mot · H9023911 · 2021-10-05 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med kompletterande åtgärder för att komma till rätta med de ökande sjuktalen som framför allt drabbar kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av förebyggande sjukpenning bör utökas för att minska sjukskrivningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärda den ojämställda sjukskrivning som gäller mellan kvinnor och män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fler förmånsnivåer än dagens , , eller i sjukpenningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till kvalificering in i delar av socialförsäkringssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra samordningsansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av tidiga avstämningsmöten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll i sjukskrivningsprocessen bör utökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regionala rehabiliteringskoordinatorernas roll bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rekommendation om en kortare första sjukskrivningstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka möjligheterna till flexibel återgång i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att processen från sjukskrivning till arbete måste tydliggöras mellan alla inblandade parter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över styrningen av statliga arbetsgivare för att säkerställa att de lever upp till sina ansvarsområden i rehabiliteringsprocessen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kraven och instruktionerna till arbetsgivare gällande upprättande av plan för återgång i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det arbetslivsinriktade rehabiliteringsstödet bör begränsas till små och medelstora arbetsgivare, som det totala stödet som varje arbetsgivare kan ta emot utökas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rehabiliteringskedjan med tydliga tidsramar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att genomföra Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om e-inkomst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över sjukförsäkringen så att den bättre möter företagares förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja åldersgränsen för när företagare kan ändra antalet karensdagar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av tydliga åtgärder för att möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att driva företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över sjuk- och aktivitetsersättningen så att fler får hjälp att komma i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättning vid daglig verksamhet måste bli mer enhetlig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning att studera med bibehållna ersättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till studier som ett alternativ till daglig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Inspektionen för socialförsäkringen bör få i uppdrag att se över samordningsförbundens uppdrag, styrning och verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Inspektionen för socialförsäkringen bör få i uppdrag att utvärdera hur kunskap och erfarenheter från samordningsförbunden tas till vara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra myndigheternas samverkansuppdrag inom ramen för samordningsförbunden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering behöver utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra SGI överhoppningsbar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genussäkra arbetsskadeförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att instifta ett arbetsmedicinskt råd inom arbetsskadeförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ersättningen i fall då det är svårt att säkerställa att en skada beror på arbetsplatsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka informationen kring förebyggande arbetsskadeförsäkring och tillkännager detta för regeringen. Vi måste komma tillrätta med de höga sjuktalen som framförallt drabbar kvinnor Det är när vi drabbas av ohälsa som samhället behövs som allra mest. För någon som måste ägna all sin energi till återhämtning kan det vara helt oöverstigligt att ta rätta kontakter för att kunna återgå i arbete. Det är i sammanhang som dessa som staten måste vara aktiv och som allra starkast. Tyvärr är det långt ifrån alltid så. Det svenska sjukförsäkringssystemet