mot · H8023952 · 2021-04-07 00:00:00 — vill betona att det kan vara livsavgörande att barn som växer upp med föräldrar som har missbruksproblematik och/eller svår psykisk ohälsa, men också att barn och unga som själva lever med psykisk ohälsa eller en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, nås av evidensbaserade selektiva preventionsinsatser för att förebygga framtida psykisk ohälsa, riskbeteende och missbruk eller beroende. Lika viktigt är det att indikerad prevention når ut till exempelvis personer med ett tidigare missbruk eller beroende för att förebygga risken för återfall. anser därför att det inte duger att överväga ett ökat fokus på selektiv prevention på det sätt som regeringen föreslår i en strategi som ska vara vägledande för arbetet inom området. I stället bör få i uppdrag att ta fram riktlinjer kring när och till vilka målgrupper de olika preventionsnivåerna (universell, selektiv och indikerad nivå) ska användas för att effektivt förebygga och minska skadeverkningarna inom ANDTS-området. I sammanhanget är det också angeläget att det görs beräkningar av de preventiva metodernas kostnadseffektivitet för att stimulera politiska prioriteringar som främjar en ökad användning av de bevisat effektiva folkhälsofrämjande metoderna. En beräkning av kostnadseffektiviteten av STAD:s metod Ansvarsfull alkoholservering visar exempelvis att för varje krona som investeras i metoden sparar samhället i form av uteblivna kostnader för bl.a. polisiära insatser och sjukvård. [4] Liknande beräkning kring kostnadseffektiviteten bör göras för i första hand Krogar mot knark och Fotboll utan Fylla men i förlängningen också för fler evidensbaserade metoder inom ANDTS-området. ser det civila samhället som en stor resurs i det förebyggande folkhälsoarbetet, så även inom ANDTS-området där det civila samhället fyller en viktig uppgift genom att stödja personer som själva har missbruksproblematik eller lider av beroendesjukdom genom exempelvis vård och behandling, men också genom att vara till stöd för anhöriga och genom att erbjuda alkohol- och drogfria mötesplatser. Det civila samhället har sammantaget en viktig roll i att uppfylla delar av målen i ANDTS-strategin men också i det förebyggande arbetet riktat exempelvis mot ungdomar som riskerar att hamna i kriminella miljöer. Det är en viktig del i arbetet med det praktiska genomförandet av ANDTS-strategin. Vetenskaplig riskbedömning av ANDT-produkters skadeverkningar Intag av alla produkter inom ANDT medför negativa hälsoeffekter, men det är skillnad på graden av skador som kan uppkomma för både individen och dennes omgivning beroende på vilken produkt som intas. Det är exempelvis skillnad på rökning av standardcigaretter, e‑cigaretter, andra typer av cigaretter och bruk av snus och tuggtobak. I lagstiftningen räknas dock all tobak lika, vilket kan medföra att en övergång från rökning till snusning försvåras, trots att vetenskapen pekar på att riskfaktorn negativa hälsoeffekter är betydligt högre för rökare än snusare. Det pågår också en expansiv utveckling av nikotinprodukter som kan vara ett bättre alternativ än att röka tobak, även om det är angeläget att minska nyrekryteringen av användandet av dessa produkter bland minderåriga. Även om alla produkter inom ANDT-området är skadliga för hälsan är det av vikt att klargöra de gradskillnader som är vetenskapligt påvisade och att dessa beaktas vid reglering av lagstiftning inom ANDT-området. anser att ett uppdrag till om en sådan bedömning ska ingå i ANDTS-strategin. står upp för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som syftar till ett samhälle där alla ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol. Även om de flesta dricker måttliga mängder alkohol och förknippar öl och vin med fest, livskvalitet och kulinariska upplevelser, kan alkohol ge allvarliga konsekvenser inte bara för den enskilda brukaren utan även för omgivningen. Våld och annan kriminalitet, splittrade