på grund av demografiska förändringar som innebär en allt högre försörjningskvot. anser därför att inkomstskatterna är för höga i . Även företagen behöver skattelättnader som uppmuntrar till investeringar i omställning, och som innebär minskat regel- och administrationskrångel för de minsta företagen. Regeringens förvärvsavdrag sänker skatten lika mycket för inkomster från arbete, bidrag och ersättningar – vilket urholkar arbetslinjen. vill istället se ökad lönsamhet i att arbeta och har därför flera förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, pensionärer, barnfamiljer och för dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Våra skatteförslag minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag och ersättningar till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. föreslår ett förstärkt jobbskatteavdrag med fokus på låg- och medelinkomsttagare. Jobbskatteavdraget är utformat så att samtliga med arbetsinkomster på eller mer får ca lägre skatt . Det gör att skattesänkningen som andel av inkomsten blir som störst för de med låga månadsinkomster, något som särskilt stärker ekonomin för de som har knappa marginaler. Jobbskatteavdraget möjliggör ökad konsumtion, sparande och minskar behovet av bidrags-och ersättningssystem. Drivkrafterna till arbete förstärks och ekonomin påverkas positivt. är förslaget utformat så att det tillsammans med vår skattesänkning för pensionärer inte innebär någon skatteklyfta mellan arbets- och pensionsinkomster. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2022, 2023 och 2024. Även marginalskatterna behöver sänkas. betalade av alla barnmorskor statlig inkomstskatt. betalade statlig inkomstskatt. Ökningen av andelen syns också inom poliskåren, där var tredje nu betalar extra på den lön som överskjuter brytpunkten. Konsekvensen blir minskade incitament att jobba en extra timme, vilket många inom exempelvis vården och polisen ställs inför. Därför höjer vi brytpunkten för när statlig inkomstskatt börjar betalas utöver inflation. Med höjning förväntas skiktgränsen uppgå till en inkomst om ca . Det innebär en skattesänkning på . anser även att skatten på pensionsinkomster måste fortsätta sänkas. Därför såg vi till att alla pensionärer fick sänkt skatt i den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i . Bland dagens pensionärer finns en större grupp som har små ekonomiska marginaler. Dessa har ofta jobbat deltid i offentlig sektor, tagit hand om hem och barn, eller varit sjukskrivna i livet. Den ekonomiska tryggheten för dessa behöver förstärkas. föreslår därför en skattesänkning som innebär mer i disponibel inkomst. Tillsammans med höjt BTP, där vi föreslår ytterligare förstärkningar utöver regeringens förslag, innebär det mer i inkomst för en pensionär med låg inkomst och hög hyra. Skattesänkningen görs via ett förhöjt grundavdrag och går till alla med en pensionsinkomst . Konstruktionen ger mest förändring för pensionärer med låga inkomster. Skattelättnaden innebär ett skattebortfall på 2022, 2023 och 2024. Den särskilda inkomstskatten, , som betalas av bosatta utomlands sänktes av Alliansregeringen från , men nuvarande regering höjde den till igen. anser att skatten återigen bör sänkas till . Vi avsätter i vårt budgetalternativ för detta. Återstarten av påskyndas av att företag gör investeringar som bidrar till omställning och tillväxt. Genom att ge företagen ekonomiska fördelar med att tidigarelägga sina investeringar kan företagen och svensk konkurrenskraft stärkas, fler anställdas och mer produkter och tjänster produceras. För att stimulera dessa investeringar, och därmed också klimatomställning och digitalisering i näringslivet, föreslår en tillfälligt sänkt bolagsskatt för alla företag som gör investeringar . Skattereduktionen omfattar materiella inköp så som maskiner och andra materiella tillgångar som är avsedda långsiktigt i verksamheten. Skattereduktionen gäller för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet. Detta omfattar bl.a. aktiebolag, enskild näringsverksamhet och ekonomiska föreningar och handelsbolag. För företag som har brutet räkenskapsår uppstår effekten först , var för vi avsätter för förlorade skatteintäkter detta år. Det beräknas även uppstå en liten effekt för de företag som inte har någon skatt att reducera , om . är företag med en årlig omsättning som understiger i normalfallet befriade från moms på varor och tjänster. Syftet med omsättningsgränsen är att förenkla administrationen och minska kostnaden för de allra minsta företagen. omsättningsgräns är dock i ett internationellt perspektiv mycket låg. Regeringen höjer omsättningsgränsen för momsplikt till i budgetpropositionen . har dock förslag om en höjning till . Detta skulle underlätta administrationen för cirka 5000 företag och innebära en skattelättnad på . Detta skulle förenkla för fler små företagare att driva sin verksamhet och underlätta för dessa företag att växa. Reformen bör därefter utvärderas och eventuellt ytterligare höjning av gränsen ske. Vi föreslår också ett förbättrat investeraravdrag för att bredda ägandet i onoterade bolag och förbättra tillgången till kapital för dessa, och går fram med ett mer offensivt förslag gällande skattelättnader för personaloptioner än regeringen. Institutioner centrala för en välfungerande ekonomi Myndigheterna , och är av fundamental betydelse för en