är synnerligen omfattande, komplext och oöverskådligt. Många människor vittnar om hur man har blivit runtskickad mellan olika system och instanser och att man upplever att ingen ser en. Detta är ovärdigt en modern välfärdsstat och vill därför se ett antal reformer av sjukförsäkringssystemet och ett förtydligande av samordningsansvar. Redan i den parlamentariska socialförsäkringsutredningens slutbetänkande ("Mer trygghet och bättre försäkring", SOU 2015:21) föreslogs en stor mängd reformer. Det skulle bidra till en tydligare och mer förutsägbar försäkring för väldigt många. Alla partier utom stod bakom betänkandet varför det har funnits en naturlig förväntan att dessa skulle implementeras. har återkommande efterfrågat initiativ från regeringen, men de har tillsatt utredningar som inte givit några märkbara förbättringar. Användningen av förebyggande sjukpenning bör utökas Det finns möjlighet att bevilja sjukpenning i förebyggande syfte. Detta kan vara ett sätt att angripa problem innan de leder till en långvarig sjukskrivning. Dock utnyttjas denna möjlighet i mycket liten utsträckning. anser att tidiga insatser är en viktig del av arbetet att minska sjukfrånvaron och vill därför att användningen av förebyggande sjukpenning ska öka. Kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre grad än män. Enligt uppgick antalet pågående sjukfall till 59 537 för män och 111 787 för kvinnor. för statistik över skillnaderna i sjukfrånvaro men få studier sker för att dra några slutsatser. anser att regeringen bör ta krafttag i frågan om de ojämställda sjukskrivningarna. Fler förmånsnivåer i sjukpenningen Sjukpenning beviljas på , , eller . Ett sätt att underlätta återgång i arbete är en gradvis upptrappning av arbetstiden. Det stelbenta regelverket kring förmånsnivåerna försvårar dock processen. Steget från kan för många upplevas som stort och för den som kämpar för att komma tillbaka från en sjukdom eller skada riskerar alltför stora steg leda till att rehabiliteringen försvåras. En modell för kvalificering till välfärden bör utredas har ett av världens mest generösa socialförsäkringssystem. Principerna för detta har haft en bred folklig förankring. leder det till att trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden är högre än på många andra håll. De som drabbas är framförallt de som har en svag anknytning. Allra tydligast blir detta för människor med utländsk bakgrund. Enligt siten ”” uppgick arbetslösheten bland utrikesfödda till , var arbetslösheten bland inrikesfödda . Att detta leder till ett utbrett utanförskap bland utrikesfödda har varit föremål för mycket politisk diskussion . Det som blivit tydligt är att det riskerar att undergräva förankringen av en öppen och human migrationspolitik. har ända framfört att det behövs ett mer restriktivt regelverk för kvalificering till välfärdssystemen. Det har från många håll presenterats förslag som syftar till att förstärka kopplingen mellan arbete och rätt till olika förmåner. Dock saknas en bred diskussion kring förutsättningarna för det. anser att det behövs en översyn av möjligheten till kvalificering in i delar av socialförsäkringssystemen. har enligt Socialförsäkringsbalken ansvaret för att samordna och utöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabilitering. Detta uppdrag tolkas emellertid olika av olika parter och allt för ofta blir det otydligt. anser att uppdrag måste förtydligas gentemot alla parter. Samordningsansvaret bör innebära att från början till slut har uppdrag och mandat att samla de parter och de resurser som behöver bistå den försäkrade i sin rehabilitering. Regeringen bör i dialog med säkerställa att så sker. Ett allvarligt problem för sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen är att den tenderar att komma igång väldigt sent. De avstämningsmöten som i sitt samordningsuppdrag ska ha med den sjukskrivnes arbetsgivare, dröjer i snitt för kvinnor och för män efter första sjukskrivningsdagen. Därefter dröjer det ännu innan åtgärder kan påbörjas. Det är inte rimligt! Forskning har visat att sjukskrivningar längre än 1 månad, markant försämrar möjligheten att återgå i arbete. Tidiga bedömningar och kontakter med den sjukskrivne, , arbetsgivare och sjukskrivande läkare är centrala för att den sjukskrivne ska behålla kontakten med arbetsmarknaden. Att pröva en individs arbetsförmåga är en grannlaga uppgift som förstås kräver tillgång till medicinsk