mot · H9022952 · 2021-10-04 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk flygindustri ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flygskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av ett investeringsstöd för att bygga nya flygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omförhandla Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksintresseflygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en trygg och säker flygindustri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet på direktlinjer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta nykterhetskontroller på flygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad rätt att använda videokamera i tjänsteutövandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbutreda ett förtydligande i luftfartslagen och i luftfartsförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabbutreda möjligheten att öka minimistraffet i luftfartslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur användning av drönare kan underlättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningarna gällande koldioxidläckage och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse samtliga regionala flygplatser med beredskapsverksamhet till beredskapsflygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionala flygplatser ska erhålla ersättning för all jourverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett utökat och förutsägbart driftsstöd till de icke statligt ägda flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elflyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett utökat nordiskt samarbete för elflyg, inklusive samordning av regelverk, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera elflygets framtida behov av infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för ett samarbete kring framtida elflyg i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för ett gemensamt luftrum för civilflyget i för att effektivisera flygresandet och tillkännager detta för regeringen. ser flygets stora betydelse för vårt vidsträckta land och vill värna dess existens. Flyget möjliggör transporter av personer och gods mellan små regionala delar av och våra stora städer samt till resten av världen. Sammantaget genererar flyget cirka 40 miljoner resenärer till svenska flygplatser, som i sin tur genererar utbildningsmöjligheter, jobb och tillväxt. Flygtrafiken tillgodoser både medborgarnas och näringslivets behov men är även en förutsättning för att försvar, sjukvård och polis ska fungera. Strategin för en konkurrenskraftig svensk flygindustri sträcker sig inte enbart till flyget som trafikslag utan inkluderar en väl sammanhållen infrastruktur med andra trafikslag samt digital informationsöverföring och infrastruktur. Den svenska flygindustrin är även av stor betydelse för att konkurrenssäkra som en ledande kunskaps- och industrination. Det är därför av stor vikt att tillgodose tillgängligheten till flygplatser samt att lyfta de svenska företag som både direkt och indirekt är en del av den svenska flygindustrin. Den svenska flygindustrin bidrar med cirka 40 000 direkta arbetstillfällen och är både direkt och indirekt kopplad till alla typer av företag i hela varukedjan oavsett storlek, bolagsform eller profession. Flygindustrin är forskningsintensiv med nära relation till bland annat rymdindustrin och andra högteknologiska områden. har goda förutsättningar att driva en stark flygindustri tack vare våra utbildningar samt tillgång till välrenommerade flygtekniska svenska bolag och adekvat arbetskraft. Flygindustrin är dock hårt ansatt genom sunda och osunda konkurrensförhållanden och den internationella konkurrensen är knivskarp. Det finns många andra faktorer som påverkar den svenska flygindustrin, men har goda möjligheter att hävda sig internationellt tack vare bra utbildningsmöjligheter, spetskompetens, flygtekniskt inriktade branscher och industrier, forskning och utveckling. För att behålla vår position som en flyg- och kunskapsnation behöver arbetet med upphandlingar och internationella avtal stärkas. Nationella lagförslag bör heller inte överregleras och generera onödiga administrativa kostnader för såväl företag som skattebetalare. För att tillförsäkra en hållbar flyg-industri behöver arbetet avseende arbetsvillkor, koldioxidläckage och säkerhet framhållas. För som tillväxt –, och turist samt kunskapsnation samt internationell affärspartner är flyget av högsta betydelse. har många anledningar att värna flyget som transportmedel. 