välfungerande ekonomi som präglas av ordning och reda. ser, framför allt, till att de skatter som bestäms av politikerna i riksdag, landsting/regioner och kommuner tas in, men myndigheten har också viktiga brottsbekämpande funktioner. kontrollerar flödet av varor in i och ut ur , bidrar till ett säkert samhälle och säkerställer en konkurrensneutral och effektiv handel. Det senare är inte minst viktigt för som ett litet och handelsberoende land. arbetar med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, vilket är viktigt för all form av företagsamhet och för att förtroendet människor emellan ska upprätthållas på en hög nivå. Därtill är Kronofogdens arbete med skuldsanering för överskuldsatta mycket viktigt ur ett socialt perspektiv. Viljan att göra rätt för sig är av grundläggande betydelse i ett väl fungerande samhälle. Totalt har de tre myndigheterna nästan 15 000 anställda. anser att den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser att svenska intressen bör värnas. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Service, tillgänglighet och lokalisering , och service till medborgare och företagare bör fortsätta att förbättras. I detta avseende är det förstås centralt med vidareutvecklade e‑tjänster. Allt fler människor använder dessa, men för de människor som ännu inte är fullt bekväma med elektronisk kommunikation är möjligheten till personliga möten vid servicekontor av stor betydelse. Myndigheterna behöver därför även fortsättningsvis ha god fysisk närvaro över hela landet. välkomnar Statskontorets förslag till nya principer för myndigheters lokalisering, som bland annat slår fast att myndigheter ska ta hänsyn till regional tillväxt vid beslut om lokalisering. anser att verksamhet ute i landet är viktig och motsätter sig därför fler nedläggningar av lokala kontor. Vi välkomnar också regeringens förslag om att utöka antalet servicekontor ute i landet (budgetpropositionen ) och i utsatta områden (budgetpropositionen ). Det möjliggör för fler personer och företag att få tillgång till , och nära hemmet. anser dock att större satsningar behövs för att stärka upp servicen på landsbygden. Därför vill vi öppna ytterligare sju servicekontor utöver de regeringen aviserat. De ytterligare sju kontoren bör placeras i kommuner som inte har några servicekontor . Vi föreslår dessa platser för nya servicekontor: , , , , , och , och avsätter 2022 samt därefter för detta ändamål. Viktigt att ytterligare synliggöra skattetrycket Som beskrivits ovan har medverkat till att skattetrycket sänkts i . har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. Detta framkom inte minst i en rapport som samhällsdebattören och teknologie doktor presenterade 2015. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolda. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. deklarerade nästan 6,7 miljoner personer elektroniskt på olika sätt. Det innebär att antalet digitala deklarationer ökat ännu . finns också möjlighet att betala kvarskatt med Swish, vilket över 200 000 personer gjorde . Att servicen gentemot medborgarna ökar och deklarationerna förenklas är positivt, men leder det sannolikt till att färre personer riktar full uppmärksamhet mot sina skatteuppgifter, vilket kan bidra till de resultat som Sanandaji påvisar. Vad kan man då göra? Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Det svenska har genomgått stora förändringar sedan medlemskap i . Den fria rörligheten inom EU för mycket gott med sig men får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. beslagtog 142 skjutvapen , vilket är en stor ökning jämfört med året innan då 58 vapen beslagtogs. De beslagtog narkotika till ett värde av . är dock för starkt inriktat på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen, men myndigheten har för svaga befogenheter. Det är en del i en kedja som gjort att kallats för ett ”smörgåsbord” för internationella stöldligor. av inbrotten i upp, och enligt polisen begås en stor del av de så kallade åldringsbrotten, alltså brott mot äldre, av utländska stöldligor. av allt stöldgods förs ut ur och utländska stöldligor står för av inbrotten. För att stoppa detta måste Tullen få ett uppdrag att kontrollera utförsel av gods. I den budget som och drev igenom i riksdag gavs uppdraget att växa med 500 medarbetare och där beslutades också att skulle få mer befogenheter (2018/19:SkU1). Detta har delvis uppfyllts i och med proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott. Emellertid menar att förslaget också måste följas av ekonomiska tillskott och ett förändrat uppdrag för myndigheten för att få avsedd effekt. föreslår därför att anslaget för ska höjas med 2022–2024 för en särskild satsning på att kontrollera utförsel av stöldgods, samt stärkt förmåga att bekämpa vapen- och narkotikahandel. Utöver detta vill vi stärka befogenheter genom ett antal ytterligare reformer: Tullen bör ges befogenhet att frihetsberöva misstänkta. Detta saknas , varför personer som kan antas ha stöldgods skulle kunna tillåtas gå ombord på exempelvis en färja även om stöldgodset blivit beslagtaget. Inresekontroller, det vill säga passkontroller och id-kontroller, bör ske i större utsträckning . Utbildningen av Tullens tjänstemän behöver ses över så att man kan agera mer polisiärt mot personer. Det innebär bland annat en ökad möjlighet till beväpning. Man ska kunna beivra