kompetens. Sådan kompetens finns inte naturligt hos en handläggare. Det är inte heller sjukvårdens uppgift att pröva rätten till sjukpenning. För att myndigheten ska kunna göra en självständig och rättssäker prövning av rätten till sjukpenning behöver man kunna säkerställa denna kompetens. Därför är de försäkringsmedicinska rådgivarna en viktig resurs i en väl fungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. anser därför att denna funktion bör utökas. I budgeten beslutade om en ny lag som innebär en obligatorisk funktion för rehabiliteringskoordinatorer inom hälso- och sjukvården. välkomnade detta men framförde att detta ytterligare förstärker behovet av tydlig rollfördelning i rehabiliteringsprocessen. Rätt använd kan de regionala rehabiliteringskoordinatorerna innebära en avlastning för och ett förstärkt stöd till individen. anser att denna roll bör stärkas och förtydligas inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. En kortare första sjukskrivningstid Sjukskrivningstiderna behöver kortas, är det vanligt att den första sjukskrivningen är . Vi vill se en rekommendation om en kortare första sjukskrivningstid – förslagsvis , vi vill också se fler deltids- än heltidssjukskrivningar. Flexibel återgång i arbete Kravet att arbetsförmågan ska prövas dag för dag ger orimliga konsekvenser för många människor. För en person som är sjukskriven på och har en timmes restid till jobbet kan det vara betydligt bättre att jobba än att tvingas resa till och från sin arbetsplats för att arbeta . Rehabiliteringsprocessen är dessutom långt ifrån alltid linjär. Med dagens regelverk är det inte möjligt att prova att öka sin arbetstakt vilket försvårar många människors tillfrisknande och har därför föreslagit förändringar i sjukförsäkringen som möjliggör en mer flexibel återgång i arbete. Processen från sjukskrivning till arbete måste tydliggöras mellan alla inblandade parter Enligt en rapport från Inspektionen för sjukförsäkringen 2017 framgår att kontakten mellan och den sjukskrivande läkaren tar . har samordningsansvar mellan den sjukskrivne, vården, och arbetsgivaren. Arbetsgivaren har ansvar för den sjukskrivnes återgång i arbete men får inte ta del av sjukintyget utan dennes medgivande. kan inte kräva medicinsk rehabilitering av hälso- och sjukvården för de hanterar och prioriterar i sitt ansvarsområde. Arbetsförmedlingen ska samverka med och den sjukskrivne om omställning, men enligt en rapport från nekar Arbetsförmedlingen ofta till inställningsmöten. Processen från sjukskrivning till arbete måste tydliggöras mellan alla inblandade parter. Se över styrningen av statliga arbetsgivare I rapporten, Vägen till arbete efter nekad sjukpenning (RiR 2020:12) visade att statliga arbetsgivare som ingick i studien inte levde upp till kraven på att upprätta en plan för den anställdes återgång i arbete. Detta är en skyldighet som har ifrågasatts och som har skapat mycket oro bland mindre företag på grund av de otydliga förutsättningarna. De arbetsgivare som omfattas av är dock inga små företagare, det rör sig om stora statliga myndigheter med egna HR-avdelningar som aldrig behöver oroa sig för sin finansiering i det korta loppet. Vi som medborgare måste kunna förvänta oss att regeringen säkerställer att de egna arbetsgivarna föregår med gott exempel. Ett minimikrav är att man lever upp till de lagar som gäller för arbetsmarknaden. Regeringen bör därför se över styrningen av statliga arbetsgivare så att dessa uppfyller de krav som ställs på samtliga arbetsgivare. Upprättande av plan för återgång i arbete Kraven på arbetsgivarna i rehabiliteringsprocessen har återkommande kritiserats och många arbetsgivare beskriver upplevelsen av oro och osäkerhet inför en sjukskriven medarbetare. Ett exempel på detta är kravet på att upprätta en plan för återgång i arbete. En tydlig framgångsfaktor för en lyckad sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess är att såväl arbetsgivaren som den sjukskrivne och det offentliga är engagerade och närvarande i processen. Det är viktigt att alla parter vet och förstår sin roll och sitt ansvar. Regeringen bör därför se över hur kraven och instruktionerna till arbetsgivare kan förbättras för att underlätta för arbetsgivarna att ge det bästa stödet till sina medarbetare. För att uppmuntra fler arbetsgivare att investera i förebyggande och rehabiliterande insatser, och för att stötta dem som väljer att göra det, finns det