1 Nej till flygskatt Den införda flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats är skatten 62, beroende på destination. Den stats-finansiella nettoeffekten förväntas därmed bli omfattande beroende på vidden av kompensationen för särskilt drabbade flygplatser. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står alltså inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Studier visar att flygskatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. Flyget har liksom alla andra trafikslag en viss miljöpåverkan och målet är att minska denna. Införandet av flygskatten är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. Flygsektorn ingår även redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms därmed maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Den införda flygskatten behöver avskaffas. 2 Investeringsstöd till flygplatser Det finns ett behov för både små och stora flygplatser av att bygga ut kapaciteten för att möjliggöra fler avgångar och trafik av större flygplan, minimera negativa miljöeffekter samt förstärka infrastrukturen som är kopplad till respektive flygplats. Byggandet av nya flygplatser är dock förenat med stora kostnader och det finns ett behov av ett statligt stöd. Införande av ett investeringsstöd som inte strider mot europeiska konkurrensregler ska utredas. 3 Bygg ut flygplats har en viss särställning och betydelse som största flygplats och utgör ett nav för nationella och internationella affärsresor, men även för turism, forskning, utbildning och diplomatiska relationer. utgör ett ansikte utåt och speglar , både kulturellt och som kunskapsnation. För att och fortsättningsvis ska kunna hävda sig internationellt behöver framtidens trafikvolymer och kommande generationers flygbehov ses över. behöver ges förutsättningar att följa med i utvecklingen. är landets starkaste tillväxtmotor och en attraktiv plats för både företag och privatpersoner. är en av landets mest trafikerade flygplatser och av resorna är arbetsrelaterade. För att fortsättningsvis ska vara attraktivt, särskilt för företag, krävs goda flygkommunikationer till och från . Vidare kan det konstateras att vid internationella jämförelser har visat sig få en låg placering i rankningen när det gäller närhet till stadskärnan. En nedläggning av riskerar att få stora konsekvenser, där 1,5 miljarder har investerats för att göra flygplatsen attraktivare och effektivare. De mindre flygbolagen har små möjligheter att tillskansa sig bra slottider på och riskerar att slås ut om de tvingas konkurrera med de stora bolagen på . Sverigeförhandlingen handlar om höghastighetståg, bostäder och anslutande infrastruktur. har i ett tidigt skede varit skeptiska till satsningen. är i ett skriande behov av att investera i den befintliga infrastrukturen gällande flaskhalsar och underhåll. En satsning på höghastighetståg är orimlig i vårt glesbefolkade land och minskar utrymmet för andra viktiga investeringar inom vägtrafik, flyg och sjöfart – både regionalt och nationellt. Sverigeförhandlingen ska avbrytas eller omförhandlas. Ett riksintresse ska skydda anläggningar mot åtgärder som försvårar åtkomsten eller funktionen av det skyddade objektet. Fler flygplatser bör ligga till grund för detta skydd , eftersom flygplatser är av stor betydelse vid extraordinära händelser. Ett riksintresse innebär inte ansvar för ekonomi eller förvaltning, men enligt , som pekar ut dessa intressen, är avsikten att säkra den framtida funktionen och nyttjandet. Vi anser att en översyn behöver göras gällande riksintresseflygplatser för att på så sätt poängtera betydelsen av att bevara flyginfrastruktur. 7 Trygg och säker flygindustri lägger inga ideologiska värderingar i de olika trafikslagen. Tryggheten ska ökas oavsett trafiksätt och ett omfattande säkerhetsarbete ska genomföras för att förebygga kapningar, attentat och triggerfaktorer samt nya typer av ideologisk brottslighet. Säkerheten ska ökas och nya rutiner införas för att underlätta resandet både inom och utanför . 