ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902684 · 2021-09-28 00:00:00 — Skilj på brott med legala vapen och vapenbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör förändras så att den klart skiljer på brott med legala vapen och kriminellas vapenbrott och tillkännager detta för regeringen. skiljer lagstiftningen inte nämnvärt på vapenbrott som begås med illegala vapen, ofta av grovt kriminella människor, och på vapenbrott som människor som innehar licens gör av slarv eller okunskap. Lagstiftningen borde delas upp så att brott kopplade till illegala vapen som hanteras i kriminella kretsar ger ett mycket högre straffvärde. Det är orimligt att jämställa den normala jägarens hantering av vapen med grovt kriminella som hanterar vapen och ammunition. Självklart ska lagstiftningen följas. Det bör dock vara möjligt för samhället att sätta åt de kriminellas hantering av vapen mycket hårdare. Illegala vapen som förvaras i kriminella miljöer är ett mycket stort problem som förtjänar ett mycket högre straffvärde än licensbelagda jaktvapen som råkar förvaras fel enligt gällande regelverk. På samma sätt bör också vådaskott och oaktsamhet under jakt inte jämställas med kriminellas skjutningar i bostadsområden, utan hanteras med helt olika straffsatser och påföljder för de inblandade.
mot · H902685 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta tillsynsansvaret för skjutbanor från och tillkännager detta för regeringen. Skjutbanor används av många i . Det är jägare som använder dessa för övning, skytteföreningar och även försvaret. Tillsynsansvaret låg under Statens skytteombud (). Därefter flyttades det till polisen. Klagomålen på polisens hantering av tillsynen av skjutbanor har varit många. Polisen har som tillsynsmyndighet ibland helt uteblivit från att göra tillsynen och i andra fall har man gjort en mycket nitisk tillsyn där gamla skjutbanor med anor belagts med krav om stora och dyra förändringar trots att säkerheten tidigare upplevts som mycket god. Totalt sett verkar polisen vara fel instans för att hantera denna tillsyn och dessutom borde en annan organisation kunna frigöra polisiära resurser som då kan användas till annat. Därför bör tillsynsansvaret för skjutbanor flyttas.
mot · H902686 · 2021-09-28 00:00:00 — Utökat magasin på halvautomatiska hagelvapen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka maximalt magasin på halvautomatiska hagelvapen och tillkännager detta för regeringen. råder olika regler för hagelvapen och för kulvapen som används till jakt. Hagelvapen får ha en maximal möjlighet att ladda tre skott medan kulvapen kan laddas med ända upp till 6 skott. Utöver denna skillnad så får hagelvapen som används till målskytte ha fler skott i magasinet. Då jägare förväntas öva även målskytte, för att ha en god träffsäkerhet vid jakt, är skillnaden i begränsning till nackdel för jägaren. Vid jakt finns också många tillfällen då onödigt många omladdningar försvårar för jakten. Totalt sett får begränsningen anses otidsenlig och med tveksamt syfte. Därför bör begränsningen höjas för hagelvapen så att vi får en mer enhetlig gräns för alla jaktvapen.
mot · H902687 · 2021-09-28 00:00:00 — Utöka vapengarderoben för jägare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka vapengarderoben och tillkännager detta för regeringen. Den som har tagit jägarexamen anses ha behov av maximalt fyra jaktvapen, vilket är den så kallade vapengarderoben för jakt. Att detta normalt inte är tillräckligt för en jägare som jagar olika sorters vilt och , förstår man enkelt när man ser till hur många olika sorters vapen det finns och vilka klasser de sorterats in under. Bara bland kulvapen finns fyra olika klasser, så vill man ha ett kulvapen av varje klass, har man helt enkelt inte längre plats för något hagelvapen eller kombinationsvapen. Man kan ansöka om fler jaktvapen än fyra, men då måste man motivera varför man har behov av detta och för att få licens på fler än sex jaktvapen ställs mycket höga krav. Totalt sett kan man lätt konstatera att lagen här inte följer jägares behov eller vad som är mest optimalt. Detta gör dels att jägare riskerar att öva mindre på sitt och att använda onödigt kraftfulla vapen. En vapengarderob på sex eller åtta vapen skulle vara mer i linje med vad som en jägare rimligen normalt behöver för både jakt och övning. Förslagsvis då även med möjlighet att ansöka om extra licenser vid behov.