så kallade rehabiliteringsstödet. Anslaget för rehabiliteringsstöd uppgick till . Rehabiliteringsstödet kan göra särskild nytta för mindre arbetsgivare, som i många fall har mindre resurser för att göra nödvändiga investeringar. Dessvärre pekar uppgifter från Hjärnfonden på att stödet utnyttjas i liten grad av små och medelstora arbetsgivare. Rehabiliteringsstödet omfattar inte heller tillräckligt många typer av insatser som kan göra stor skillnad för att förebygga stressrelaterad psykisk ohälsa, inklusive på gruppnivå. Rehabiliteringsstödet bör därför ses över och reformeras med syfte att öka nyttjandegraden hos små och medelstora arbetsgivare. Stödet bör dessutom breddas för att omfatta fler typer av insatser som förebygger stressrelaterad psykisk ohälsa, inklusive på gruppnivå. Genom att vässa rehabiliteringsstödet kan det göra större nytta för fler småföretagare och deras medarbetare, både genom att förebygga sjukskriving och underlätta återgång till arbete. anser att tidsgränserna i rehabiliteringskedjan är ett viktigt stöd för den enskilde. De ger en ökad förståelse för processen som de skapar tydliga incitament att bidra till sin rehabilitering. Vi vet att människor mår bra av sociala sammanhang, och vi vet att människor som är sjukskrivna länge får allt svårare att komma tillbaka och att risken att hamna i utanförskap ökar. drev fram förändringar i rehabiliteringskedjans prövning vid dag 180. Syftet med denna förändring var att säkerställa att människor som är i slutskedet av sin rehabilitering och som kan anses ha goda förutsättningar att återfå sin tidigare arbetsförmåga ska kunna fullfölja rehabiliteringen. Från partier, både till höger och till vänster hörs alltmer högljudda krav på en allmän uppluckring av rehabiliteringskedjan. är starkt kritiska till dessa krav som med stor sannolikhet skulle leda till en återgång till den situation som rådde då sjukskrivningarna ökade lavinartat. Sjukförsäkringen är en omställningsförsäkring och ska stödja människor att återfå sin arbetsförmåga, därför är tidsgränserna mycket viktiga. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades av den rödgröna regeringen . I samma veva ändrades praxis vid bedömningen av sjukpenning vilket medförde att antalet utförsäkrade ändå ökade kraftigt. En människa som saknar arbetsförmåga ska kunna räkna med att få samhällets stöd, är grunden för de sociala skyddsnäten att vi arbetar och försörjer oss själva så långt det är möjligt. Det är inte acceptabelt att människor fastnar i långvariga sjukskrivningar utan en plan för att komma vidare. anser därför att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras. driver på för en markant minskad administrativ börda för företagen bland annat i och med socialförsäkringsutredningens förslag gällande E-inkomst. Förslaget innebär att allt som är skattegrundande ska inrapporteras till genom ett system som myndigheten utvecklar. Denna inkomst ska sedan ligga till grund för SGI. Därmed blir det tydligt och överskådligt vilken ersättning man kan förvänta sig om man blir sjuk. Se över sjukförsäkringen så att den bättre möter företagares förutsättningar För en småföretagare kan en tids sjukfrånvaro få svåra konsekvenser. Att vara förhindrad att producera de varor eller tjänster som man lovat att leverera eller att tvingas boka av ett säljmöte riskerar att skada ens möjligheter på lång sikt. Till detta ska läggas den administrativa börda och den osäkerhet som drabbar företagaren vad gäller möjligheterna att få ersättning från sjukförsäkringen. Särskilt för den som är enskild företagare kan det vara svårt för att inte säga omöjligt, att förutse hur ens sjuklönegrundande inkomst kommer bedömas. Åtgärder för att möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att driva företag För personer med funktionsnedsättning är det näst intill omöjligt att starta och driva företag. Ett sätt att kunna försörja sig själv och att bryta ett utanförskap kan vara att kunna förverkliga sina drömmar. Det måste också gälla personer med funktionsnedsättning. Man ska inte vara rädd för att förlora sin aktivitetsersättning om man startar företag, eller att inte kunna få de basala behoven av färdtjänst och anpassad arbetsplats. Det behövs tydliga åtgärder för att möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att driva företag. För är det viktigt att inte bara ersättningen betalas ut korrekt utan även att förebygga och öka andelen