familjeförhållanden, trafikolyckor och sjukskrivningar är några exempel. Ofta kan också fattigdom och utanförskap kopplas till bruk av alkohol. Vi bär alla dessutom på en medfödd hög eller låg risk för att utveckla ett beroende av alkohol eller andra droger. Risken för skador varierar därför mellan individer, över ålder och beroende på situation och dryckesmönster. Risken för skador av alkohol ökar gradvis med ökande konsumtion. Färsk forskning visar att det inte finns någon tydlig gräns under vilken alkoholkonsumtion är helt riskfri. Baserat på den senaste forskningen är det angeläget att som en del i ANDTS-strategin uppdra åt att se över riktlinjerna angående riskkonsumtion. En solidarisk och restriktiv alkoholpolitik står utifrån ett solidariskt och folkhälsobaserat perspektiv upp för en restriktiv alkoholpolitik. Vi värnar Systembolagets monopol där försäljning av alkohol ska ske med ansvar och utan vinstmaximering samt utan erbjudande om merförsäljning. Alkoholmonopolet och en aktiv prispolitik som via punktskatter gör alkohol dyrare än andra drycker, samt restriktiva regler kring marknadsföring av alkoholhaltiga drycker, är de viktigaste inslagen i restriktiva alkoholpolitik. Det är viktigt att samhället vidtar åtgärder för att bibehålla den positiva trenden med minskad alkoholkonsumtion bland unga, inte minst eftersom de personer som de facto debuterar tidigt inte sällan har ett riskbrytande beteende kring alkohol och droger samt lider av psykisk ohälsa. Den unga hjärnan är därtill mycket känslig för alkoholens effekter och risken att hamna i missbruk och beroende är kraftigt förhöjd vid en alkoholdebut . Denna riskgrupp kommer därför med stor sannolikhet att behöva omfattande insatser av samhällets gemensamma resurser senare i livet. Med andra ord är ett framgångsrikt alkoholpreventivt arbete och insatser för att tidigt fånga upp ungdomar med alkoholproblematik viktiga – framför allt för de drabbade personerna och deras familjer, men även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Utifrån dessa perspektiv spelar förslag om ett nationellt för ANDTS-prevention, men också tydliggörandet kring vikten av att applicera preventionsinsatser på universell, selektiv och indikerad nivå, en avgörande roll. Det är också värt att notera att äldres alkoholkonsumtion har ökat i jämförelse med andra åldersgrupper men också i absoluta tal. [5] Därtill har den alkoholrelaterade dödligheten ökat bland äldre. Det är därför angeläget att identifiera effektiva insatser för att motverka och förebygga riskkonsumtion bland äldre. Vi noterar och välkomnar den föreslagna strategins ansatser inom detta område. Men vi anser att regeringen i stället för att överväga att stärka förutsättningarna för att anställda inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen har kunskap om alkoholens negativa effekter på hälsan och rutiner för att identifiera och agera vid misstanke om eller upptäckt av risk- eller missbruk av alkohol, bör verka för att säkerställa detta. Det är också värt att notera att rätten till en fast läkarkontakt med en namngiven läkare ger förutsättningar för att skapa den relation som kan behövas mellan patient och vårdgivare för att kunna samtala om bl.a. riskkonsumtion av alkohol. präglas primärvården av ett stort antal uppgifter men alldeles för få medarbetare för att kunna genomföra dessa. Primärvården spelar en viktig roll inom många områden, men den måste resurssättas rätt så att den har förutsättningar att kunna utföra uppdraget. vill ha ett narkotikafritt samhälle och arbetar konsekvent för att stoppa alla tendenser till drogliberalisering. Antalet döda och skadade på grund av narkotikamissbruk ska minska. Det är också prioriterat att minska dödligheten bland ungdomar kopplat till experimenterande med droger. Ett effektivt förebyggande arbete, en god vård och behandling för den som fastnat i missbruk och beroende tillsammans med brottsbekämpande insatser från tull och polis är viktigt. har