mot · H90269 · 2021-09-21 00:00:00 — Strategi för inlemmande av i internationella organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en strategi för hur man kan arbeta för att inlemma i olika internationella organisationer och tillkännager detta för regeringen. har tidigare uttalat att både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det är givetvis mycket välkommet att regeringen har denna ståndpunkt. Att kan delta i olika internationella organisationer bidrar positivt och meningsfullt på olika sätt och det finns åtskilliga arenor att arbeta på för att få med landet i internationella organisationer. Tyvärr verkar regeringen, oaktat sin inställning, inte ha en klar strategi för hur man skall verka för att kan ta plats i sådana internationella organisationer. I tidigare svar på frågor kring detta har utrikesministern bara svarat att ”regeringen kommer att fortsätta att stödja möjlighet att delta i internationella organisationer”, men inte på vilket sätt. Av denna anledning anser jag att den bör ta fram en tydlig strategi för hur man tänker arbeta för att inlemma i olika internationella organisationer.
mot · H902690 · 2021-09-28 00:00:00 — Stoppa utförsel av stöldgods ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör sätta upp konkreta mål för hur många fordon tullen ska genomsöka efter stöldgods vid färjeavgångar från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom samarbete med de länder till vilka färjorna går organisera genomsökning av fordon medan färjorna befinner sig till sjöss och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom samarbete med de länder till vilka färjorna går klargöra hur och i vilket land misstänkta brottslingar med misstänkt stöldgods i lasten ska hållas i förvar, åtalas och om skyldiga dömas och straffas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja straffvärdet för brott som begås av inresta brottslingar så att fler legala verktyg inklusive avlyssning kan användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslagta och förverka fordon som används till utförsel av stöldgods, och detta tillkännager för regeringen. har media uppmärksammat att mycket stora mängder stöldgods från förs ut via färjor mot . Trots detta har inget hänt i dessa frågor. och polis hävdar att de inte har resurser för att söka igenom utgående fordon, och uppenbarligen har regeringen heller inte ännu tillskjutit sådana eller ställt konkreta krav på berörda myndigheter att prioritera detta. Detta är mycket allvarligt inte minst för landsbygdens företagare, som ofta upprepade gånger fått utrustning stulen utan att ordentliga åtgärder vidtas för att stoppa detta. Detta skapar en otrygghet som inte bör vara accepterad i ett rikt land som . Regeringen måste därför nu sätta upp konkreta och ambitiösa mål för hur många fordon tullen ska genomsöka efter stöldgods på färjor som lämnar , inte minst mot , , och de stora polska hamnarna. Genom täta stickprov bör brott av denna typ kunna minskas. Förutom stickprovsmässig genomsökning innan färjorna lämnar landet, bör söka att genom samarbete med de länder till vilka färjorna går organisera genomsökning av fordon medan färjorna befinner sig till sjöss, så att tidsbristen vid lastning och avgång inte blir begränsande. I dessa frågor behövs samverkan med i första hand , , och . Det måste även överenskommas hur och i vilket land brottslingarna skall interneras, åtalas och efter eventuell dom straffas. Vidare måste straffvärdet höjas markant så att alla legala verktyg inklusive avlyssning kan användas. Slutligen bör det utredas om fordon som används till utförsel av stöldgods kan beslagtas omgående när misstänkt stöldgods återfinns i fordonen och därefter anses förverkade efter att dom avkunnats samt vid behov lagändringar göras för att möjliggöra detta.
mot · H902691 · 2021-09-28 00:00:00 — Ta bort onödiga hinder för privatimport av veteranbilar och delar till dessa ställer sig bakom det som anförs i motionen om privatimport av veteranbilar och delar till dessa och tillkännager detta för regeringen. Att restaurera veteranbilar från är ett stort fritidsintresse i och inte minst i och som vi representerar i riksdag. Därför är många i våra län med god rätt upprörda över ett beslut där och i ansett att bilar importerade från ska klassificeras som avfall, vilket flera medier rapporterat om. Bilarna riskerar att destrueras och skrotas, vilket i värsta fall redan har ägt rum när denna motion behandlas. Risken att fler privatimporterade bilar drabbas av samma behandling torde vara stor. Det bör rimligen inte vara myndigheter som bedömer vad en duktig fritidsmekaniker kan återställa i gott skick eller vilka delar han kan behöva för att återställa andra fordon i gott skick. Antalet vackra amerikanska veteranbilar i överraskar ofta besökare från och bidrar till en positiv bild av . Det skulle vara intressant att veta hur många bilder på restaurerade amerikanska gamla bilar som turister därifrån skickar hem med glada omdömen till sitt hemland. Sittande regering och dess stödpartier har enligt vårt förmenande utmärkts av en inom många områden landsbygdsfientlig politik, med försvårade biltransporter, osäkra förhållanden för skogsbrukare, en energipolitik som hindrar tunga industriinvesteringar samt försvårade tillståndsprocesser för en lång rad verksamheter. Det är lätt att tolka det nu inträffade som att man från myndigheternas sida nu även försöker försvåra för landsbygdsbornas fritidssysselsättningar, vilket ytterligare riskerar att spä på många landsbygdsbors känsla av att regering och myndigheter motarbetar dem. Därför behöver det skyndsamt utredas vad som gått fel i detta fall och vilka åtgärder som behöver vidtas dels för att import av renoveringsobjekt alternativt reservdelsbilar i det aktuella fallet ska kunna genomföras och i synnerhet för att motsvarande försvårande av sådan import som ägt rum inte skall återupprepas.
