mot · H9023753 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett digitalt ledarskap för ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett digitalt kompetenslyft för att stärka den digitala ledningen bland myndigheter och offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp och utvärdera arbetet som utfördes av Expertgruppen för digitala investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara ett land som leder utvecklingen inom digital teknik och bli en innovationshubb för nya digitala lösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge biblioteken i uppdrag att stödja äldre och medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kartlägga den efterfrågade kompetensen inom it och ställa upp en färdplan med mätbara mål för att öka andelen experter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp tydliga och mätbara mål för bredbandsutbyggnaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att möjliggöra bredbandsutbyggnad över kommungränser där så är lämpligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra statliga fibernät för marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en statlig utredning för att undersöka för- och nackdelar med nationell roaming och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja arbetet med 6G och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheternas säkerhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabba på utbyggnaden av det nationella cybersäkerhetscentret för att göra det mer operativt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fortbildningskrav inom informationssäkerhet för personer på ledande positioner i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med digitaliseringen av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge Myndigheten för digital förvaltning i uppgift att ta fram en långsiktig strategisk plan för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge Myndigheten för digital förvaltning en strategisk roll i bedömningen av vilka projekt som bör klassificeras som samhällsinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ifall statliga myndigheter som överväger att samverka vid utveckling av en digital tjänst ska informera Myndigheten för digital förvaltning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge Myndigheten för digital förvaltning i uppgift att ta fram ett förslag till investeringsplan i budgetunderlaget för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med öppna data ska intensifieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ramverket inom Data Charter (IODC) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra nationell kraftsamling för statistiska data och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att sätta upp ett tydligt och mätbart mål för att ska klättra i internationella index vad gäller öppna data och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja handel med fria dataflöden i EU och internationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge relevanta myndigheter i uppdrag att ta fram kurser och utbildningsmaterial för små och medelstora företag att utnyttja data och dataanalys och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheterna till testverksamheter genom regulatoriska sandlådor inom AI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på internationellt samarbete och kompetensrörlighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge uppdrag till myndigheterna att använda AI där det bedöms möjligt och effektivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram kurser och utbildningsmaterial i hur små och medelstora företag kan effektivisera sin verksamhet genom AI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en bred med ett nätverk av experter som ska utveckla offentlig förvaltning i användningen och utvecklingen av AI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid sidan av integritetsfrågan också bör få ett tydligt uppdrag som möjliggörare av ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av nationell lagstiftning i syfte att bejaka EU:s certifiering av molntjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en europeisk digital inre marknad som underlättar för små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en pådrivande part inom EU för att få till stånd förhandlingar för nya avtalslösningar