8 Neutral arbetsuniform på statliga flygplatser Flyget har utöver resor och transporter också en viss särställning när det gäller att marknadsföra som turist-, handels- och industrination. Personer som reser till och från med flyg ska bemötas med respekt och professionalism. Arbetande personal ska kunna kännas igen utifrån både profession och identitet, men även med en viss mån av religiös neutralitet för att tydliggöra att är en sekulär välfärdsstat. Uniformer på arbetande personal på statliga flygplatser ska utformas neutralt med betoning på säkerhet, öppenhet och igenkännbarhet gentemot kollegor och resenärer. Arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap. 9 Ökad säkerhet på direktlinjer Det finns ett behov av att förenkla resandet som ökad säkerhet är viktigt. Detta gäller exempelvis direktlinjer från , och kanske i extra hög utsträckning resor till , men även efter utträdet ur Europeiska unionen. Kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. 10 Stärkta nykterhetskontroller på flygplatser Nykterhetskontroller är positivt oavsett transportslag. Trenden är dock minskat antal nykterhetskontroller inom flyget. Regelbundna kontroller inom yrkestrafiken förhindrar olyckor, men fungerar även proaktivt för piloter och övrig personal och genererar ökat förtroende för flygpersonal och flygbolag. Resurserna till polisen ska utökas för ökat antal nykterhetskontroller i nära anslutning till flygplatser. 11 Rätt att använda videokamera i tjänsteutövandet Trygghet och säkra transporter är viktigt. När övervakningskameror används minskar brottsligheten. I infrastrukturen där miljontals personer färdas har kameror en viktig funktion för att förebygga brottslighet. Tunnelbanan, bussar, spårvagnar och bland annat plattformar vid stationer är utrustade med kameror. Parkeringsvakter, väktare, militärer och poliser bär kamera på jobbet. Antalet hot minskar när folk ser att de bär videokamera. Som ett led i att stävja det ökande våldet bör personal som arbetar som te x ombordpersonal på flyg men även flygplatspersonal ges möjligheten att bära kameror som en del av arbetsutrustningen. De kameror som personalen bär aktiveras genom att linsskyddet på kameran fälls ned. Inget material som spelas in kan redigeras, utan filmerna lagras som låsta filer. Bara de filer som ska användas vid en eventuell polisanmälan sparas. Allt annat material raderas. Om en konflikt eller ett brott uppstår är det enklare att utreda vad som hänt med hjälp av filmerna samt att personalens trygghet ökar. 12 Förtydliga luftfartslagen och luftfartsförordningen flygindustri har fått uppleva en ny typ av brottslighet där förövaren utför ett slags sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Detta agerande har bland annat använts för att förhindra verkställande av utvisningar. Det är allvarligt att vissa individer ställer sig över svensk lag. Ett problem är att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt tydlig. Luftfartslagen och luftfartsförordningen bör snabbutredas och förtydligas. 13 Minimistraff i luftfartslagen Den nuvarande luftfartslagen är inte tillräckligt långtgående och en översyn avseende vilka gärningar som ska anses straffbara bör skyndsamt ske. Luftfartslagen och luft-fartsförordningen behöver snabbutredas gällande möjligheten att öka minimistraffet i dessa lagar. 14 Underlätta för drönare Genom att använda drönare kan kostnader för leveranser till svåråtkomliga platser minskas. Drönare kan också med fördel nyttjas som övervakning exempelvis för att upptäcka skogsbränder och gränsbevakning. Med hjälp av drönare möjliggörs välfärds-transporter som inte var möjliga. På görs det försök att transportera hjärtstartare ut till skärgården med hjälp av drönare. Det är därför angeläget att regeringen utreder var i landet drönare kan göra mest nytta. Vidare kan utredningen peka ut eventuella undantag som underlättar försök med olika drönartransporter samt övervakningsflyg. 