mot · H9023803 · 2021-10-05 00:00:00 — God vård och omsorg om äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att äldreomsorgslagen blir en rättighetslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa LOV för äldreomsorg i alla landets kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Ivos tillsyn av äldreboenden ska utökas samt att även oanmälda besök ska göras minst en gång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ställa krav på att varje kommun har en äldreombudsman, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äldre, från pensionsåldern, ska erbjudas förebyggande samtal en gång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att en SIP ska tas fram redan i första kontakten med den äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende samt om kommunernas ekonomi har någon betydelse för beslutet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att säkerställa att parbogarantin följs i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en skyldighet för kommuner att tillhandahålla annan lämplig bostad när kvarboende inte är möjligt för efterlevande partner som beviljats medboende, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringsstödet bör ändras till ett allmänt stöd för kommunerna, för att tillgodose stora och skiftande behov av åtgärder för att förbättra äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för bindande krav på bemanning på särskilda boenden dygnet runt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska uppdras ta fram ett särskilt direktiv till landets kommuner för att säkra tillgången till medicinsk utrustning inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ta fram ett regelverk som gör det obligatoriskt att installera släckningssystem på alla särskilda boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ekonomiskt kompensera kommuner för installation av släckningssystem i redan befintliga särskilda boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell målsättning och strategi för att öka tillgången till kategoriboende med husdjursprofil och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler demensbyar byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommunerna ekonomiska förutsättningar att införa nyckelfri hemtjänst och digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka digitalt utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att primärvården ska ha tillgång till specialistpsykiatrins kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för direkta insatser för att höja kunskapen om psykisk ohälsa hos äldre, som ska riktas till vård- och omsorgspersonal, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för direkta insatser för att höja kunskapen om psykisk ohälsa hos äldre, som ska riktas till anhöriga, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre förutsättningar för äldreomsorgen att identifiera tidiga symtom på psykisk ohälsa hos äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äldreomsorgen ska erbjuda insatser som möjliggör ett hälsosamt åldrande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en renodlad äldreminister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma en strategi för att motverka ofrivillig ensamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kommuners studier och utvärdering kring våld i nära relationer även ska innefatta äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten samt förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökad forskning om våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka det skadeförebyggande arbetet för att minska antalet fallolyckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja arbetet med att minska antalet fallolyckor bland äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nattfastan inte bör överskrida och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ge kommunerna ekonomiska förutsättningar att genomföra ett måltidslyft där maten bl.a. ska uppfylla vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler äldrevårdscentraler med speciellt ansvar för hälsofrämjande och förebyggande verksamhet införs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ett särskilt snabbspår på akuten inrättas för de äldre patienterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för att möjliggöra en kostnadsfri slutenvård för personer som är , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma ett nationellt ramverk för anhörigstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utöka kraven på kontroll i belastningsregistret vid nyanställning till att även innefatta praktiserande och studerande inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kontroll i belastningsregistret sker kontinuerligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för en utökad möjlighet till heltid inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för en utökad möjlighet till deltid inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för att avveckla det oönskade skiftarbetet inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för att slopa karensdagen för personal inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för att slopa de ofrivilligt delade turerna inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka kunskapskrav i det svenska språket som ska gälla för äldreomsorgens personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantaget för skattepliktig kostförmån även ska omfatta den vårdpersonal som arbetar på somatisk avdelning inom äldreomsorgen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter att ta fram åtgärdsprogram för hemlösa äldre och tillkännager detta för regeringen. I utgör äldre personer en växande andel av befolkningen och väntas öka . Många svenska äldre har fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer tvingas leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. En alltför stor andel äldre utsätts för våld, övergrepp eller försummelser. Därtill är det för svårt för äldre i behov av samhällets insatser att få tillgång till adekvat vård och omsorg. Denna negativa utveckling måste vändas och en rad åtgärder för att öka livskvalitén för våra äldre behöver tillsättas. Hela synen på äldreomsorgen måste förändras och förbättras. Omhändertagandet av de mest sköra och sjuka äldre får aldrig försummas. Vården och omvårdnaden måste genomsyras av mänsklig empati, trygghet och förtroende. Alla har rätt till ett tryggt omhändertagande och en god vård. Äldre förtjänar bättre än att användas som del i ett integrationsprojekt där de varken förstår personalen eller kan göra sig förstådda. Välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeden. Därför måste en ny äldreomsorgslag utformas. Detta är glädjande nog redan på gång. har covid-19 kraftigt påverkat vårt samhälle och speciellt äldre har drabbats hårt. De som skulle värnas mest skyddades allra minst. Tusentals äldre har sorgligt nog avlidit i sviterna av smittan, och andra har, efter svår sjukdomspåverkan, fått sina liv begränsade. Äldreboenden införde besöksförbud och den ofrivilliga ensamheten detta ledde till har påverkat livslusten och den psykiska hälsan negativt. När pandemin slog till stod vårt land inte alls rustat att möta den. Krisen visade smärtsamt upp äldreomsorgens allvarliga brister. Det är av största vikt att äldreomsorgen stärks genom ökad personkontinuitet, kompetent och väl utbildad personal, men också stärkt tillgång till medicinsk utrustning vid behov. Gör äldreomsorgslagen till en rättighetslag Vi menar att en ny lag behövs för att ge vård- och omsorgsbehövande äldre en starkare ställning. Begreppet ”skälig levnadsnivå”, som inte är gott nog, ska fasas ut och ersättas av ”goda levnadsvillkor”. De rättigheter som anses självklara för andra grupper i samhället ska även vara självklara för omsorgsbehövande äldre, och äldreomsorgslagen bör därför bli en rättighetslag. En rättighetslag är en lag som innebär att de personer som omfattas av lagen har rätt till vissa bestämda insatser. Lagen om valfrihetssystem (LOV) Valfrihet och privata vårdformer är positivt så länge de privata vårdgivarna lever upp till samtliga ställda kvalitetskrav. Lagen om valfrihetssystem, LOV, innebär att kommunen genom konkurrensutsättning kan tillåta andra utförare av omsorgstjänster och liknande, än bara den kommunala. Det sker genom en upphandling inom ramen för LOV, där kommunen specificerar de villkor som utförarna ska uppfylla. Vid all upphandling på entreprenad är det vår bestämda uppfattning att kvalitet alltid ska gå före pris. LOV möjliggör, i de kommuner där den tillämpas, att den äldre och dennes anhöriga kan välja den utförare av hemtjänst som passar den enskilde. Den enskilde och dennes närstående vet bäst vilken omsorg som passar och vilka behov och önskningar den äldre har. Oavsett ålder ska man kunna påverka den vård och omsorg man är i behov av, vare sig det handlar om val av boende, hemtjänst eller vårdcentral. LOV stärker äldres självbestämmande och ger en ökad valfrihet, men leder också till att verksamheter som inte är tillräckligt bra kan väljas bort. LOV bör göras obligatorisk för äldreomsorg i alla landets kommuner. Öka kraven på utförare Det är viktigt att Inspektionen för vård och omsorg () får de resurser och förut-sättningar som krävs för att kunna utföra sitt uppdrag på bästa sätt. Det måste finnas stabila ekonomiska ramar för myndigheten och förutsättningar för att arbeta upp en fullgod kapacitet när det gäller struktur och personal. Om inte tillräckliga resurser finns har myndigheten inte möjlighet att utföra sitt uppdrag efter behoven som finns. anser att det behövs högre krav på rutinmässig tillsyn av all äldreomsorg i . Tillsynen borde ske oanmält minst en gång . har genom sin tillsyn påvisat att det finns verksamheter som har stora brister inom äldreomsorgen. Vi måste ta krafttag för att skydda de äldre och förbättra äldreomsorgen i . Om genom sin tillsyn konstaterar brister i verksamheten kan vite utges. Vi anser dock att kraven för att få bedriva verksamhet behöver stärkas så att verksamheter som brister i sitt utförande av uppdraget också i större utsträckning ska kunna förlora sina möjligheter att bedriva äldreomsorg. Alla kommuner bör införa en äldreombudsman för att uppmärksamma äldres behov, även om dessa bor hemma, utan några sociala insatser från samhället. Den äldre ska, från pensionsåldern, erbjudas samtal om sin situation i vardagen en gång , för att belysa om det finns