mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — Äldreomsorgens problem blev särskilt tydliga under pandemin, och vi agerade i finansutskottet för att åstadkomma bättre personalkontinuitet och personalvillkor, mer medicinsk kompetens och fler trygghetsboenden. Förutom att hålla i dessa satsningar behövs ytterligare resurser och reformer för att förbättra arbetsvillkoren för personalen, öka inflytandet för den enskilde, och bryta ensamhet och isolering bland äldre. Regeringens fokus i budgetpropositionen är att säkra tillräckligt stöd för budgeten genom att söka en ”balans” mellan partier med vitt skilda idéer om vad samhällsproblemen är, vad som bör göras för att möta dem och vilken ekonomisk politik som blir konsekvensen därav. Det gör att regeringen inte klarar att hålla fokus på att lösa samhällsproblemen och genomföra de ibland svåra, men strukturellt riktiga, reformerna. Istället för att ta ansvar för helheten, låter regeringen andra partiers önskelistor styra över ekonomiska politik. Balansakten kräver allt fokus, och reformtempot dämpas. I ett känsligt konjunkturläge där det fortsatt krävs en expansiv ekonomisk politik – men där ekonomin visar sig stark, krävs särskilt väl avvägda reformer som investerar i framtida tillväxt, välstånd och hälsa. I stället lägger budgeten alltför stort fokus på att lösa en enskild votering i kammaren här och . Budgetpropositionen visar tyvärr på bristande politiskt ledarskap och en oförmåga att prioritera det som är viktigt, trots det omfattande omfånget. En av mest angelägna utmaningar är att råda bot på den omfattande långtidsarbetslösheten. Trots att antalet inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen sjunker, så ökar långtidsarbetslösheten – nära hälften av alla arbetslösa har varit arbetslösa eller mer. Även andelen som varit arbetslösa 6 månader eller längre ökar, vilket innebär att fler står på tröskeln till långtidsarbetslöshet om inte åtgärder sätts in omgående. Därför behöver nystartsjobben förstärkas kraftigt – och tillgängliggöras redan från 6 månaders arbetslöshet. Nystartsjobben har enligt utvärderingar den bästa övergången till vanligt jobb, och forskning visar att inflödet till nystartsjobben ökat när subventionen höjts. Det behöver också helt nya grepp för att få in personer med längre frånvaro från arbetsmarknaden. Vi vill införa matchningsanställningar i enlighet med den utredning som presenterades 2015, vilket innebär att en matchningsaktör anställer, rustar och ger stöd till dessa personer och hyr ut dem till olika företag och arbetsplatser. På så sätt kan arbetsgivare testa en anställning som annars skulle uppfattats för riskfylld. Dessa åtgärder för att stimulera anställningar vill vi kombinera med dubbelt jobbskatteavdrag för grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden – nyanlända, unga som har arbetsmarknadsinsatser och personer som exempelvis på grund av arbetslöshet eller sjukdom har varit borta länge från arbetsmarknaden. På så sätt ökar både drivkrafterna att anställa – och att arbeta. Arbetslösa som flyttar dit jobben finns bör få stöd i form av en flyttpeng. Vi vill också satsa på fler platser i yrkesvux (kortare yrkesutbildningar) och andra utbildningsformer, och införa en enkel företagsform – entreprenörskapskonton för att enkelt möjliggöra uppdrag hos fler arbetsgivare för så kallade gig-arbetare, vilket visat sig kunna leda till anställningar. Det bör särskilt understrykas att jobb huvudsakligen skapas genom att entreprenörer startar och driver framgångsrika och välmående företag. Ett gott företagsklimat är nyckeln till att kunna möta framtida utmaningar och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför behövs en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. Generationsväxling måste underlättas – både inom familjen och till anställda som är villiga att ta över när en företagare går i pension. Därutöver måste vi motverka orimliga skatter på entreprenörer och minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag och förbättra tillgången till kapital. För att stimulera återstarten av ekonomin och förbättra tillväxtförutsättningarna bör bolagsskatten tillfälligt sänkas för företag som gör investeringar. Historiskt många människor befinner sig nu på flykt undan förtryck och krig. Många har sökt och fortsätter att söka sig till . Det är en moralisk plikt och en självklarhet att ta emot människor på flykt. Men det skapar också utmaningar för vårt samhälle när en stor grupp människor ska integreras. Den tudelning som rådde på arbetsmarknaden redan före krisen är fortsatt betydande, och de som befinner sig längst från arbetsmarknaden har fått ännu svårare att hitta ett jobb. Denna tudelning riskerar därmed att permanentas, med mänskliga, sociala och ekonomiska följder, om inte omfattande reformer genomförs. anser att kraftfull arbetsmarknadspolitik måste prioriteras. Det handlar inte bara om att få människor i jobb, och på så sätt säkra långsiktig tillväxt och välstånd, utan också om att människor behöver få tillhöra en arbetsgemenskap som bidrar med mening åt tillvaron när personer blir sedda och efterfrågade. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Det finansiella ramverket har tjänat väl och bidrar i högsta grad till att offentliga finanser stått väl rustade för den kris som råder. Den låga skuldsättningen har gjort det möjligt att agera snabbt i kris, utan att skuldsättningen stigit till oroande nivåer. När krisen ebbar ut är det dock viktigt att vi återgår till att nå överskottsmålet för sparandet, så att skulden återigen minskar och vi därigenom rustar statens finanser för framtiden. Tryggheten måste öka och komma alla till del. Det kräver en polis och ett rättsväsende som fungerar, är mer synligt och lokalt förankrat. Det kräver också ökade förebyggande insatser så att brott förebyggs. Familjernas och skolans roll i att förebygga gängkriminalitet och annan brottslighet underskattas i den offentliga debatten. Istället bör resurser sättas in för att ge stöd till föräldrar i deras viktiga roll och till att skapa god samverkan mellan föräldrar, skola, och polis. Rättsväsendet behöver tillföras stora resurser kommande år och antalet poliser måste öka kraftigt, men organisation och anställningsvillkor måste också förändras så att effektiviteten ökar och fler poliser stannar i yrket. Därtill behöver resten av rättsväsendet byggas ut. Gränsbevakningen behöver också stärkas genom ökade befogenheter och resurser till och , så att vapensmuggling kan stoppas och dödsskjutningarna få ett slut. I då många oroas för den allvarliga brottsligheten, väljer regeringen att inte skjuta till de resurser som behövs för att långsiktigt hålla i utbygganden av poliskåren med 10 000 kollegor. Det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld och i vårt närområde har försämrats och den förstärkning av vår försvarsförmåga som skett tack vare M/KD-budgeten behöver fortsätta. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik. En human flyktingpolitik kräver också en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. ser ett fortsatt stort behov av åtgärder som påskyndar asylprövningen, att tiden då personer söker asyl används bättre vad gäller introduktion och språkinlärning samt att den motverkar passivitet. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. Det handlar främst om att ge familjer och det civila samhället möjlighet att utvecklas och fatta egna beslut, genom att minska den politiska styrningen. Det offentliga bör ge stöd och underlätta på ett sätt som inte hämmar tilliten och riskerar att skada mer än hjälpa. anser att barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Barn behöver och de behöver bli sedda. Familjer ser olika ut, men alla har samma betydelsefulla roll. Om familjerna är trygga ger de barnen goda förutsättningar att klara livets olika utmaningar. Barnens uppväxt påverkar därmed hela samhällsutvecklingen, både ekonomiskt och socialt. Förskolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov av en trygg omsorg, gemenskap, lek och utveckling. Det är en självklarhet att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som är bäst för deras barn och själva hitta balansen mellan arbete och familjeliv. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrarnas val och kväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. Skolan behöver fördjupa sitt kunskapsuppdrag och genomtänkta reformer genomföras så att fler kan gå ut skolan med godkända kunskaper. En bra skola är central för att ge barn och unga en bra start i vuxenlivet och för ett fungerande samhälle. Högre utbildning och forskning skapar möjligheter, tillväxt och dynamik och ett livslångs lärande i olika former blir allt viktigare för att tillgodose behovet av kompetens och fortsätta utveckla samhället. Det är också uppenbart att samhällets insatser behöver stärkas för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. I det arbetet måste såväl familjer, barn- och ungdomsvården och skolan stärkas. Därutöver behöver det förebyggande arbetet med att ge fler barn en meningsfull och aktiv fritid i den ideella sektorns idrottsklubbar och föreningsliv ges bättre förutsättningar. Det