som skyddar personuppgifter vid överföring till tredjeland i enlighet med och tillkännager detta för regeringen. Pandemin har påverkat samhällen över hela världen. Inget skede i modern tid har haft så radikala effekter på samhället under en så . Under mer eller mindre gick hundratusentals människor i från att befinna sig fysiskt på ett kontor till att arbeta hemifrån. digitala infrastruktur har visat sig tillräckligt robust för att klara dagens utmaningar men utvecklingen går fort och det gäller att hänga med. Trots att vi lärt oss att hantera Zoom och Temas och allt fler skaffar sig en digital brevlåda finns det fortfarande mycket kvar att göra. Runt om i världen och i våra samhällen ser vi effekter av digitaliseringen. Både det som leder till förbättringar och nya innovationer men också till utmaningar och rena hot. Digitaliseringen är ett globalt och gränslöst fenomen som påverkar individer, företag och stater i lika stor omfattning. Det krävs därför kunskap och insatta ledare som kan nyttja potentialen i digitaliseringen som vi kan försvara oss mot nya hot som uppträder. Rätt använt kan digitaliseringen vara en av de största bidragsgivarna till att lösa de problem som både och alla andra länder brottas med som exempelvis klimatutmaningen, välfärden och energipolitiken. Genom digitala innovationer och smartare tekniska lösningar har vi potential att effektivisera våra resurser och öka vår globala konkurrenskraft. Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) menar exempelvis på att potentialen av ett fullständigt införande av nuvarande AI-teknik i svensk offentlig förvaltning beräknas uppgå till . Det skulle frigöra resurser som istället kan satsas på rättsväsendet, försvar eller våra offentliga åtaganden. har länge påpekat vikten av en sammanhängande och väl utvecklad digitaliseringspolitik. Däremot har bristen på ledarskap och vision varit tydlig hos sittande regering. Vi vill nu stärka genom att visa ett tydligt ledarskap och satsa på utbildning, fortsätta bygga ut den digitala infrastrukturen, stärka vår digitala säkerhet, öka utbudet av offentlig öppna data och möjliggöra potentialen i AI. står sig fortfarande starkt som en IT-nation men allt fler länder kommer snabbt ikapp. Vi har klarat oss bra än så . Det tidigare exemplet med överflyttningen från fysiska till digitala möten kunde ske smärtfritt tack vare att vi har ett, i dagens mått mätt, väl utbyggt bredbands- och mobilnät, en teknikvana hos befolkningen och en stark kunskapsintensiv industri som är integrerade med tekniska lösningar. Med det sagt är det långt ifrån perfekt. måste öka takten i digitaliseringen och inte känna oss nöjda med var vi är just . antog regeringen en digitaliseringsstrategi men orden har varit för stora och handlingarna för små. ser vi hur konkurrensen hårdnar i omvärlden och hur digitala hot ökar i omfattning. Det krävs ett nytt digitalt ledarskap i och en ny politik som går från ord till handling, som tar konkurrens- och säkerhetsfrågorna på allvar. Digital ledning och utveckling När samhället förändras ställer det höga krav på ledarskap för att visa vägen och förklara nya fenomen så att det vinner bred acceptens bland befolkningen. har digitaliseringen påverkat och förändrat våra samhällen. Covid-19 fungerar som en accelerator av samhällets digitala transformering där ingen egentligen kan säga hur vi kommer förändra våra vanor och dagliga liv när det akuta hotet från pandemin är över. Detta ställer tydliga krav på ett säkert och förtroendegivande ledarskap. Det handlar inte bara om att lösa de problem som vi ser utan också våga lyfta blicken mot framtiden, som vi ser till att de som inte har en lika stor användarvana av digitala redskap får den hjälp de behöver. Dagens politiska ledning är dessvärre för avvaktande i sitt ledarskap och har inte lyckats med att förklara en sammanhängande berättelse om hur ny teknik och innovativa lösningar skulle kunna vara en stor del av lösningen på flertalet av våra mest akuta problem. Medan näringslivet och expertmyndigheter tagit på sig ledartröjan i utvecklingen har den offentliga debatten inte hängt med och därav lämnat stora delar av samhället i ovisskap. Vi måste därför börja ställa mycket högre krav på alla inom en ledande befattning att visa ett gott omdöme gällande digitalt ledarskap. Det är exempelvis av yttersta vikt att den politiska ledningen förstår vad AI, cybersäkerhet och digitalisering är, att förstå grunderna för hur de fungerar och vad det kan och inte kan göra. Regeringens digitaliseringsråd har påpekat att den pågående digitaliseringen påverkar samhället i grunden och inverkar starkt på invanda strukturer och arbetssätt. Vi kan också med säkerhet säga att det digitala inslaget i våra liv kommer öka . Det gör att individen, organisationer och samhället behöver bli bra på att lära och förstå digitaliseringens grund och hur den kan hjälpa oss på bästa sätt. Det är inte tekniken som beslutar om utvecklingen utan ansvaret ligger hos oss människor. Det är därför ett aktivt ledarskap blir viktigt - nationellt, regionalt, lokalt. Ett ledarskap som förstår såväl möjligheter som utmaningar med digitaliseringen och hur dessa påverkar nuvarande sammanhang men där det också finns ett tydligt ansvarstagande när exempelvis kriser uppstår. Flertalet studier, rapporter och experter pekar dock ut det digitala ledarskapet som en av de primära orsakerna till att digitaliseringen i tappar fart i utvecklingen. Vi lever på gamla meriter men saknar både kunskap och driv för hur vi ska nå den vision som vi gemensamt har ställt upp. , som är avvecklat, konstaterade i likhet med många andra att ord måste gå till handling. De pekade på en hel del svagheter och en rad konkreta åtgärder ut för att stärka upp ledningen. All verksamhet påverkas av digitaliseringen och de strategiska frågorna behöver kunna hanteras av ledningsgrupper och hos beslutsfattare. Ledning och digitalt kunnande hänger därför ihop och berör bland annat utveckling, arbetssätt, kompetens, säkerhet, kommunikation, design, teknik, strategiskt inköp/upphandling och uppföljning. delar bilden från både digitaliseringsrådet, och andra berörda experter att den digitala ledningen i är för dålig, särskilt inom , och förordar därför att regeringen bör ta till sig digitaliseringsrådets rekommendationer. Frågan om ett effektivt ledarskap är däremot inte ny. presenterade Expertgruppen för digitala investeringar sitt betänkande (SOU2018:72) som hade haft i uppdrag att ge råd och stöd till 20 myndigheter gällande digitala investeringar. Syftet var att statliga myndigheter ska bli bättre på att genomföra verksamhetsutveckling och snabbare uppnå önskade resultat av politiska reformer eller förändrade uppgifter. Även om viss förbättring har skett bland svenska myndigheter kommer allt för många indikationer om att offentlig förvaltning inte utvecklas i den takt som vi önskar. Därför menar vi att regeringen bör göra en uppföljning av expertgruppen för digitala investeringars arbete och utvärdera i vilken mån rekommendationerna har följts samt om nya åtgärder krävs. Ett nytt mål för digitaliseringspoltiken I digitaliseringsstrategin anges inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik. Visionen är ett hållbart digitaliserat och det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. anser att ett väl utvecklat land som inte ska nöja sig med att ha en målsättning som enbart anger att vi ska bli bäst på att använda digitaliseringens möjligheter. Istället bör vi ange ett mål om att vi ska bli ett land som leder utvecklingen inom digital teknik och vara en innovationshubb för nya digitala lösningar. Målet bör även vara strukturerat på ett sådant sätt att det går att mäta och utvärdera. Slut det digitala utanförskapet Den digitala utvecklingen ställer också höga krav på att medborgare utan god teknikvana blir inkluderade för att skiftet ska få en bred folklig acceptans. Som konstaterades i inledningen har pandemin gjort att många svenskar tagit personliga digitala språng. Pandemin har inneburit stora steg men mycket återstår att göra. Framförallt är det många äldre och socioekonomiskt svaga grupper som behöver hjälp med att börja använda digital teknik och som pandemin till trots inte gjort den här resan. Vill vi inte att klyftan mellan grupper ska öka och ett ökande digitalt utanförskap ska utvecklas är det viktigt att vi tar till åtgärder. anser därför att biblioteken ska få i uppdrag att stödja äldre eller medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik. Fler förslag för att minska det digitala utanförskapet skriver vi om i vår motion ”Riv hinder för digitalisering av hälso- och sjukvården samt ”. Utbildning