behov av exempelvis sociala aktiviteter eller hälsofrämjande insatser. Äldresamtalen skulle ge både samhället och närstående möjlighet att upptäcka exempelvis begynnande eller pågående sjukdomstillstånd . Detta är en fråga på nivå men vi menar att det ska finnas krav på att varje kommun har en äldreombudsman och att möjligheterna för detta utreds. Samordnad individuell plan (SIP) En samordnad individuell plan, SIP, ska alltid upprättas, från både socialtjänst och hälso- och sjukvård och tillsammans med den person som har behov av stöd. Det gäller oavsett personens ålder eller problem. Planen ska tydliggöra vem som gör vad och när. Vi menar att en sådan plan ska upprättas redan vid första besöket. Detta för att säkerställa att rätt insatser sätts in från början. Likvärdig möjlighet till särskilt boende Äldre personer som på grund av oro, ångest, ensamhet eller liknande har svårt att bo kvar i sin bostad, bör erbjudas ett batteri av insatser. Kommunerna kan i samverkan med regionernas hälso- och sjukvård och civilsamhället erbjuda psykiatriskt stöd, dag-verksamheter, träffpunkter, väntjänst och boendeformer som kan underlätta gemenskap. Tillgången till platser i särskilt boende för äldre personer varierar mellan kommuner, men det totala antalet platser har minskat . I vissa kommuner har det skett en ökning av andelen äldre personer som har hemtjänst. Möjligheten att få flytta in på ett äldreboende varierar beroende på var i landet man bor. SKR:s lägesprognos visar också att det finns skillnader mellan kommuner när det gäller vilka behov som ska tillgodoses och vilka personer som ska få flytta in på äldreboende. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende, och vilka orsaker som i så fall kan förklara dessa skillnader. Kartläggningen bör också innefatta om kommunernas ekonomi har någon betydelse. Att kunna få bo tillsammans , även i de fallen där endast den ena parten är i behov av vård- och omsorgsinsatser i ett särskilt boende, är en rättighet. Det är viktigt att säkerställa att parbogarantin följs i hela landet, så att sammanboende inte tvingas bo i varsitt hushåll när den ena parten fått plats på någon form av särskilt boende. För efterlevande partner som beviljats medboende menar vi att kommunen ska erbjuda fortsatt plats på det särskilda boendet om möjlighet finns. Om sådan möjlighet inte finns ska kommunen ha en skyldighet att tillhandahålla annan lämplig bostad. Regeringen bör därför utreda möjligheten och förutsättningarna att ställa sådana krav på kommunerna. varierar andelen av de som är eller äldre med omfattande behov av vård- och omsorgsinsatser i särskilt boende, från 19–i de kommuner som ligger lägst, till 90–i de kommuner som ligger högst. Det finns också brister i kommunernas uppfyllelse av verkställandet av beviljade beslut. När någon har beviljats en plats på ett äldreboende ska kommunen enligt lag verkställa beslutet direkt, d.v.s. erbjuda plats och möjlighet att flytta förhållandevis omgående. I de fall kommunen inte har lyckats erbjuda en plats ska de rapportera detta till Inspektionen för vård och omsorg, . Om anser att kommunen inte verkställt sina beslut på ett korrekt sätt så kan kommunen bli skyldig att betala vite. Trots detta så tvingas allt för många vänta på att deras beviljade beslut ska verkställas. Långa väntetider kan ha stor inverkan på en persons livskvalitet och även resultera i särskilda avgifter för kommunen, vilket indirekt påverkar alla kommunens invånare. fakturerade cirka 90 kommuner sammanlagt för oskäliga väntetider. Enligt socialtjänstlagen är det kommunen som har ansvar för att det ska finnas särskilda boendeformer för äldre i behov av vård och omsorg. Regeringen anslår medel för investeringsstöd, något som dock inte givit önskad effekt. Totalt 109 kommuner bedömde bostadsmarknadsenkät att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Vi föreslår därför att investeringsstödet i sin helhet ändras till ett allmänt riktat stöd till äldreomsorgen, som det står kommunerna fritt att använda till de behov som finns. Nattbemanning på särskilt boende infördes en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen (2001:937), SoF, om bemanning av särskilt boende för äldre. De nya reglerna anger att personal ska finnas tillgänglig utan dröjsmål dygnet runt. Detta innebär att särskilda boenden inte behöver vara bemannade med personal dygnet runt utan endast att personal finns tillgänglig. Att en person finns tillgänglig ger inte samma trygghet och möjlighet att få hjälp direkt som om det finns bemanning dygnet runt. Trots skärpta krav på nattbemanningen är den fortfarande låg på många äldreboenden i landet. Redan nu ser hur låg personaltäthet påverkar trygghet och säkerhet för de mest utsatta, såsom exempelvis äldre personer med demenssjukdom och demensliknande tillstånd. Enligt IVO:s oanmälda inspektioner blir de boende, bland dem många med demens, fortfarande inlåsta. Det är oacceptabelt, och det visar att de skärpta kraven ej fått önskad effekt. Därför menar vi att särskilda boenden ska vara bemannade dygnet runt så att personal kan ge nödvändig hjälp utan dröjsmål. Kommunerna ansvarar för hur nattpersonalen organiseras varför bemanningen också kan se olika ut i olika