som kommer i arbete och således aldrig ens behöver uppbära ersättning. Den som har sjuk- eller aktivitetsersättning tjänar inte heller på att söka arbete eftersom inkomsten, även om man får bostadstillägg, kan minska med en fjärdedel om man skriver in sig vid Arbetsförmedlingen. Det är viktigt att man kontinuerligt ges möjlighet att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. Människor som lever med en funktionedsättning och har sjukersättning måste få bättre förutsättningar för att bryta sitt utanförskap. Deras situation kan förändras och därför menar att det måste vara möjligt att våga testa att arbeta utan att förlora sin ersättning. Arbetet ska kunna vara på heltid, deltid eller enstaka dagar, för längre eller kortare perioder. Ersättning vid daglig verksamhet Fler av de som har rätt till aktivitetsersättning har också rätt till daglig verksamhet via LSS. Den ersättning man då får betalas av kommunen som också bestämmer vilken summa som gäller. Det skiljer rejält mellan kommunerna hur mycket som betalas ut. När det gäller lönesättning för övrigt i landet är det parterna som sätter nivån, i syfte att ge rättvisa löner. Vi i menar att ersättning vid daglig verksamhet måste bli mer enhetlig i landets kommuner. Utred möjligheterna för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning att studera med bibehållna ersättningar För dem som beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning är möjligheterna att studera begränsade. De har förvisso möjlighet att studera men måste då göra uppehåll i sin ersättning. Ersättningen kan då vara vilande för den som har aktivitetsersättning respektive för dem med sjukersättning. I ett fritt samhälle ska alla människor kunna känna friheten att pröva sina vingar. Personer som uppbär sjukpenning på deltid har möjlighet att studera på deltid. anser att det bör gälla även dem som har sjuk- eller aktivitetsersättning. Utred möjligheterna till studier som ett alternativ till daglig verksamhet Enligt förarbetena till Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) bör det övergripande målet för daglig verksamhet vara att på kortare eller utveckla den enskildes möjlighet till arbete. En naturlig förutsättning för detta är möjligheten att studera på sina egna villkor. anser därför att möjligheterna att vidareutbilda sig som ett alternativ till traditionell, daglig verksamhet bör utredas. Inspektionen för Socialförsäkringen bör få i uppdrag se över samordningsförbundens uppdrag, styrning och verksamhet Genom lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser som trädde i kraft skapades en struktur som, när den fungerar, ger ett starkt stöd till människor i sin rehabilitering och väg tillbaka till egenförsörjning. På allt för många håll höjs dock röster som pekar på brister i samarbetet. Detta leder till att människor riskerar hamna mellan stolarna. anser därför att samordningsförbundens uppdrag, styrning och verksamhet bör ses över för att säkerställa att samverkan fungerar som det är tänkt. Inspektionen för Socialförsäkringen bör få i uppdrag att utvärdera hur kunskap och erfarenheter från samordningsförbunden tas till vara Samordningsförbunden är decentraliserade organisationer som fungerar utifrån lokala förutsättningar. anser i grunden att detta ger bäst förutsättningar för att samla rätt resurser kring individen. bör man vara vaken för risken suboptimering, eller att viktiga kunskaper och erfarenheter inte sprids och tas tillvara. vill därför se en utvärdering av hur kunskaper och erfarenheter från de respektive samordningsförbunden tas tillvara. Myndigheternas samverkansuppdrag inom ramen för samordningsförbunden För dem som har svårt att återgå i arbete eller står långt ifrån arbetsmarknaden finns Samordningsförbunden – Finsam som måste nyttjas mer. Samverkan mellan och Arbetsförmedlingen måste stärkas så man får pröva enligt Samordningsförbundens resurser. Samordningen fungerar ytterst olika i landet och den viktiga uppgift som förbunden har måste ges större möjligheter. Alla de fyra ingående parterna behöver tydliga regelverk för samordning, då det är en ytterst viktig del att kunna återgå i arbete efter lång sjukskrivning eller vid funktionsnedsättning. Studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering behöver utredas Studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering behöver utredas samt utbildningsanordnarens rehabiliteringsansvar förtydligas.