mot · H9024162 · 2021-10-05 00:00:00 — Det är därför viktigt att de konstnärer och kulturskapare som skapar de konstverk, musikstycken, dansverk och böcker som vi alla får glädje av ges drägliga livsvillkor och möjligheter att utöva sin konst utan att ekonomiskt behöva stå på ruinens brant. Redan före pandemin hade många konstnärer svårt att klara sitt uppehälle. 2020 och 2021 har inneburit svåra år för konstnärer och kulturskapare i det att många evenemang har stängt ner, konst- och konserthallar stängt och allmänna sammankomster har reglerats hårt. Stödformer och försäkringsvillkor är inte heller anpassade efter konstnärernas speciella arbetsvillkor och livssituation. För att nå en kulturell frihet och mångfald i måste dessa brister i systemet uppmärksammas och justeras. Tumregeln att en procent av byggkostnaden skall gå till konstnärlig utsmyckning är viktig och bör följas upp så att den efterföljs. Däremot vore det fel att i lag slå fast en-procent-regeln eftersom det i första hand bör vara kulturpolitiska ambitioner och inte aktuella byggpriser som avgör kultursatsningar. Det s.k. , ramavtalet för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, fungerar bra men behöver utvecklas. Det är bindande för staten men det är också många kommuner som tillämpar avtalet. Fler kommuner bör involveras. Konstnärspolitiska utredningen har lämnat förslag till , SOU 2018:23. presenterade regeringen ”Politik för konstnärers villkor”, 2020/21:109, där en redovisning ges av hur regeringen arbetar för att stärka konstnärers villkor. Skrivelsen tar upp hur samhällsförändringar, såsom globalisering, digitalisering och internationalisering, motiverar en stärkt konstnärspolitik. Det nämns också om behovet av åtgärder avseende konstnärlig frihet, rekrytering till konstnärsyrket och konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap. Även konstnärers ekonomiska och sociala villkor samt den kulturella infrastrukturen tas upp i skrivelsen. anser att det är viktigt att dessa frågor tas upp och diskuteras, för hur man kan stärka möjligheterna för konstnärer och kulturskapare verksamma och framgent. Regeringen bedömer att det är viktigt med en stark statlig konstnärspolitik för att de nationella kunskapsmålen ska kunna nås. anser att det är viktigt att kulturpolitiken bidrar till goda grundvillkor för kultursektorn, men att det också är viktigt att upprätthålla respekten för den konstnärliga friheten och principen om armlängds avstånd till kulturen. Myndigheten för kulturanalys överlämnade rapporten fri är konsten, som just handlade om den politiska styrningens påverkan på den konstnärliga friheten. Särskilt fokus skulle ligga på tillämpning av principen om armlängds avstånd inom verksamhetsstyrningen. Rapporten slår fast att delar av den statliga bidragsgivningen styrs och implementeras med negativ påverkan på den konstnärliga friheten, att principen om armlängds avstånd inte är möjlig att fullt ut tillämpa på regional och nivå samt att det på olika nivåer, främst regional, sker målstyrning som riskerar att påverka den konstnärliga friheten negativt. Så här står det i rapporten: ”…Kulturanalys bedömer att det förekommer styrning som inte kan motiveras utifrån självständighetsmålet, men inte heller utifrån de kulturpolitiska målen som helhet.”[12] För är det viktigt att både den konstnärliga friheten respekteras och principen om armlängds avstånd efterlevs så att konst och kultur inte påverkas negativt av styrningen. Det är därför viktigt att regeringen nu uppmärksammar de brister som Kulturanalys har redovisat i rapporten och att regeringen återkommer med förslag så att den statliga styrningens negativa påverkan helt undviks. Vi Kristdemokrater vill att regeringen tar de förslag som förs fram av Kulturanalys i beaktande, såsom att regeringen i större utsträckning låter idealet om konstnärlig frihet vara vägledande, att bidragsgivande myndigheter blir noggrannare i kommunikation och bedömningsprocesser och att regioner samt kommuner tydliggör sin hållning i fråga om konstnärlig frihet. En konstnär ska inte behöva tvingas till att måla t.ex. enbart feministiskt inriktad konst, för att kunna erhålla statligt stöd. Kulturanalys beskriver hur som myndighet påverkar den konstnärliga friheten negativt: ”Ett konkret exempel är att bidragssökande tillfrågas om och hur de ska integrera ett