människosmuggling, trafficking och utförsel av stulna bilar vilket endast är polisens uppgift. Det kräver att tullen också ska kunna frihetsberöva misstänkta personer. På kort sikt bör poliser placeras i arbetslag för att kunna fatta den typen av beslut på plats. behöver flyttas från till . På så vis kommer den departementala styrningen av myndigheten att mer inriktas mot vidare brottsbekämpning än endast uppbörd av skatt och kontroll av varor. Rätta felen i folkbokföringen genom en folkräkning föreslog att en folkräkning ska genomföras i syfte att rätta till de fel som finns i folkbokföringsregistret. Enligt bedömning finns det ungefär 200 000 fel i folkbokföringen. En folkbokföringsadress är ofta en förutsättning för att ta del av bidrag och ersättningar och av denna anledning är just folkbokföringsbrott grunden för andra typer av brott, som bidragsbrott. Detta gör det mycket angeläget att komma till rätta med dessa fel. anser att fusk med bidrag och ersättningar är att begå brott mot hela vårt samhälle. Det drabbar såväl skattebetalarna som de som verkligen behöver ekonomiskt bistånd. Att rätta till felen i folkbokföringsregistret är därtill av stor vikt för att hitta människor som uppehåller sig i utan tillstånd, att identifiera personer som enbart på pappret befinner sig i , samt för att kartlägga och komma tillrätta med trångboddheten i många av våra städer. anser därför att en folkräkning ska genomföras. Det initiativ vi tog fick inte stöd, då regeringen, Liberalerna, och motsatte sig detta. anser dock fortsatt att det finns ett brådskande behov av att genomföra en folkräkning, och att bör tillkännage detta för regeringen. Stärkt juridiskt skydd för företagare Många företagare utsätts för brott. Enligt en rapport från organisationen har drygt var tredje företagare utsatts för brott. Andelen brottsutsatta företagare ökar dessutom, från 2020. Det kan röra sig om allt från bedrägerier och bluffakturor till bolagskapningar eller osund konkurrens från yrkeskriminella som driver regelrätta verksamheter utan att betala skatt. Det är också viktigt att komma ihåg att brottsligheten inte bara drabbar de brottsutsatta. av de tillfrågade företagarna uppger att de fått ökade kostnader för brottsförebyggande åtgärder. Det hade förstås varit bättre, både för de enskilda företagarna och för i stort, om dessa pengar hade kunnat läggas på att utveckla verksamheten istället. menar att legitimationskontroll alltid bör göras vid ändring av person- eller företagsuppgifter hos och . I första hand ska fler uppmuntras att använda e‑tjänster där inloggning sker med e‑legitimation, bank-id eller andra godkända sätt för legitimering. Den som vill lämna in en ansökan manuellt ska kunna göra detta via servicekontor där eller finns. Så kallade bluffakturor har blivit ett allvarligt problem. Varje bluffaktura är i sig ofta på en ganska liten summa men eftersom det sker organiserat kan gärningsmännen med några knapptryck skicka ut fakturor som sammantaget är på mycket stora belopp. Det är viktigt att bestämmelser om bedrägerier är anpassade för den systematik som dessa brott begås med , och ser därför positivt på att brottsrubriceringen grovt fordringsbedrägeri nu är införd. Ytterligare en form av bedrägeri är att använda en annan persons identitet för att vilseleda en tredje person att exempelvis leverera varor. Syftet är att den vars identitet man använder ska stå för kostnaderna. värnar de små och medelstora företagen. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste krångliga och oproportionerliga regler motverkas. anser därför att reglerna kring företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelse gäller dock inte skatteskulder, där en styrelse kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i avseende på kontrollstämma etc. vill se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts. Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Vid till exempel skattemål är ordningen sådan att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. vill se över anståndsreglerna. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. I förslag till regeringen föreslås att skogskontot ska tas bort. Många skogsägare är beroende av skogskontot då det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att skogsinkomster kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. anser att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå. I och med antagande av Alliansens budgetmotion fick i uppdrag att förenkla företagares skatteadministration. vill följa upp och vid behov fortsätta detta arbete. anser att systemet med personalliggare i dess nuvarande form behöver ses över. Det är angeläget att systemet med personalliggare inte innebär onödigt regelkrångel och en ständig oro för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp, vilket många företagare upplever. behöver kontrollernas syfte och mål ses över för att de ska bli mer ändamålsenliga och svara mot de faktiska behoven. Mörkertalet vad gäller personer som uppehåller sig olovligt i är stort. Enligt vissa uppgifter beräknas mellan 30 000 och 50 000 personer uppehålla sig i utan tillstånd. Det egentliga antalet är med all säkerhet mycket större. Bristen på kontroll, inte minst med samordningsnummer, gör det lätt att leva i med en falsk identitet. Den sammantagna bedömningen är att antalet illegala invandrare har ökat .