kommuner. Den boende ska kunna vara säker på att det finns personal till hands då man behöver den, oavsett i vilken kommun man bor. Fast läkarkontakt inom äldreomsorgen Kommunen är huvudman för äldreomsorgen och ansvarar för vilka insatser som beviljas, samt att dessa insatser är av god kvalitet. Covid-19-pandemin har synliggjort en rad brister och svagheter inom svensk äldreomsorg. Det har exempelvis handlat om låg personalkontinuitet, bristande tillgång till personal med rätt kompetens och brister i samordning mellan huvudmän. Våra äldre ska känna till vilken hjälp och vilket stöd som kan förväntas på ålderns höst. Den vård och omsorg som ges ska hålla hög kvalitet och utgå ifrån den äldres specifika behov. För att kunna fullfölja det ansvaret måste kommunerna säkerställa att kommunanställda inom vård- och omsorgsprofessionen också får rätt förutsättningar att kunna utföra sitt yrke. Personal som arbetar inom äldreomsorgen måste givetvis även besitta fullgod medicinsk kompetens för att kunna genomföra sina arbetsuppgifter. Som det ser ut kan läkare fatta avgörande medicinska beslut över telefon. Det kan exempelvis handla om att sätta in palliativ vård, vilket då kan ske utan någon fysisk kontakt med patienten. ser problematiskt på detta och har därför länge drivit frågan om att utreda möjligheten att införa en fast läkarkontakt som ett direkt krav inom äldreomsorgen. Med en fast läkarkontakt kan vi säkerställa god kontinuitet, ökad kännedom om patienterna och därmed också stärka patientsäkerheten. inleddes en regeringsutredning som ska föreslå en ny äldreomsorgslag. Utredningen ska, glädjande nog, bland annat se över möjligheten till en fast läkarkontakt för brukare i äldreomsorgen. Vi anser även att tillgången till medicinsk utrustning måste garanteras inom äldreomsorgen och vill därför uppdra åt att ta fram ett särskilt direktiv till landets kommuner, som ska bidra till att säkra tillgången till medicinsk utrustning inom äldreomsorgen. Brandskydd i särskilda boenden MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, har ett regerings-uppdrag om en nollvision, där ingen ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av bränder i . Som delmål i visionen finns det att minska antalet omkomna till 80 personer . 2019 omkom 80 personer, och lika många har dött . Äldre är kraftigt överrepresenterade i statistiken, då av de omkomna var . Många har varit ensamma i bostaden när branden startat och har inte själva kunnat släcka branden eller ta sig ur bostaden. Det är inte så att det brinner oftare hos personer , tvärt om, men trots att bränder hos äldre är mindre vanliga leder de oftare till allvarligare skador eller dödsfall. Personer i åldersgruppen är överrepresenterade i dödsbränder och det är vanligt att de omkomna har någon form av funktionsnedsättning. Flest dödsfall inträffar , , och under nattetid. Gruppen är också extra utsatt av andra riskfaktorer som bland annat demens och medicinering, där trötthet kan vara en av biverkningarna. anser att det behövs fler åtgärder för att MSB:s nollvision ska uppfyllas. Det skulle kunna vara åtgärder som t.ex. ett ökat individanpassat brandskydd för att förebygga brand och olycka, samt utökad uppsökande verksamhet för att upptäcka personer i riskgrupp. En biståndshandläggare eller annan utsedd lämplig person inom varje kommun, som bedömer riskfaktorer och tillsätter åtgärder vid behov, för enskilda personer som har insatser utifrån LSS och socialtjänstlagen, behövs. Det kan också handla om åtgärder såsom spisvakter eller mobilt automatiskt sprinklersystem. Detta förebygger att människor som är oförmögna att själva utrymma, omkommer eller skadas allvarligt till följd av brand. trädde ändrade byggregler i kraft, där det ingår krav på sprinkler på sjukhus och i särskilda boenden. Byggreglerna innebär att särskilda boenden och sjukhus kommer att ha sprinkler och därmed en högre personsäkerhet. Boendesprinkler aktiveras tidigt i ett brandförlopp och ökar därför också chansen att rädda liv. Reglerna gäller dock endast vid nybyggnad och vid ändring eller ombyggnad. Det finns däremot inga krav på att installera sprinkler i redan befintliga boenden. menar att reglerna ska omfatta alla särskilda boenden och att säkerheten inte ska avgöras utifrån vilket boende du placerats på. Enligt en studie som MSB:s gett ut ”Kostnadsnyttoanalyser, Sprinkler i särskilda boenden för äldre” så är sprinklerinstallationer samhällsekonomiskt lönsamma eftersom värdet av nyttan är större än kostnaden. Kommunernas och andra vårdgivares resurser är begränsade och valet kan stå mellan att installera sprinkler eller att förbättra vårdkvaliteten. Kostnaden för att installera sprinkler i en befintlig byggnad ligger på ca och lägenhet. Vi ser det som rimligt att regeringen ser över möjligheten att ekonomiskt kompensera kommuner för installation av sprinkler eller annat släckningssystem i redan befintliga boenden. Det finns forskning, bland annat från Vårdhundskolan, som visar att djur kan medföra positiva hälsoeffekter och öka de äldres livskvalitet. Djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter färre läkemedel samt har en bättre egenvård. Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende.