ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023208 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Ensamkommande barn och unga har drabbats hårt av de senaste årens omsvängning av migrationspolitiken. Införandet av den tillfälliga begränsningslagen, långa handläggningstider och turerna kring gymnasielagen har skapat mycket lidande och stor stress. När självmord och självskadebeteende bland ensamkommande ökar som rättssäkerheten brister inom asylprövningen och de åldersbedömningar som används möter skarp kritik är en amnesti nödvändig. förslag att införa en amnesti för ensamkommande beskrivs närmare i motion Svensk flyktingpolitik (2021/22:V241). För att finansiera förslaget föreslår att anslaget höjs med 2022, 2023 och 2024. De ekonomiska effekterna av förslaget fördelas mellan utgiftsområde 8 och 13. Sammantaget ökar kostnaderna för staten med . De föreslagna anslagsändringarna till följd av genomförandet av en amnesti för ensamkommande bygger på beräkningar från (dnr. vill öka stödet till kvinnojourerna som pekar på ett stort behov, särskilt i spåren av coronapandemin. Vi föreslår en höjning av anslaget med till detta ändamål. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023209 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny finansieringsmodell för anslutningsavgifter till elnät så att det främjar företagsetableringar och nyinvesteringar i hela landet och tillkännager detta för regeringen. I bygger nu en gigantisk fiskodling. Etableringen är och blir det största landbaserade fiskodlingen för lax i . fick anläggningen miljötillstånd och pågår grundarbetet. Det är en viktig investering som kommer utveckla arbetsmarknaden, skapa nya jobb och bidra till att stärka livsmedelsproduktion. I ett lokalt näringslivs- och etableringsarbete är det oerhört angeläget att grundförutsättningar som infrastruktur, ändamålsenlig mark och detaljplaner är dimensionerade för att möjliggöra etableringar. Annars finns risken att utdragna planeringsprocesser gör att beslut om att starta eller utöka ny verksamhet i en ort uteblir. Tidsfaktorn är avgörande. Företag har sällan möjlighet att vänta på att en ny trafiklösning blir färdig vilket i enskilda fall kan vara en förutsättning eller krav från myndigheter för att tillåta exploatering i ett område. Ytterligare en utmaning som kommuner och företag möter lokalt är begränsad kapacitet i elnäten. En landbaserad fiskodling kräver mycket el i produktionen och i skulle ytterligare etableringar i samma omfattning kräva betydande investeringar för att anpassa elnätet och nya ställverk. Elnätsägaren dimensionerar inte med överkapacitet och anser att investeringskostnaden för ytterligare ställverk ska finansieras av företaget som behöver elen. Det här innebär att kostnaderna för de nya investeringar som behövs för att möjliggöra fler anslutningar i ett elnät får bäras helt av den kund som först har behovet av större elnätskapacitet. Om ytterligare kunder ansluter efter att utbyggnationen av elnätet är färdigt eller ett nytt ställverk är klart behöver de inte bära investeringskostnaden för utökningen. Det här är orimligt och väldigt begränsande för arbetet med att få till nyetableringar och nya jobb i områden med elnätsbegränsningar. Betydelsen av tillgången av el för regional och lokal utveckling ställs på sin spets när det inte finns tillräckligt med nätkapacitet. En aktör ska inte behöva ta hela kostnaden för infrastruktur som fler kunder kan ha nytta av längre fram. En ny modell behöver därför utvecklas som bättre fördelar ansvar och ger förutsättningar för företag att utan dröjsmål kunna etablera sig i hela landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H9023210 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag Anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. vill förändra arbetsmarknadsbegreppet i sjuk- och aktivitetsersättningen så att det stämmer överens med motsvarande reglering inom sjukpenning, enligt förslaget i betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69). En sådan förändring skulle leda till lägre kostnader för sjukpenning, enligt bedömningar i betänkandet. Därför föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. minskas med 2022 och 2023 och 2024. Anslaget påverkas också av förslag om energiskatt för datorhallar. Anslaget föreslås därmed minskas med . avvisar regeringens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för unga 19‑23 år. Det leder till lägre utgifter på anslaget varför det föreslås minskas med . Sammantaget föreslår att anslaget minskas med 2022 och 2023 och 2024. Anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. vill höja taket och ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen. Taket ska höjas till 10 prisbasbelopp och ersättningsnivån till . För att finansiera