jämställdhets-, hbtq-, mångfalds- och interkulturellt perspektiv i sin verksamhet, sitt projekt, sin utgivning eller dylikt. Frågan som ställs av ansökningsblankett tolkas av de sökande, i stor utsträckning, som att frågar efter hur perspektiven ska integreras i den konstnärliga idén och innehållet.” Det finns också en enkät om styrningens påverkan på konsten och kulturen som genomförts bland konstnärer och kulturskapare som sökt bidrag och stöd från , och . Totalt av tillfrågade konstnärerna och kulturskaparna svarar att de har avstått från att söka bidrag på grund av bedömningskriterier de upplevt står i konflikt med konstnärlig frihet. Att en tredjedel av de tillfrågade konstnärerna och kulturskaparna känner misstro och avstår från att söka bidrag är ett stort misslyckande för kulturpolitiken och regeringen. Kulturanalys rapport visar också att det finns en tendens till anpassning hos de sökande, för att konsten ska passa in i de kriterier som myndigheterna frågar efter vid ansökan om bidrag eller stöd. Detta visar på att den kulturpolitiska styrningen missar målet både med en armlängds avstånd och att respektera den konstnärliga friheten. Vi menar att det behövs en förändring och att det bör tas ett bredare grepp om effekten av den statliga kulturpolitikens styrning genom ett uppdrag till en statlig utredare. Utredaren bör få i uppdrag att analysera den politiska styrningens negativa påverkan på den konstnärliga friheten och på principen om armlängds avstånd, och föreslå förändringar av den politiska styrningen av kulturen. värnar upphovsrätten, vilken innebär en exklusiv rätt för upphovsmannen att själv ha ansvar för sitt verk och få en ersättning då verket framförs. Det innebär att upphovsmannen har rätt att bestämma när, var, hur och om dennes verk ska göras tillgängligt för allmänheten. Denna rätt är själva fundamentet i en fri marknad och möjliggör att konstnärer kan leva på sitt skapande. Kristdemokrater anser att upphovsrättslagen behöver ses över i syfte att göra reglerna mer flexibla men med kulturskaparnas intresse noga bevakat. I synnerhet eftersom konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig från situationen inom de flesta andra yrken. Om fast arbete är det vanliga på arbetsmarknaden i stort, är arbeten inom kultursektorn oftast tillfälliga och arbetslösheten är hög. Public service är förenklat tv och radio ”i allmänhetens tjänst”. I är det , och Utbildningsradion som tillhandahåller public service. Rent formellt är det som fattar beslut om public serviceuppdraget medan regeringen beslutar om de tre public service-bolagens sändningstillstånd och reglerar hur sändningsverksamheten ska bedrivas . Innevarande sexårsperiod började och pågår till 2025. Public service-tillståndet innehåller dels allmänna bestämmelser om bland annat utsändningsteknik och teknisk kvalitet, dels villkor om vad sändningarna ska innehålla och hur programverksamheten ska bedrivas. Därutöver finns särskilda villkor om reklam, sponsring och produktplacering, samt regler om beredskaps- och säkerhetsfrågor. beslutade att den tidigare licensfinansieringen av public service skulle ersättas med en specialdestinerad public service-skatt, ett system som trädde i kraft . Detta var en förändring som stod bakom. Public service har en väldigt viktig roll att spela vad gäller att tillhandahålla en allsidig och opartisk nyhetsverksamhet, som inte minst tillgodoser de särskilda behov som finns hos vissa målgrupper såsom barn och unga, personer med funktionsnedsättning och minoritetspråksgrupper. Detta gäller med avseende på såväl nationella och regionala som internationella nyheter. Public service fyller också en väldigt viktig funktion som förmedlare av ren samhällsinformation. Detta gäller i vardagen men ännu mer i svårare tider, såsom i kris eller krig. anser att det är en alltför liten andel av public service-bolagens samlade sändningar som utgörs av nationell, regional eller internationell nyhetsförmedling alternativt samhällsinformation. Istället upptas en stor del av tablåerna av nöjesprogram. Detta är inte en rimlig prioritering. Ett tydligare fokus borde läggas på det som är kärnan i public service-uppdraget. Nöjesproduktioner kan kommersiella aktörer sköta minst lika bra. En annan oroväckande samhällstrend är också värd att beakta i sammanhanget – nämligen den minskande mediala närvaron utanför storstäderna. 