15 Miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningarna gällande koldioxidläckage Miljöproblem i allmänhet och växthusgaser i synnerhet tar inte hänsyn till nationsgränser. En konstruktiv och realistisk miljöpolitik utgår från det mest slagkraftiga och kostnadseffektiva sättet att bekämpa miljöförstöring globalt. Alltför betungande ekonomiska pålagor som läggs på svenska företag och flygindustri resulterar i att svensk produktion och industri flyttar till mindre nogräknade nationer med sämre reglerade miljömål, vilket resulterar i ökade utsläpp. Koldioxidläckage bidrar till en negativ utveckling. Miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningarna gällande koldioxid-läckage och satsningar ska styras mot internationella åtgärder och forskning framför höjda skatter på flygande. Landets beredskapsflygplatser är av vital betydelse för viktiga samhällsfunktioner i samhället. Det kan gälla allt från ambulansflygningar och brandbekämpning till försvarsmarsmaktens olika behov. Det är därför viktigt att de flygplatser som bedriver beredskapsverksamhet av olika slag, oavsett huvudman för själva flygplatsen, får status som beredskapsflygplatser och kompenseras för sina merkostnader för dessa tjänster av staten. 17 Ersättning för jourverksamhet Flygplatser är en viktig del av svensk infrastruktur. Runt om i slåss kommuner och regioner för att kunna behålla sina flygplatser, något som blivit en allt större ekonomisk börda på grund av pandemin. Våra regionala flygplatser utför flera viktiga insatser för samhället; ambulanstransporter, sjö- och fjällräddning, brandspaning, samt ger stöd till flera myndigheter. Denna typ av insatser bör kvalificera våra regionala flygplatser att klassificeras som beredskapsflygplatser. Därutöver bör alla typer av jourverksamhet som sker på flygplatserna ersättas ekonomiskt. 18 Driftsstöd till icke-statliga flygplatser är ett stort och glesbefolkat land. Detta gör att det finns ett stort behov av flygtransporter i . tog staten ett större helhetsansvar för flygplatser i . Tyvärr har staten avyttrat flera flygplatser, varav många motvilligt tagits över av kommuner och regioner. Staten har dock valt att behålla de mest frekvent trafikerade och mest lukrativa i sin egen ägo. Det borde dock vara i statens intresse att man kan ha en väl fungerande flyginfrastruktur och tillgänglighet i hela landet. Vi anser därför att staten bör utreda hur vi på bästa sätt kan stödja de icke statligt ägda flygplatserna finansiellt. gav den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten typcertifikat till ett elflygplan, vilket beskrivs som det första steget mot kommersiellt användande av planet. Elflyget har potential och forskningen gällande elflyg bör bevakas. Detta även om vissa hinder förekommer för att i stor skala kunna konkurrera med den befintliga industrin. Forskningen inom drivmedel går dock framåt på alla områden – även inom batterier och laddinfrastruktur. När energiförhållandena mellan dagens bränsle och exempelvis morgondagens batterier jämnas ut, kommer elflyget att vara mer konkurrenskraftigt. Detta kan gynna , eftersom svensk elproduktion är i stort sett fri från fossila utsläpp. Svenska Heart Aerospace har utvecklat ett eldrivet flygplan som ska kunna tas i drift , med plats för nitton passagerare och med en räckvidd . Eldriften är inte bara klimatsmart, den är också billigare än konventionell teknik och flyget skulle i princip kunna trafikera andra linjer än de som är kommersiellt gångbara. Genom ett gott samarbete med våra nordiska grannländer kommer övergången till elflyg att kunna bli både billigare och mer effektiv. saknar dock ett politiskt mål för elflyg, vilket kan ställas i relation till som har uttalat ett mål i den norska regeringsöverenskommelsen som innebär att inrikesflyget ska vara elektrifierat 2040. Regeringen bör ge , , och ett gemensamt uppdrag att analysera förutsättningarna för introduktion av elflyg i , utreda förutsättningarna för en innovationsupphandling av elflyg för upphandlade linjer med trafikplikt samt överväga ett nationellt mål för elflyg. Slutligen behöver elflygets framtida behov gällande infrastruktur bejakas för att ska vara ledande inom området. 20 Gemensamt luftrum i Europeiska kommissionen har arbetat för ett gemensamt luftrum i . Projektet kallat, Single European Sky, ämnar att alla medlemsländer ska samverka för att effektivisera både flygrutter och flygledning för civilflyget i hela EU. Vi anser att behöver prioritera detta viktiga samarbete för att flyget ska bli både snabbare och mer miljövänligt.