i en digitaliserad värld Restriktioner till följd av Covid-19 inom utbildningsväsendet gjorde att utbildning på gymnasiet och på våra universitet/högskolor fått bedrivas på distans. Det har länge varit tal om distansundervisning för att fler ska kunna komplettera sina kunskaper och effektivisera det livslånga lärandet. I och med Covid-19 har vi haft en snabbomställning och det verkar, i ett första skede, ha gått relativt bra. En noggrann utvärdering måste till för att avgöra hur distansundervisning har påverkat kvalité och möjligheter för elever och studenter att lära sig nya kunskaper. Det är tydligt att digitaliseringen både har påverkat och påverkar vårt utbildningssystem och i förläggningen vår arbetsmarknad. Det har under nu pågått en diskussion gällande vilka kvalifikationer som kommer krävas på en mer digitaliserad arbetsmarknad som också lett till oro gällnade andelen jobb som kommer att försvinna. Det är därför viktigt att komma ihåg att vid nya teknikskiften har alltid nya jobb skapats. Det visar både forskning och beprövad erfarenhet . Vid större skiften handlar det däremot om allt längre ledtider för att samhället ska ställas om. Det har tagit mellan 30 till innan omställningen fullt ut är genomförd. Det som har skett, i och med digitaliseringen, är dock att hastigheten i teknikskiftet har accelererat, en utbildning kan snabbt bli utdaterad. Både vad gäller hur undervisningen kan bedrivas för att den ska förbättras men också vilka typer av egenskaper som efterfrågas från arbetsmarknaden. Ett viktigt steg för att minska den digitala klyftan är att fler börjar använda digitala brevlådor. I har av befolkningen en digital brevlåda, i kontrast till . finns det fyra olika digitala brevlådor i : Kivra, Digimail, Eboks och den statliga ”Mina meddelanden”. Myndigheter kan genom olika incitament stimulera människor och företag att använda digitala verktyg och brevlådor. har introducerat möjligheten att få skatteåterbäring för den som har en digital brevlåda. Den typen av incitament är utmärkt för att stimulera fler att välja den digitala brevlådan men utvecklingen skulle kunna gå ännu fortare. anser att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det. Digitaliseringen av samhället har en omvälvande effekt på vår arbetsmarknad. Jobb kommer att försvinna och nya tillkomma, men framförallt kommer i princip samtliga arbeten att förändras. På ett övergripande plan driver digitaliseringen fram kostnadseffektiva lösningar som gör att vi kan få mer och bättre välfärd för varje investerad krona. Utvecklingen kan även bidra till att minska samhällets klimat- och miljöpåverkan, exempelvis genom att effektivisera vårt transportsystem. Digitaliseringen av samhället är med andra ord inte målet utan medlet för att även ska kunna vara en väl fungerande och konkurrenskraftig välfärdsstat i en allt mer globaliserad värld. Världen förändras däremot i en rasande takt. Den tekniska utvecklingen går svindlande snabbt och det ställer krav på både samhället och oss som individer. För att ska fortsätta ha en hög sysselsättning är kompetensutveckling av avgörande betydelse. På morgondagens arbetsmarknad kommer jobben och våra arbetsuppgifter se annorlunda ut . Därför behöver vi stärka möjligheterna för yrkesverksamma att utveckla sin kompetens och förbättrade förutsättningarna för ett livslångt lärande. Det handlar om att främja strukturer som innebär att såväl arbetsgivare som arbetstagare ser värdet i att investera i kompetensutveckling på den egna arbetsplatsen och generellt. Det är nödvändigt för att inte ska riskera bli omsprunget av resten av världen och för att vi ska klara av att ställa om. Frågor om kompetensförsörjning och omställning kommer att ställas på sin spets i takt med en ökad digitalisering och måste ta ett helhetsgrepp. En modell för ett gemensamt ansvar mellan staten och arbetsmarknadens parter behövs. Det kan handla om kostnader men också om regelförändringar, utbildningssystem och mycket annat. behöver fler experter inom IT Ytterligare en utmaning som måste ta tag i är avsaknaden av experter rörande digitalisering. Enligt IT- och telekombolagen saknas 77 000 personer inom IT- och telekomområdet och enligt SCB saknas det 30 000 ingenjörer. Efterfrågan på spetskompetens kommer bara att öka när hela världen ska ställa om sina samhällen. Det innebär att