bidrar till att mota både fysisk och psykisk ohälsa. Under Coronapandemin har skärmtiden ökat och föreningsaktiviteten minskat för många barn. krävs en återstart även av barns- och ungas föreningsliv, för att minska stillasittandet och bidra till bättre fysisk och psykisk hälsa. Det breda civilsamhället och föreningslivet i har drabbats hårt av pandemin och dess konsekvenser. Insamling och intäktsbringande arrangemang har försvårats och andra intäkter som sponsring har försvagats. Dessutom har pandemin inneburit svårigheter för vissa grupper av volontärer att bidra som vanligt. Särskilda tillskott behövs därför för en återstart av sektorn. vill bygga ett samhälle där människor kan åldras i trygghet och värdighet. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. menar att äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. En äldre person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Pandemin har visat på att bristande personalkontinuitet inte bara skapar sämre möjligheter för meningsfulla relationer mellan den äldre och personalen, utan att det till och med kan innebära fara med större risk för smittspridning. Krisen har också visat på hur äldre mår dåligt av att isoleras och att det finns ett stort behov av gemenskapsfrämjande aktiviteter. Personalens villkor inom äldreomsorgen har också äntligen kommit på agendan. har länge drivit på för att deras villkor ska förbättras. Det initiativ som vi tog, tillsammans med och , i finansutskottet för att förbättra personalens villkor, stärka den medicinska kompetensen och bygga fler trygghetsboenden, var viktigt och ledde till att fattade beslut om en extra ändringsbudget för dessa ändamål. Regeringen behöver nu se till att driva igenom reformerna med kraft, och fortsätta dessa satsningar långsiktigt. Men mer måste därför göras för att utveckla den gemensamt finansierade äldreomsorgen. Personalen dras fortfarande med det gissel som delade turer innebär. Äldreomsorgens chefer har ansvar för alldeles för många medarbetare. Mer måste göras för att förbättra personalens villkor. Utökat självbestämmande är en viktig del när det gäller att utveckla äldreomsorgen framöver. För att motverka den ensamhet och isolering som drabbar många äldre är det viktigt att fler får möjlighet att flytta till anpassade boenden med gemenskapsmöjligheter, och att kontinuiteten i förbättras så att den äldre som bor kvar hemma kan bygga meningsfulla relationer. En kraftig utbyggnad av platser i trygghetsboenden behöver ske, då den demografiska utvecklingen innebär att gruppen kommer växa kraftigt framöver och då kommunerna har stora problem med att ge de som behöver en plats . Att satsa på att bygga fler äldreboenden är också en lämplig åtgärd i en återstartsfas för ekonomin – som kan skapa jobb och se till att hålla uppe aktiviteten i byggsektorn. Men en sammanhållen seniorpolitik får inte bara handla om vård och omsorg. Svensk politik förmedlar i allt för stor utsträckning att människor som passerat 65 inte har något mer att bidra med till samhället. Det friska åldrandet, de äldre som en viktig resurs och ett välfungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i seniorpolitik. Därför vill vi skapa fler möjligheter både för äldre att arbeta längre upp och förbättra pensionärernas ekonomi, genom att bland annat genomföra ytterligare skattesänkningar för pensionärer, utöka jobbskatteavdraget för den som fortsätter att jobba efter och genom stärkt BTP, utöver det regeringen föreslår. Vi vill också införa en trygghetsersättning, där äldre ska kunna få förlängd sjukersättning om omställningen och rehabiliteringen bedöms ta oproportionerligt i förhållande till de år personen har kvar till pensionering. Att förbättra äldres ekonomi är också viktigt för att äldre som vill ska ha råd att flytta till nybyggda trygghetsboenden, och så få igång flyttkedjor på bostadsmarknaden. Kraftfulla reformer för att komma tillrätta med obalanserna på bostadsmarknaden behöver till. Framför allt behöver fler få möjlighet att äga sitt boende, istället för att fastna i den fattigdomsfälla som dyra nyproducerade hyresrätter eller dyra och osäkra andrahandslösningar riskerar att bli. Vi vill införa ett unikt system för ungas bosparande, se ansvarsfulla särlösningar för unga och förstagångsköpare som drabbas av dagens kreditrestriktioner, möjliggöra för ägande i utsatta områden som nästan enbart erbjuder hyresrätter. Vi vill även förbättra bostadsbidraget så att fler familjer får större möjligheter till ett bra boende, även i småhus. För att utöka utbudet av bostäder vill vi reformera