2019 meddelade nyhetsbyrån att de stänger sina lokalredaktioner i , och . blev det klart att förvärvar , som äger 28 dagstidningar från till och har en avgörande betydelse för den lokala och regionala nyhetsbevakningen av politik, kultur, sport och annat. Risken är uppenbar att det blir mer av centralt producerat material och mindre av lokalt dito. lade TV4 ned 25 redaktioner runtom i landet. Därutöver har många lokaltidningar det väldigt tufft ekonomiskt. anser dels att det för public service borde vara viktigare att stärka upp den regionala nyhetsbevakningen än att satsa på stora nöjesproduktioner. Dels att en del av de pengar som går till public services nöjesutbud istället bör gå till att stärka upp andra nyhetsförmedlare utanför storstäderna och därigenom stärka mångfalden inom media. Om public service-uppdraget smalnas av jämfört med nuvarande formuleringar bör det också finnas utrymme att sänka public service-skatten. Media beskrivs ibland som ”den tredje statsmakten”. Public service är en viktig del av svensk media, framför allt när det kommer till opartisk nyhetsbevakning och förmedling av samhällsinformation. För den svenska demokratins skull bör public services fokus ligga just på detta. Naturligtvis bör public service inte vara bunden till vissa specifika utsändningstekniker, utan de bör fokusera på de kanaler som människor använder. vill verka för att värna public service, som ska finnas brett tillgängligt i de kanaler som människor använder. För att stärka public service legitimitet behöver uppdraget smalnas av jämfört med och ges ett huvudsakligt fokus på samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling nationellt och regionalt, samt därutöver ett högkvalitativt kulturutbud. En viktig del av uppdraget är att göra utbudet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och möta minoriteters behov och önskemål. Här har Utbildningsradion en viktig roll som genom en kombination av journalistik och pedagogik skapar program som utbildar och fördjupar i stora som små frågor. En utgångspunkt i att uppdraget smalnas av är att frigjorda medel ska används till att stärka mångfalden i svensk media samt till att sänka public service-skatten. Filmen är ett kraftfullt medium där filmskaparen under filmens speltid har publikens fulla koncentration. Filmen fyller funktioner såsom att påverka och förklara omvärlden, roa, informera och även bidra till igenkännande och identifikation. Film är ett viktigt kulturarv och film är konst. Filmen verkar både som konstart och som kreativ näring och skapar många arbetstillfällen. Svenska skådespelare och regissörer tjänar som varumärken för och bidrar till en positiv bild. Svensk film har ett gott rykte i världen med många prisade regissörer, skådespelare, sminkörer, fotografer och producenter. Detta är inte minst viktigt för ett litet och exportberoende land. Svensk filmpolitik har en viktig uppgift när det gäller att främja filmproduktion i . Vi inser värdet av att det finns goda villkor för filmproducenter så att internationella aktörer kan lockas hit och på så sätt öka produktionen av film producerad i . Det är givetvis positivt om fler internationella filmproducenter kommer till och medverkar till att vidareutveckla branschen. är det också viktigt att de statliga skattemedlen prioriteras där de gör mest nytta för samhället och kulturen i stort. Svensk film behöver fortsätta det arbete om breddning som alliansregeringen lade grund för avseende jämställdhet, samverkan med andra konstformer och långsiktig kompetensförsörjning via moderna filmutbildningar. Regeringen satsar till produktionsincitament för film och även ett filmstöd på 55 miljoner . vill istället lägga reformutrymmet på exempelvis Forum för levande historia, kultursamverkansmodellen, Skapande skola, vår egen satsning på fritidskortet samt satsningar på andra utgiftsområden, exempelvis vården, där vi ser stora behov. Därför drar vi ner anslagen 1:2 produktionsincitament för film med och 10:1 Filmstöd med 2022. 