polis och tull rätt att beslagta preparat som är misstänkt farliga. En åklagare kan besluta att varorna ska förstöras. Relevanta myndigheter har också möjlighet att beställa nya preparat på internet för att skynda på narkotikaklassningen. har samhället ofta legat steget efter, men vi får inte ge upp kampen mot nätdrogerna. Nej till avkriminalisering och legalisering är emot all avkriminalisering av innehav av narkotika för eget bruk. Bruk av narkotika är skadligt för hälsan och medför ett stort mänskligt lidande och många negativa effekter i samhället kopplat till exempelvis kriminalitet. Användande av narkotika ska därmed inte uppmuntras genom att trösklarna för att prova sänks. Det vore förödande om så skedde. En fördel med nuvarande system är också att en polis som möter en ungdom som är påverkad eller innehar cannabis har rätt att ta personen till eller motsvarande beroendevård. Det ger möjlighet att bryta ett missbruk tidigt – innan det övergår till ett tyngre beroende. är också emot all form av legalisering av narkotika. Liberaliseringsströmningarna förespråkar främst legalisering av cannabis, men är fast övertygade om att de dokumenterade negativa effekterna av cannabis är alltför stora. Det är också värt att notera att koncentrationen av THC, som ger ruseffekten, är flerfalt högre i cannabis än vad den var . Det finns säkerställda samband mellan cannabismissbruk i tonåren och ökad risk att inte slutföra skolan, att utveckla beroende samt ökad psykisk ohälsa och kognitiva funktionsnedsättningar i vuxen ålder. En legalisering medför per definition en ökad tillgänglighet, vilket ökar risken för att ungdomar börjar använda cannabis. Detta bekräftas av en nyligen publicerad studie kring effekterna av legalisering av marijuana på ungdomars användande i [6]. Kortfattat visar resultaten att ungdomar i årskurs 7, 9 och 11 efter legaliseringen har ökat sitt användande av marijuana (använt ) och (användning senaste ) jämfört med en tidigare nedåtgående trend i användandet. En publicerad fokusrapport från CAN[7] visar att andelen av ungdomar i årskurs 9 som har rökt cannabis har legat runt 5–. Det är glädjande nog en låg andel i ett internationellt perspektiv. är det oroande att ungdomarnas uppfattning om att det är en stor risk att använda cannabis regelbundet har minskat från 1995 till 2019. Det är därför ytterst angeläget att upprätthålla höga trösklar för ett ökat användande genom att motverka både avkriminalisering av innehav av narkotika för eget bruk och all form av legalisering. ställde sig , tillsammans med samtliga övriga partier i riksdag, bakom följande tillkännagivande till regeringen: behöver en nollvision och en nolltolerans mot narkotikarelaterade dödsfall. I första hand ska fokus ligga på att förebygga så att människor väljer att inte använda narkotika. Vidare bör man uppmärksamma individen och dennes rätt att få det stöd och den behandling han eller hon behöver för sin beroendesjukdom. Evidensbaserad behandling är det som hjälper människor tillbaka till ett fungerande liv. Enligt vår mening måste en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kombineras med en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor. Vi anser därför att den nuvarande narkotikapolitiken bör utvärderas i syfte att säkerställa att svensk narkotikapolitik är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering. Enligt den aktuella propositionen bereds tillkännagivandet vid . För att motverka liberaliseringsströmningarna är det viktigt med målgruppsanpassade och forskningsbaserade informationsinsatser för att öka kunskapen om cannabis negativa effekter på hälsa och social utveckling. Under den första ANDT-strategin som initierades av inrättades projektet 2 – storstädernas satsning mot cannabis som pågick . Inom projektet samverkade de tre storstäderna utifrån syftet att motverka den höga cannabisanvändningen i storstäderna och en liberal attityd till cannabis. Insatser genomfördes i