tomträttssystemet, och kraftigt öka planläggningen av mark för småhus. hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. När vi satt i regering prioriterade vi insatser för de mest utsatta patienterna genom stora satsningar på psykiatrin, cancervården och vården av kroniskt sjuka. Våra reformer vårdgarantin och kömiljarden bidrog till kortare vårdköer och ökad kvalitet. Tack vare M/KD-budgeten är kömiljarden nu återinförd och stora satsningar på primärvård och cancervård genomförs. behöver den vårdskuld som byggts upp genom inställda operationer och vårdbesök under pandemin betas av. Det duger inte att vården på vissa håll i landet inte räcker till, medan det på andra platser finns överkapacitet. finner det orimligt att tillgång till behandling och sannolikhet för överlevnad av allvarliga sjukdomar kan skilja drastiskt beroende på var i landet man bor. Coronakrisen har visat på de stora problem som skapas när 21 olika regioner ska hantera vården. Utifrån de 21 regionernas olika demografiska och ekonomiska förutsättningar är det osannolikt att de kan leverera en jämlik vård åt befolkningen. Staten bör därför ha huvudansvaret för sjukvården för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är rätten till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. Längre köer och lägre förtroende för vården kräver också ordentliga strukturreformer och stora ekonomiska tillskott. Överbeläggningarna behöver minska och regionerna behöver skrota produktionstaken i sina vårdavtal och istället låta behövande få behandling där sådan finns att tillgå. En nationell vårdförmedling bör inrättas och upphandling av ledig kapacitet genomföras på nationell nivå. Primärvården behöver stärkas och fler måste få en fast läkarkontakt. Förlossnings- och eftervården måste stärkas över hela landet. Sjukfrånvaro måste förebyggas – för att minska mänskligt lidande, skapa möjligheter för fler att få arbeta av sin förmåga, och spara stora samhällsresurser. Vi avsätter resurser för att göra dessa reformer möjliga. värnar möjligheten för människor att leva och bo i alla delar av landet. Men på många håll upplever människor att deras orter glöms bort – att vägarna blir sämre, matbutiker och bensinstationer stängs och samhällsservicen försämras. Det tar innan polis och ambulans kan vara på plats, och jobben försvinner när företagare går i pension utan att ha någon att lämna över verksamheten till. Vi föreslår därför stora satsningar i vår budget på det vi kallar hjärtlandet – på vägunderhåll och bredband, stärkt välfärd och stöd för företag på landsbygden. Ett stort samhällsproblem som vi behöver möta är den ofrivilliga ensamheten. Över en miljon svenskar säger sig sakna en nära vän, och allt fler begravningar sker helt utan ceremoni – utan en enda vän eller anhörig närvarande. Forskningen visar att barn som upplever ensamhet har större risk att bli underkända i skolan, och äldres ensamhet innebär större risk för demens, depression och fysisk inaktivitet, vilket medför ytterligare risk för diabetes, stroke och hjärt-kärlsjukdomar. Under pandemin har arbetslösa visat sig vara en grupp särskilt utsatt för ofrivillig ensamhet. anser att det nu behövs krafttag för att säkerställa att politiken inte bidrar till ökad ensamhet, utan att all politik gemenskapssäkras. Det innebär bland annat att äldrepolitiken måste möta sociala behov, vården bör utveckla förskrivning av sociala aktiviteter som ett led i att motverka ensamhetens hälsokonsekvenser, och civilsamhället behöver stärkas. Reformer måste till som ger föräldrar mer tid med barnen under hela uppväxten och bostadsbyggande och stadsplanering bör utformas för att främja social gemenskap på samma sätt som miljömässig hållbarhet. förespråkar en hållbar flyktingpolitik som präglas av humanism och medmänsklighet, ett generöst bistånd som når fram och en politik som främjar handel och ökade möjligheter till rörlighet över gränserna. Vi står också inför stora utmaningar gällande miljö- och klimatpolitiken. Effekterna av den alltför snabba uppvärmningen av jorden slår hårdast mot den fattiga delen av jordens befolkning. De internationella överenskommelserna som möter detta hot måste upprätthållas och stärkas. bör vara ett föregångsland när det gäller miljö- och klimatpolitik genom effektiva miljöåtgärder såsom styrmedel för att minska klimat- och miljöpåverkan. Vi föreslår bland annat en annulleringsmekanism för utsläppsrätter, för att på ett mycket effektivt och träffsäkert sätt minska utsläppen. Urval reformer budgetmotion 2022 Trygg förlossninsvård och eftervård Mer personal i primärvården Höjd skiktgräns statlig inkomstskatt Dubbelt jobbskatteavdrag för vissa grupper Kraftig förstärkning av nystartsjobb Drift av enskild väg och tjälsäkring Stöd för fler och säkrare mackar Förbättrade villkor för personalen Sänkt skatt för pensionärer Höjt bostadstillägg för pensionärer Höjd barndel i bostadsbidraget Motverka äldres ensamhet och Äldrelyftet Reformer för fler i jobb Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete eller annan meningsfull sysselsättning att gå till är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mycket mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Det handlar om förvaltarskap och om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. Vi vill ha ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stort. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Om man har ett arbete har man bättre förutsättningar att både bilda familj och att ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder förstås inte att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att möjligheterna att få livet att fungera blir betydligt enklare om man har ett arbete och en egen försörjning. vill att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Alla kan inte arbeta av heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Allt annat är slöseri med mänskliga resurser. I finns stora strukturella utmaningar, något som förstärkts till följd av Coronakrisen. Fler är arbetslösa och arbetslöshetstiderna är längre, vilket ökar risken att arbetslösheten biter sig fast. Men även långsiktigt har problem på arbetsmarknaden; i såväl antalet som andelen arbetslösa i utsatt ställning har ökat , vilket resulterar i en kraftigt tudelad arbetsmarknad. Medan det i den senaste, långa, högkonjunkturen, innan coronapandemin, har inneburit en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildning, har utvecklingen varit mycket svag för utsatta grupper på arbetsmarknaden, såsom utomeuropeiskt födda och personer utan fullständig gymnasieutbildning. I det senaste underlaget från Arbetsförmedlingen har andelen inskrivna arbetslösa med svag konkurrenskraft (tidigare ”utsatt ställning”) på arbetsmarknaden varit av samtliga inskrivna arbetslösa. Gruppen uppgår nu till drygt 300 000 personer. För dessa grupper är trösklarna in på svensk arbetsmarknad allt för höga, något som , och länge påpekat. Andra grupper som också har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är äldre och personer med funktionsnedsättning. Långtidsarbetslösa är också en grupp som befinner sig i en svår situation. Antalet personer som varit arbetslösa i var 180 000 , vilket är en ökning jämfört med samma månad . Långtidsarbetslösheten är särskilt allvarlig eftersom det rör personer som snabbt får det allt svårare att ta sig tillbaka i arbete. För denna grupp behövs det därför nya kraftfulla insatser för att ge dem möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Följden av långvarigt utanförskap är ofta hälsomässiga och sociala problem. Arbete ger också den enskilde direkt möjlighet att få bättre ekonomi och påverka sin situation. Med fler sysselsatta skapas också resurser som kan förstärka de offentliga finanserna och öka resurserna till välfärden. Genom att fler får arbete kan de offentliga resurserna användas på ett bättre sätt för att ge stöd till dem som är mest utsatta. Med andra ord är tillkomsten av nya jobb och fler i arbete den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan. Vi ser också ett stort behov av att förlänga arbetslivet. Alla ska inte i varje läge jobba fler timmar, men för att klara exempelvis den demografiska utmaningen som framtidens pensioner och välfärdens finansiering, men även kompetensförsörjning, så behövs det att fler jobbar fler år och timmar över en livscykel. Vi diskuterar då oftast att förlänga arbetslivet i slutet. Det är bra, och har flera reformer för detta. Men lika viktigt är att tidigarelägga inträdet, både för unga som saknar eftergymnasial utbildning och för dem som studerar på högskola eller universitet. studenter tar i examen i genomsnitt betydligt senare än studenter i andra . En arbetsmarknad där alla får plats I får fler chansen till en arbetsgemenskap och vårt mål är att alla ska kunna jobba av sin förmåga. Men för att det ska bli möjligt krävs omfattande reformer för att vända utvecklingen och skapa en arbetsmarknad där alla får plats. Dubbelt jobbskatteavdrag för personer som går från utanförskap till arbete Den tudelade arbetsmarknaden där flera grupper av olika skäl har större problem att nå arbetsmarknaden gör att särskilt vill uppmuntra dem att söka jobb.