mot · H902693 · 2021-09-28 00:00:00 — Olämpligt språkbruk i radio och tv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa olämpligt språkbruk i radio och tv och tillkännager detta för regeringen. Svenska radiostationer och tv-kanaler som riktar sig till allmänheten är normalt sett tillgängliga för alla åldrar och målgrupper dygnet runt, dvs även barn kan ta del av sändningarna. Precis som att reklam för alkohol inte får sändas i radio och tv bör även olämpligt språkbruk stävjas och radio och tv snarare föregå med gott exempel på hur svenska språket kan och bör användas. Tillstånd för att få sända svensktalande kommersiell radio eller tv, samt public services sändningar, bör villkoras på sådant vis att svordomar och kraftiga könsord inte skall få användas under sändning. Språkbruket bör anpassas på sådant vis att barn skall kunna ta del av sändningen.
mot · H902694 · 2021-09-28 00:00:00 — Tillgängliggör bortglömda byggnader av historisk betydelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att tillgängliggöra bortglömda byggnader av historisk betydelse och tillkännager detta för regeringen. 2017 beslutade den italienska staten att skänka bort 103 slott, villor, kloster, torn och bondgårdar över hela landet. Initiativet var ett led i en kampanj för att bl.a. styra turismen från överbefolkade och extremt populära områden och städer till lugnare områden över hela landet. Att kostnadsfritt överta äganderätten för någon av dessa fastigheter är dock inte utan motkrav. Den som accepterar erbjudandet förbinder sig att renovera fastigheten och sedan driva någon form av turistfacilitet som exempelvis ett hotell, en restaurang eller ett spa. Syftet är att byggnader som annars står oanvända, och i värsta fall helt förfaller, ska omvandlas till inrättningar som kan nyttjas av såväl inhemska som utländska turister. Jag föreslår därför att regeringen utreder möjligheten att likt den italienska staten ”skänka” bort utvalda historiskt och intressant kulturella byggnader som annars står övergivna och förfaller, för att dels bevara vårt kulturarv, dels tillgängliggöra dessa fastigheter för allmänheten.
mot · H902695 · 2021-09-28 00:00:00 — Passager vid betalstationer för trängselskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om passager vid betalstationer för trängselskatt och tillkännager detta för regeringen. Trängselskatt är en avgift som tas ut på biltrafik för att färdas på en viss väg, . Trängselskattens avsikt är att minska trängseln i hårt trafikbelastade områden genom att ge en högre kostnad för resan och därmed få en del att avstå från resor, resa , resa flera i varje fordon eller välja andra transportslag. I är det infört som en särskild skatt som tas upp när man kör förbi en betalstation, . Det händer dock att såväl turister som den som råkat köra fel passerar en betalstation för att sedan snabbt passera ytterligare en betalstation för att lämna området och komma tillbaka till rätt väg. Denna ”felkörning” kan innebära två eller fler kostsamma passager på grund av den mänskliga faktorn när man kört fel eller ångrat sig. Jag föreslår att avgiftssystemet för trängselskatt revideras på sådant vis att i de fall flera passager sker inom en fastställd tidsram skall det ses, och avgiftsbeläggas, som endast en passage.