19 Satsningar på äldres välmående har som enda parti lagt möda på att uppmärksamma det faktum att ensamhet är ett växande problem i samhället. Särskilt drabbar ensamheten den äldre befolkningen. Vi gjorde därför här i utgiftsområde 17, två nya satsningar som möter detta problem. En ensamhetssatsning om som ska gå till pensionärsorganisationerna och en idrottssatsning för äldre om som ska gå till idrottsrörelsens aktiviteter för att fler äldre ska motionera. Idrottssatsningen vi stödjer är ett Äldrelyft för träning och gemenskap som med fyra pensionärsorganisationer lyft där idrott, gemenskap, måltider och matlagningskurser kan ingå. Dessa båda satsningar blev verklighet i och med att och gemensamma budgetreservation röstades igenom i . Vi välkomnade att regeringen behöll dessa satsningar med per och år , 2020 och 2021 men beklagar att Ensamhetssatsningen avslutas i regeringens budget . förstärkte satsningen för att motverka äldres ensamhet med och permanentar satsningen och framåt med . förstärker Äldrelyftet med . Det är det civila, ideella samhället som bär upp musiklivet i utanför institutionerna. Ett viktigt arbete med att stimulera detta är att främja spridning av ett varierat utbud av högkvalitativ musik i hela landet. Bidragsmedel till ideella musikarrangörer gagnar även musikerna då bidragen i hög grad går till att betala skäliga gager. Musikarrangörerna består till allra största delen av ideella föreningar utan någon anställd eller arvoderad personal. Musiken, som de arrangörer som får statliga bidrag presenterar, är dock professionell i bemärkelsen yrkesverksamma musiker. Av de 225 arrangörer som beviljades ett statligt verksamhetsbidrag för konsertverksamhet 2020 så majoriteten ideella föreningar, och övriga som beviljades verksamhetsbidrag är aktiebolag, enskild firma, handelsbolag, ekonomisk förening eller stiftelse. 108 projekt tilldelades bidrag för konsterserier, turnéslingor och främjande arbete. Det framkom tydligt från de ansökningar som inkommit till att musikbranschen drabbats hårt av pandemin och att alltför många aktörer haft stora intäktsbortfall som en följd av inställda konserter och produktioner. Många har också inkommit med reviderade planer, där inställda turnéer istället följts av utveckling av verksamheterna, och det kunde skönjas en minskning av de internationella projekten, från 2020. Stödet till musikarrangörer är viktigt, inte minst som skriver: ”Genom bidrag till musikarrangörer bidrar vi till att stärka landets infrastruktur både genom tillgängliggörande av livemusik och genom främjande insatser för arrangörsledet.” Även före pandemin är ofta kulturen bland det första som det görs nedskärningar inom i kommunerna, vilket bl.a. innebär lägre kommunala bidrag till de lokala musikarrangörerna och sämre förutsättningar att bedriva konsertverksamhet. En referensgrupp inom som tittar på bidrag till fria musikarrangörer har gjort bedömningen att det med lätthet kan fördelas ett dubbelt så högt statligt arrangörsbidrag jämfört med , då både behoven och verksamheter av hög kvalitet finns. Det var en stor ökning av ansökningar 2019 jämfört med året innan, många nya aktörer och stor musikalisk bredd. ser värdet av de fria musikarrangörernas insatser och avsätter som en egen riktad satsning till för ideella musikarrangörer. 21 Statligt finansieringsansvar för världsarven anser att staten ska ta över det ekonomiska ansvaret för att skydda och sköta världsarven i . Ett världsarv är en plats som är så värdefull utifrån kultur- eller naturmiljösynpunkt att det är en angelägenhet för hela mänskligheten. Det kan vara ett landskap, en ort, ett naturområde eller ett objekt som är unikt och som vittnar om jordens och människans historia. Beslut om nya och befintliga världsarv fattas av . Det finns drygt tusen objekt eller platser upptagna på , fördelade på över 160 länder. har 15 världsarv och de har kommit med på . Världsarven har olika ägare och förvaltare, både statliga, kommunala och privata. världsarv hanteras genom , och kulturmiljölagen. och har ett generellt uppdrag från regeringen att hantera frågan om världsarv, där deras roller bland annat är att följa utvecklingen i världsarvsområdena och vid behov stödja i första hand länsstyrelserna. Dessa myndigheter ansvarar också för att nominera eventuella ytterligare objekt till . Det är rimligt att staten tar det finansiella ansvaret för att skydda och sköta världsarven. Det är viktigt att små kommuner inte påverkas negativt av att ett världsarv ”råkar ligga” just där. Däremot är det naturligtvis viktigt att den statliga nivån har ett nära samarbete med det lokala samhället. De kommunala och regionala perspektiven är viktiga att ha med för att skötseln och driften av världsarven ska fungera bra. Hur det statliga övertagandet ska gå till bör utredas. 