såväl världsledande företag som små nystartade företag inte enbart konkurrerar om den svenska kompetens som finns i landet, de konkurrerar även med alla andra företag på den globala marknaden som alla letar efter talang och spetskompetens. En av största fördelar är vårt humankapital och att befolkningen har en grundläggande god kompetens att hantera digitala verktyg men avsaknaden av expertis i världsklass innebär ett mer avgörande problem. De digitala innovationerna agerar inte i enlighet med hur världen förr var beskaffad. Exempelvis så fanns det inom bilindustrin utrymme för konkurrens genom att olika företag kunde erbjuda olika produkter som genomförde samma tjänst. är det så kallade ”superstars” som leder världsutvecklingen, vilket innebär att den som först skapat en ny innovation snabbt kan få ett naturligt monopol på marknaden. Problemet är tydlig i hela och den stora utvecklingen sker framförallt i och som också lockar de bästa experterna. måste förstå den här utvecklingen och med kraft både ta tag i kompetensutvisningarna samt göra det mer attraktivt för experter att söka sig till . Utländska arbetstagare har tvingats lämna på grund av så kallade kompetensutvisningar, dvs. ofta rent bagatellartade fel som ligger långt tillbaka i tiden Det är en orimlig ordning som försämrat konkurrenskraft. Tyvärr pekar mycket på att skadorna av kompetensutvisningarna är större än vad som tidigare rapporterats. Bilden av som ett land med ett omodernt och överdrivet byråkratiskt regelverk kommer att ta tid att reparera. Trots vägledande domar från Migrationsöverdomstolen – de så kallade ”Luciadomarna - som innebär att myndigheterna har att göra en proportionalitetsbedömning och i större utsträckning beakta rättelse av mindre fel förekommer fortsatt kompetensutvisningar. har gjort flera tillkännagivanden med inriktningen att kompetens-utvisningarna ska få sitt slut. Detta har dock inte i tillräcklig utsträckning hörsammats av regeringen. beslutade att tillkännage för regeringen att den bör ändra direktiven till den pågående utredningen om arbetskraftsinvandringen (SOU 2021:5) så att utredningen får i uppdrag att lämna förslag så att så kallade kompetensutvisningar ska upphöra. Utredningen har också, tack vare initiativ, i ett delbetänkande föreslagit ändringar i regelverket för att komma tillrätta med problemet. Utredningen föreslog att ändringarna ska träda i kraft , och det är angeläget att regeringen lägger fram ett lagförslag till . För att vi ska ta steget fullt ut och kunna nyttja de digitala möjligheterna är en väl utbyggt och modernt digital infrastruktur avgörande. I omstartskommissionens kapitel om digitalisering summerar författaren de grundläggande förutsättningarna för digitalisering väl: ”Utan infrastruktur blir det svårt för människor och tjänster att vara uppkopplade, utan uppkoppling blir det svårt att dela data, och utan data blir det svårt att skapa AI”. har legat i framkant i denna sektor men de senaste 10 – 15 åren har vi tappat fart. Dock ska det påpekas att fortfarande har världens mest utbyggda bredband och bäst tillgänglighet enligt EU:s index för digital ekonomi och digitalt samhälle (). Trots att ligger i täten när det gäller konnektivitet har vi en bra bit kvar vad gäller bredbandsutbyggnaden och täckningen i de kvarstående glesbefolkade områdena. saknar fortfarande hälften av alla hushåll och företag på landsbygden snabbt bredband. kan vi också se att vårt bredbandsmål haltar och blir svårt att nå. Både och EU har varit långsamma med att bygga ut 5G nätet som kan innebära konkurrensnackdelar. Det är därför avgörande att vi får fart på utbyggnaden av vår digitala infrastruktur. Sätt upp tydliga mål för bredbandsutbyggnaden Bredbandsmålet ser ut att bli svårt att nå. PTS gör bedömningen att det krävs åtskilliga miljarder i statligt tillskott och utbyggnaden på landsbygden går oerhört långsamt fram. Beroende vart du bor landet avgör också i vilken takt som utbyggnaden sker i, i områden där lokala politiker och fiberföreningar driver frågan går utvecklingen framåt. De områden som saknar en eldsjäl hamnar än mer efter. anser därför att regeringen bör ta fram tydligare nationella mål för bredbandsutbyggnaden, som i sin tur kan brytas ned på lokal nivå och användas för att försöka påskynda utbyggnaden. Lokaliseringsprincipen och statligt fibernät