mot · H902696 · 2021-09-28 00:00:00 — Undanta dricks som skattepliktig ersättning för arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanta dricks som skattepliktig ersättning för arbete och tillkännager detta för regeringen. Gemene man och samhället i stort har genom tiderna betraktat dricks som en gåva från kunden till den som utfört en tjänst, exempelvis en servitör eller chaufför, detta som ett tecken på uppskattning för god service. 2005 avskaffades den så kallade gåvoskatten vilket innebär att gåvor som understiger i månanden inte varit subjekt för beskattning. Eftersom dricks inte kan ses som lön är den inte pensionsgrundande, och inte heller momspliktig. Gästen som ger dricks behöver inte heller betala arbetsgivaravgift för den lagda dricksen. Men där slutar också det logiska tänket. som exempelvis en servitör tar emot dricksen blir det en inkomst som måste beskattas utan att den är exempelvis pensionsgrundande. Det är lika ologiskt och inkonsekvent som det är en beskrivning av verkligheten. De flesta restauranger har ett system när det gäller dricks. Det är nästintill kutym att varje servitör får lämna kring av dricksen till en pott som sedan delas mellan köket, disken, spritluckan och ”runners”. För dessa ska de som dricksen tillfaller betala inkomstskatt. Servitören själv betalar skatt för de som finns kvar. Summan måste varje enskild anställd hålla koll på, och det ska redovisas i deklarationen. Ponera att gästen lämnar i dricks. I slutändan får servitören normalt sett behålla endast av den hundralappen. De flesta kunder anser sig ge servitören en gåva och förstår att de övriga i personalen får sin beskärda del av dricksen. Vad de däremot inte accepterar är att staten beskattar den lilla gåvan de vill ge som en uppskattning för bra service. Många väljer därför att lämna dricks i kontanter. Det är dags för regeringen att tänka om när det gäller synen på dricks. Dessa osäkra småsummor kan inte betraktas som inkomst. Det är gåvor och uppskattning. Så borde även regeringen se på saken och slopa beskattningen av dricks helt och hållet. Inkomsterna som staten kommer att dra in är marginella för vår statsbudget, men bortfallet kan vara avgörande för en servitör, chaufför eller guide, varför jag anser att dricks skall undantas som skattepliktig ersättning för arbete.
mot · H902697 · 2021-09-28 00:00:00 — Utse presidier utifrån proportionalitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse presidier utifrån proportionalitet och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Lagen (1992:339) om proportionellt valsätt finns som en säkerhet för att ett eller flera enskilda partier inte skall missgynnas när mandat skall fördelas i de kommunala nämnderna efter ett allmänt val. Även om lagen har sina begränsningar och negativa aspekter så finns ändå möjligheten att säkerställa att väljarnas röst respekteras och att övriga partier inte slås ihop i en valteknisk samverkan för att stänga ett eller flera enskilda partier borta från inflytande. På riksdagsnivå finns inte någon direkt motsvarighet till lagen om proportionellt valsätt. blev i riksdagsvalet tredje största parti men erhöll trots det inga positioner som varken ordförande, vice ordförande eller andre vice ordförande i något av utskott. –2018 erhöll positionen som andre vice talman i kammare, men efter valet erhöll ingen talmansroll, trots att en tredje vice talman infördes och trots att valresultat ökat sedan föregående mandatperiod, vilket tydligt visar att valen inte alls återspeglar det faktiska valresultatet. I , , utses utskottens presidium utifrån valresultatet och inte utifrån partiers politiska samverkan, detta för att säkerställa att såväl folkets vilja som det demokratiska utfallet respekteras. bör ta inspiration av det norska systemet för hur presidium tillsätts i landets högsta beslutande församling och därmed säkerställa att folkets vilja återspeglas i sammansättningen i alla organ.
mot · H902698 · 2021-09-28 00:00:00 — Begränsa trafiken med A-traktorer och mopeder klass 1 med kaross under vissa tider ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge och kommunerna rättighet att begränsa tillgängligheten för A-traktorer och mopeder klass 1 med kaross på det allmänna vägnätet och tillkännager detta för regeringen. A-traktorer (epatraktorer) samt mopeder klass 1 med fyra hjul och kaross (EU-mopedbilar) blir allt vanligare. Bara har ökningen varit explosionsartad i vissa regioner. Det är positivt att ungdomar ges möjlighet att transportera sig lite längre sträckor samt att de får stifta bekantskap med trafiken och hur man beter sig på landets vägar. Det är också förenat med en stor frihet att kunna ta sig lite längre sträckor när man vill och hur man vill. Dock kan i vissa fall den enes frihet bli den andres ofrihet, vilket är fallet med ovan nämnda fordon. I rusningstrafik med hög trafikbelastning och på tvåfiliga vägar utan ordentliga vägrenar bildas det orimligt långa köer bakom dessa långsamtgående fordon. Det kan i vissa fall, och inte bara under rusningstrafik, bildas köer på upp mot en kilometer bakom en A‑traktor eller en moped klass 1 med kaross. Det är inte rimligt att dessa fordon hindrar trafiken på detta fundamentala sätt. Därför vill jag att kommuner och får befogenheter och i uppgift att begränsa trafik med A‑traktorer och mopeder klass 1 med kaross och fyra hjul (i förekommande fall mopeder klass 1 med tre hjul) under vissa tider på vissa hårt belastade vägsträckor där det endast finns två filer och otillräckliga vägrenar. Detta under vardagar. Förbudet skall högst gälla två gånger () med ett tidsintervall om högst per intervall.