denna höjning föreslår vi en höjning av anslaget med . Förslaget medför ökade skatteintäkter varför den samlade offentligfinansiella effekten uppgår till . Förslaget om förändrat arbetsmarknadsbegrepp i sjuk- och aktivitetsersättningen, som beskrivs ovan, medför ökade kostnader på anslaget om 2022 och 2023 och 2024. Sammantaget föreslår att anslaget höjs med 2022 och 2023 och 2024. Anslag 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader vill slopa karensavdraget, och låta arbetsgivarna stå för kostnaden. vill vi slopa och minska sjuklöneansvaret för mindre företag. Företag har skyldighet att stå för sjuklönen av sjukperioden. Vårt förslag innebär att staten tar över det ansvaret för företag med upp till 10 anställda för att sedan ta delar av summan i nedtrappning upp till 15 anställda. Förslagen innebär att anslaget minskas med 2022 och 2023 och 2024. Nytt anslag: Sjuklön för små företag För att finansiera förslaget om minskat och slopat sjuklöneansvar för mindre företag upprättas ett nytt anslag. Det föreslås uppgå till 2,7 miljarder kronoer 2022, 2023 och 2024. förslag avseende sjukförsäkringen, inkluderat de som nämns i denna motion, beskrivs närmare i motionen En fungerande sjukförsäkring (2021/22:V250). Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023212 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension vill höja garantipensionen med 0,207 prisbasbelopp (pbl) och höja fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer med 0,207 prisbasbelopp. Vi vill även inkomstindexera både garantipensionen och fribeloppet i bostadstillägget för pensionärer. Förslaget beskrivs närmare i motionen Pensioner att leva på (2021/22:V251). För att finansiera förslagen föreslår vi att anslaget höjs med 2022, 2023 och 2024. Statens ökade utgifter på anslaget kompenseras genom ökade skatteinkomster. De offentligfinansiella effekterna av förslagen uppgår till 2022, 2023 och 2024. Anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer förslag om höjd garantipension och höjt fribelopp i bostadstillägget får effekter i anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer. Vi föreslår därför att anslaget höjs med 2022, 2023 och 2024. förslag om höjd garantipension och höjt fribelopp i bostadstillägget får effekter i anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd. Vi föreslår därför att anslaget minskas med 2022, 2023 och 2024. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023213 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på en översyn av ansvaret och kostnaderna för städning av stränder på grund av marint skräp och tillkännager detta för regeringen. har en mycket lång kust med öppna stränder rakt mot öppet västerhav. Det stormar ofta på och resultatet av dessa häftiga vågors färd mot land möter vi varje i form av uppspolat marint skräp på stränderna. Eftersom skräpet oftast är identifierbart med tydliga avsändare så är det lätt att förstå att det inte är skräp som slängts på stränderna av turister eller kommuninvånare. En rapport från Kusträddarna visar på att i drabbas hårt av maritim nedskräpning från andra länder. Av det skräpet längs beräknas komma från andra länder. Denna situation kan i mångt och mycket liknas vid den olja som med strömmar och vågor och vid andra tillfällen flutit in mot och upp på klipporna. Här har staten tagit ett tydligt kostnadsansvar, vilket också borde vara det mest logiska när det gäller all nedskräpning som flyter i land från havet. Kustkommunerna saknar resurser för att hantera de stora mängder marint skräp från internationellt vatten som sköljer upp på kustlinjerna. Viss del av strandstädningen sköts med hjälp av tillfälliga projektmedel, som är svåra att planera långsiktigt utifrån, som mängden skräp ökar stadigt och kostnaderna för att hålla rent blir allt svårare att bära. Följden blir att många stränder är ostädade. Skräp tolkas enligt gammal lag som kommunalt ansvar utifrån aspekten att det handlar om vanlig renhållning och vardaglig nedskräpning, vilket mycket riktigt är kommunens ansvar. Men det kan knappast gälla när vi måste leva med den stora mängd marint skräp som från de stora vida haven flyter iland på år ut och år in. Därför behövs en översyn av ansvar och kostnader för städning av nedskräpade kuststränder likaväl som det krävs ett nationellt initiativ för att föra upp samma problematik med ansvar för marint skräp på den internationella agendan. Det är inte bara stora turistvärden som går förlorade; den stora andelen skräp som kommer från havet förstör också mycket strandnära bete. Det är ett problem för djur-hållningen men också för den biologiska mångfalden. Utan betande djur växer marker igen och mycket av det vi uppskattar går förlorat. Det gäller att finna en långsiktig lösning vad avser finansiering