samverkan med bl.a. relevanta verksamheter inom stadsdelarna, länsstyrelserna, dåvarande , akademin, polisen och sjukvården för att stärka och utveckla både det drogförebyggande och det rehabiliterande arbetet. Arbetet resulterade i en större tydlighet i de metoder som används och pekade ut en del problem, vilket ger möjligheter till vidareutveckling av insatser och en förbättrad implementering lokalt. anser att ett liknande nationellt projekt bör vara en del av ANDTS-strategin för att stärka och samordna det cannabispreventiva arbetet. Projektet bör rymmas inom uppdraget för det föreslagna nationella kompetenscentrumet för ANDTS-prevention. I sammanhanget vill vi återigen betona vikten av att den evidensbaserade metoden Krogar mot knark sprids och används över hela landet, detta då den, i enlighet med kontakter med forskare inom preventionsvetenskap, är den enda universella narkotikapreventiva insatsen i som har visat på stora positiva effekter bland unga och unga vuxna. Regeringen måste överge formuleringar i strategin om att den överväger en ökad användning av metoder som bevisligen fungerar. I stället måste ANDTS-strategin innehålla tydliga markeringar om att evidensbaserade metoder ska användas. Därtill måste regeringen utifrån förslag ta initiativ till att etablera ett nationellt för ANDTS-prevention utifrån för att säkerställa att de som utför preventionsarbetet i praktiken får den utbildning och den praktiska stöttning som behövs för att tillförsäkra att arbetet utförs på ett korrekt sätt och därmed ger förväntade positiva resultat. Anmälningarna till Inspektionen för vård och omsorg () som rör överförskrivningar av narkotiska läkemedel har ökat . Det handlar bl.a. om värktabletter och lugnande mediciner. Det förekommer att personer går till flera olika läkare för att få narkotikaklassade läkemedel utskrivna. Eftersom läkarna inte alltid kan se varandras förskrivningar är det svårt att kontrollera och förhindra denna överförskrivning av narkotiska läkemedel. tog 2011 initiativ till en nationell läkemedelslista för att ge patienten, vårdgivarna och apoteken fullständig information om förskrivna läkemedel. Regeringens införande har tagit tid, och coronapandemin har försenat processen ytterligare, men kommer den på plats. Den nationella läkemedelslistan kan bidra till förbättrad kontroll och reglering av förskrivning av narkotiska läkemedel. kommer att noga följa frågan och vi välkomnar att regeringen har inkluderat narkotikaklassade läkemedel i förslaget till ANDTS-strategi. Vi noterar dock att regeringen i propositionen (s. 64) beskriver att ”målet om ett narkotikafritt samhälle bör därför följas av en nollvision som innebär att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning”. Denna formulering i regeringens bedömning och i efterföljande brödtext kan tolkas som att ANDTS-strategin ska fokusera på att minska dödligheten kopplad till läkemedel generellt – inte enbart narkotikaklassade läkemedel. Även om det är angeläget att minska felaktig användning såsom överdosering och farliga interaktioner kopplat till läkemedel generellt då de i värsta fall kan leda till förgiftningar med dödlig utgång, menar att skrivningarna bör förtydligas utifrån att det enbart är narkotikaklassade läkemedel, och inte läkemedel i stort, som åsyftas och ska inkluderas i ANDTS-strategin. är positiva till utbyggnaden av sprututbytesprogrammet då det har dokumenterad effekt på riskbeteenden, dvs. att de som söker sig till sprututbytet i mindre utsträckning delar använda verktyg med varandra. Detta är viktigt inte minst eftersom ny smitta av t.ex. hepatit C vanligtvis sker efter injiceringsdebut. Genom att minska smittspridningen av framför allt hepatit C och hiv kan unga människor skyddas från att bli smittade tidigt i livet, vilket sparar mycket lidande och även sjukvårdskostnader. Sprututbytet förbättrar också förutsättningarna för beroendevården att nå ut med hjälpinsatser till individer som annars inte skulle uppsöka vården. En rädsla som finns är att ett utbrett sprututbytesprogram skulle leda till en ökad droganvändning, men det finns ganska omfattande forskning på det området, och inga studier visar ett ökat drogintag vare sig på individ- eller på samhällsnivå. Bred tillgänglighet av naloxonläkemedel Den narkotikarelaterade dödligheten i är oacceptabelt hög, även om det är värt att notera att en rapport från visar att dödligheten minskade 2018. Orsaken är inte fastställd, men sannolikt är en bidragande orsak den ökade tillgången till naloxon – en läkemedelssubstans som kan häva en opioidöverdos. har varit drivande för att naloxonläkemedel ska vara tillgängligt för närstående samt polis och räddningstjänst vid risk för överdosering av opiater. Naloxon kan inte missbrukas och är inte beroendeframkallande. Att snabbt kunna ge en livräddande hjälpinsats vid en eventuell överdos är därför mycket viktigt. Det är glädjande att och har gjort ändringar i sina föreskrifter som möjliggör att i) förskrivare får lämna ut naloxonläkemedel direkt till patienter, i stället för att läkemedlet förskrivs på recept och hämtas ut på apotek ii) sjuksköterskor får förskriva naloxonläkemedel under vissa förutsättningar iii) icke legitimerad personal i ambulans och inom räddningstjänst får administrera naloxonläkemedel vid opioidöverdos. Vi välkomnar också att har uppdaterat de nationella riktlinjerna för vård och stöd vid missbruk och beroende avseende naloxonläkemedel[8]. Rekommendationen säger att hälso- och sjukvården bör erbjuda naloxonläkemedel till personer i riskzonen för opioidöverdos, och att förskrivningen ska kombineras med en utbildningsinsats. avser att följa hur den ökade tillgängligheten av naloxonläkemedel förbättrar utgången vid överdosering av opiater men anser också att det är angeläget att även anhöriga till personer i riskgrupp ges tillgång till naloxonläkemedel för att kunna ge en livräddande hjälpinsats vid en överdos. Det är därför glädjande att ett enigt socialutskott riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utredas om fler grupper utanför hälso- och sjukvården ska kunna ge naloxonläkemedel mot opioidöverdoser. Vi kommer att följa regeringens arbete med att verkställa det aktuella tillkännagivandet. Antidopningsarbetets huvudsyfte är att skydda de rena idrottsutövarna och säkerställa deras rätt att delta och tävla i en idrott som är fri från dopning. En avgörande faktor för att säkra ett framgångsrikt antidopningsarbete är att () och de nationella antidopningsorganisationernas (NADO, ) arbete genomsyras av transparens och organisatoriskt oberoende. har motionerat i om att antidopningsverksamhet ska vara organisatoriskt oberoende från . Det är en trovärdighetsfråga för att ska kunna upprätthålla en internationellt ledande position inom antidopningsarbetet. välkomnar därför att har beslutat om att Svensk Antidoping ska omvandlas till en fristående och oberoende NADO. Vi har noterat att omorganisationen är påbörjad och kommer att följa arbetet noga. Utanför elitidrotten består dopningsanvändarna framför allt av unga män som tränar på gym och använder anabola androgena steroider (AAS) för att snabbt bli mer muskulösa. Bruk av AAS medför stora fysiska och mentala hälsorisker, varför det preventiva arbetet är viktigt. Nätverket mellan STAD och Prevention av dopning i (Prodis) driver ett ambitiöst antidopningsarbete med informationskampanjer och utbildning av gympersonal. är det ca 600 gym och träningsanläggningar i 100 kommuner och 17 av länen som arbetar med STAD:s metod . men det är angeläget att nå ut till fler gym över hela landet. I är det obligatoriskt att synliggöra om man samarbetar med den danska antidopningsorganisationen eller inte, en form av antidopningslicensiering som är värd att utvärdera även i . menar att den nya antidopningsorganisationen kommer att ha en viktig roll i att samordna det nationella förebyggande antidopningsarbetet utanför elitidrotten. Tobaksrökning är fortfarande västvärldens enskilt största förebyggbara folkhälsoproblem och beskrivs av () som en global epidemi som dödar 5,4 miljoner människor. Rökning är den enskilt största påverkbara orsaken till en rad allvarliga sjukdomar inklusive hjärt-kärlsjukdomar och cancer. Förutom lidande för den drabbade och dennes anhöriga påverkas samhällsekonomin av varje cancer- och sjukdomsfall. Direkta vårdkostnader, läkemedel, strålbehandling och kirurgi är några kostnader vid sidan av sjukfrånvaro. Det är otvetydigt så att ett aktivt folkhälsoarbete inom tobaksområdet ger stora vinster för den enskilda människan och för samhället i stort. Det är därför en angelägen uppgift att få fler att sluta röka och att förebygga så att personer inte börjar. Det ska vara svårt att börja och lätt att sluta röka. Dessutom ska det i möjligaste mån förhindras att någon utsätts för passiv rökning. Exponeringsförbud för röktobak och höjda punktskatter är viktiga delar inom området. Regeringen föreslår i den aktuella propositionen att innehållet i strategin breddas till att inkludera även nikotinprodukter. stöder detta baserat på de dokumenterade negativa hälsoeffekter som bruk av nikotin medför. Men det är viktigt att beakta att nikotinprodukterna har en angelägen plats i syfte att minska de negativa effekterna av röktobak. Vi vill därför betona att politiken inom området ska syfta till att minska bruket och skadeeffekterna av röktobak genom att etablerade rökare uppmuntras att övergå till rökfria nikotinprodukter som det ska förhindras att minderåriga börjar använda tobaks- och nikotinprodukter. Att upprätthålla ålderskontroller och arbeta med program som aktivt stöder ungdomar att välja en rök- och drogfri livsstil är fortsatt viktigt för att ännu färre ungdomar ska börja röka. Att rökningen kraftigt minskar bland ungdomar visar att de insatser som gjorts uppenbarligen har haft effekt. anser att det är viktigt med fortsatta insatser för att ännu färre ungdomar ska börja röka och för att de som är rökare ska sluta röka. Ungdomsmottagningarna har ett högt förtroende när det gäller informationsinsatser riktade till ungdomar och är därmed viktiga också i folkhälsoarbetet. Flera insatser har även gjorts för att minska passiv rökning. Tobakslagen säger att alla arbetsplatser ska arbeta aktivt för att försöka minska risken för passiv rökning. Det finns många rökfria arbetsplatser och kommunerna bör uppmuntras att skapa fler rökfria miljöer. En angelägen uppgift för kommuner och länsstyrelser är att utöva tillsyn på skolgårdar där det ska råda rökförbud. Vi står även bakom tobakslagens förbud mot att röka på restauranger, i offentliga lokaler eller i lokaler för barnomsorg eller sjukvård. Det är också angeläget att arbeta preventivt kring bruket av e‑cigaretter. presenterade social utvärdering (SBU) en kunskapsöversikt över den vetenskapliga litteraturen runt e‑cigaretter[9]. Rapporten visar sammantaget att det är troligt att personer som använder e‑cigaretter efter hand påbörjar bruk av röktobak. Bland personer som använder röktobak och även använder e‑cigaretter går det inte att avgöra om förekomst av rökstopp är vanligare än bland personer som inte använder e‑cigaretter. aviserade att de kommer att införa ett förbud mot smaksatta e‑cigaretter och inhalatorer. anser baserat på ovanstående att bör analysera kunskapsläget runt e‑cigaretters effekt på hälsa och därefter lämna rekommendationer för eventuella lagstiftningsändringar. Någonstans mellan 300 000 och 400 000 personer i har någon grad av spelproblem när det gäller spel om pengar. Inom gruppen finns det ca 45 000 personer som har ett utvecklat spelproblem, och av dem som spelar på spel med hög risk har ett problemspelande. Drygt 165 000 personer delar hushåll med någon som har ett problemspelande. Av dessa är 68 000 barn. Problem med spel om pengar är en folkhälsofråga. Det är därför välkommet att regeringen har inkluderat spel om pengar i den aktuella ANDTS-strategin.