mot · H9027 · 2021-09-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra maximal tillåten ljudnivå för idrottsanläggningar till samma nivå som gäller för väg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. I dagens samhälle finns det en problematik för idrottsföreningar utifrån de krav på maximala ljudnivåer som är satta i de allmänna råd som gäller för offentlig verksamhet. Eftersom ljud från idrottsanläggningar klassas som verksamhetsbuller gäller att den maximala nivån på ljud är helg och natt samt vid närliggande bostadsfasader vilket både försvårar verksamheten och kan ställa krav på kostsamma åtgärder för att idrottsföreningens verksamhet skall kunna bedrivas. Då idrottsföreningarna utgör en viktig del i samhället och också bedriver ett stort och viktigt ungdomsarbete finns det en samhällsvinst i att förenkla föreningarnas verksamhet genom att förändra kraven på maximala ljudnivåer. För väg och järnväg är motsvarande krav vid närliggande bostadsfasader för maximal ljudnivå helg/natt resp. . Kravnivåerna för idrottsföreningar bör därför ändras till samma kravnivå på helg/natt samt som gäller för väg och järnväg.
mot · H902700 · 2021-09-28 00:00:00 — Förändrad lagstiftning för jakt ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppdaterad jaktlagstiftning när det gäller förvaltning av viltstammen både när det är många och när det är få individer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av regelverket för utfodring och åtling av vilda djur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddsjakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklat regelverk för att öka möjligheten att sälja mer viltkött och tillkännager detta för regeringen. landsbygd utvecklas ständigt med nya och befintliga företag som utvecklar sina verksamheter. Verksamheterna består av djurproduktion, spannmålsproduktion, skogsbruk, gårdsbutiker, konferensanläggningar, vandringsområden, glamping, cykelleder m.m. Utan dessa företag skulle landsbygden vara tom och snart växa igen. Det är tack vare både djur- och spannmålsproduktionen som landskapet hålls öppet och tillåter oss som bor i staden att kunna njuta av naturen på våra lediga stunder. Det finns dock ett växande problem för skogsbruket och spannmålsproduktionen som påverkar även djurproduktionen – de ökade viltskadorna som sker på åkrarna. Även trafikolyckorna ökar och riskerar allvarliga personskador samt gör att försäkringspremierna ökar. Dagens jaktvårdslagstiftning fokuserar på hur vi ska förvalta befintlig viltstam och hur vi ska agera när viltet riskerar att bli för få och inte längre vara en naturlig del av landskapet. Det är viktigt att vi inte får för få älgar, men vi måste också kunna hantera när det är för mycket av ett specifikt vilt. Konsekvensen av för många individer av t ex gäss, vildsvin, kronhjortar eller dovhjort är att de går ut på åkern och äter upp spannmålen som lantbrukaren producerar samt orsakar stora skador på skogen, framförallt gran och tall. Det finns några olika saker att se över för att få en bättre samklang mellan vilt och lantbruk där både jägare och lantbrukare kan bedriva sina verksamheter parallellt med varandra. Det behövs även en uppdatering av lagstiftningen avseende att ansvaret tydliggörs när det är för mycket vilt, lika som när viltet minskar för mycket. En översyn av vad som kan räknas som skyddsjakt för att skydda sina grödor, lika som det finns regler för skyddsjakt på t.ex. rovdjur. Det är också viktigt att uppdatera regelverket när det gäller utfodring av vilt och tydliggöra var gränsen går för när man åtlar. Utfodring under kalla vintrar behövs för att djuren ska överleva, men det gäller att det görs med hänsyn till vad som är det normala för de vilda djuren och att det blir en hållbar jakt och ett hållbart lantbruk. Ytterligare regelförenklingar behövs även för att fler jägare ska kunna sälja sitt viltkött. Även kostnaden för både jägare och återförsäljare av det vilda köttet behöver ses över. Det skapar en ökad efterfrågan och det finns då en avsättning för köttet som är både klimatsmart och närproducerat.