22 Spel om pengar trädde en ny spellag ikraft. var pådrivande för att få till den nya lagen, eftersom det gamla spelmonopolet endast fanns på pappret och inte innebar något skydd för spelarna. För att få verka på den svenska spelmarknaden krävs numera en licens och en särskild skatt om tas ut på alla vinster som görs på spel som tillhandahålls i , till exempel på ett casino eller via spelautomater. På kommersiellt onlinespel ska man betala spelskatt på behållningen från spelare som bor i eller vistas här stadigvarande. Spel för ”allmännyttiga ändamål” är dock fortsatt skattebefriat. Spel är en intäktskälla för flera sådana ändamål och kan, när det inte missbrukas, vara en källa till extra spänning vid exempelvis sportevenemang. Det är viktigt att regelverket efterföljs och att de sanktionsmöjligheter som finns vid behov används och utvärderas. Att det finns risker med spel och spelreklam är uppenbart, skriver i ett faktablad att spelreklam troligen inte är huvudfaktor till spelproblemen i eftersom dessa inte har ökat som reklamen ökat kraftigt i volym. Omfattningen av spelproblem och behovet av stöd har inte heller ökat under pandemin, enligt Spelinspektionen. Däremot kan det ha skett förändringar gällande de bakomliggande orsakerna och vilka spelformer som ger upphov till problem, och att problemen för personer med överdrivet spelande kan ha förvärrats. Enligt 2021:1, där situationen på marknaden för konsumentkrediter analyseras och risker för överskuldsättning, konstaterar myndigheten att ekonomiska svårigheter är ett stort problem kopplat till spelberoende och överdrivet spelande. I 35 av 150 ansökningar om skuldsanering till (2021:1) angavs spel som orsak. anser att det är viktigt att skadeverkningarna och de negativa effekterna av spel minskas samt att stärka Spelinspektionen så att de kan agera effektivt mot olicensierade spelbolag. När det gäller arbetet mot matchfixning fick en utredare i uppdrag att lämna förslag för att ytterligare stärka arbetet mot matchfixning och olicensierad spelverksamhet. Detta uppdrag redovisades . ser arbetet mot matchfixning och olicensierat spel som mycket angeläget. Vidare har en promemoria lämnat förslag på att kravet på måttfullhet vid marknadsföring av spel till konsumenter i spellagen ska ändras till ett krav på särskild måttfullhet. Detta för att stärka konsumentskyddet på spelområdet. Remissinstanser inkommer med synpunkter på förslaget fram och därefter väntas beslut fattas av regeringen. förstår intentionen att i högre grad kunna förhindra den aggressiva marknadsföringen. är det viktigt att de spelbolag som har licens i får långsiktiga, förutsägbara och lika villkor och att större insatser riktas mot de aktörer som inte är licensierade i . Vi vill värna civilsamhällets möjligheter att verka, och till exempel tillhandahålla allmännyttiga lotterier. Det är angeläget att regeringens aviserade förändring inte får negativa konsekvenser och skapar nya problem, exempelvis minskad kanalisering till den licensierade spelmarknaden. Vi kommer att följa frågan noga och ta del av remissinstansernas synpunkter. 23 Övriga budgetpåverkande anslag gör utöver det som nämnts i motionen en några omprioriteringar till förmån för andra politiska satsningar. Således minskar vi regeringens satsning på anslag 1:2 och 2:2 till kulturskapares villkor med respektive . Under anslag 2:2 säger vi också nej till regeringens satsning på den fria konsten om . I anslag 4:2 drar vi ner en satsning på den fria konsten om . Under anslag 5:2 drar vi ner ytterligare på den fria konsten, liksom på en satsning för kulturskaparnas villkor. Till förmån för vår satsning på vårt breda asylprogram under utgiftsområde 1 drar vi ner på anslag 14:1 med 40 miljoner . Acko Ankarberg (KD) [1] ”Ungar och medier 2019”, rapport , [2] Novus undersökning, 2020: [3] Studie från , , forskning läsning och barn: [4] Artikel , , ”Your Brain on Reading (Why Your Brain Needs You to ): [5] , 2018, Viktigt att skapa stimulerande läsmiljöer i förskolan, . [6] , 2019, Språk-, läs-, och skrivutveckling – Förskola, Modul: Läsa och berätta, Del 1: Högläsning, . [7] ”Europeiska : därför är det viktigt”: [8] Värt mer – Samhällsvinsterna av parasport, Parasport 2021 [12] Kulturanalys: ”Så fri är konsten”, 2021, s.10