av städning av stränder men också internationella insatser och initiativ från statens sida så att vi får en lagstiftning som stödjer natur- och miljövårdens mål att det är förbjudet att skräpa ned och att förorenaren betalar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H9023215 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utfärda tillfällig dispens för mindre mackar på landsbygden och i glesbygd till dess att den ekonomiska frågan om beslutade åtgärder vad gäller säkrande av rörledningar under jord för att förhindra läckage från drivmedel är löst, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samarbete med regionerna ta fram ett underlag för att få veta vilka mackar på landsbygden och i glesbygd som inte genomfört beslutade åtgärder på grund av ekonomiska hinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avsätta medel till en fond som kan täcka kostnader för de allra minsta mackarna på landsbygden och i glesbygd för att genomföra beslutade miljöåtgärder för att förhindra läckage av drivmedel och tillkännager detta för regeringen. Senast i mitten ska rörledningar som finns under jord säkras mot rost- och fuktangrepp. Orsaken är att förhindra läckage från drivmedel och därmed miljöskador. Större bensinbolag har i stort redan genomfört åtgärden, men för den lilla privata bensinmacken i glesbygd är det en utmaning. Här finns två akuta problem. Det ena är att många ägare inte nåtts av informationen om de nya kraven, som ska vara genomförda om , och det andra är att det är väldigt kostsamt då det handlar om en utgift på en halv miljon till . Det är mycket pengar för en liten mackägare och till detta ska även läggas de utmaningar som finns med lån från banken. Risken är nu att upp till 500 mackar på lands- och glesbygden får slå igen portarna och det i sin tur påverkar annan viktig samhällsservice eftersom en mack på landet inte enbart tillhandahåller drivmedel - här säljs ofta livsmedel, man är ombud för post, Systembolag, apotek och hanterar turistinformation. Läget är akut och problemet måste bara lösas. Här har staten ett ansvar – både för att säkerställa service och grön omställning i hela landet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9023216 · 2021-10-04 00:00:00 — är det viktigt att inte polisiära uppgifter som även inbegriper Polisens våldsmonopol överlåts på ett lättvindigt sätt. Överlåtelse av sådana uppgifter ska alltid utredas noggrant. Vissa befogenheter kan fortsatt behöva ligga på Polisen även med en annan organisation och myndighetsstruktur .
mot · H9023229 · 2021-10-04 00:00:00 — Robotisering av byggbranschen och sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kunna realisera robotisering av sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kunna realisera robotisering av byggbranschen och tillkännager detta för regeringen. Den traditionella byggbranschen behöver moderniseras och en alternativ lösning till att få en mer hållbar samhällsbyggnadsbransch är att utveckla flexibla robotlösningar med inbyggd intelligens som kan samverka med människor på arbetsplatsen och koppla ihop digitala modeller med verkligheten genom ett kontinuerligt digitalt informationsflöde. Det handlar om nya sätt att tänka kring produktivitet, säkerhet, resurseffektivitet och hållbarhet när robotisering får en allt större roll i arbetet. Att använda robotteknik innebär också att det går att räkna ut exakt åtgång av material genom att räkna fram vad som behövs. Det ger resurseffektivitet utan spill och kvalité i värde. För en arbetsplatsintroduktion krävs dessutom att man ser över regelverken gällande byggarbetsplats och maskindirektivet så att de flexibla robotarna även kan utföra arbete utan förare, dvs autonomt. Dessa tekniker är även applicerbara på andra sektorer och en sådan är vårdsektorn. Genom att kunna ta fram tredimensionella bilder genom att kunna följa vad kirurgen gör kan en annan specialist kunna hjälpa till exempelvis genom att operation sker på plats i och specialisten sitter i . Tittar vi in så är en robot som på plats kan utföra operationen. För att möjliggöra denna utveckling krävs långsiktighet och tvärdisciplinära forskningssamarbeten. är ett litet steg på vägen med tvärvetenskaplig ansats och nära samarbete med industrin. För att kunna få ihop en kritisk massa krävs cyklar inom akademin. Ett framgångsexempel är satsningen vid ETH i med ett program inom digitalt och robotiserat byggande Att robotisera är en innovation för möjligheter och utveckling.
mot · H9023234 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om uteblivet studiestöd och tillkännager detta för regeringen. Under /2019 fick av gymnasieelever sitt studiebidrag indraget på grund av olovlig frånvaro. uppger att siffran är rekordhög. Syftet med indraget studiemedel vid olovlig frånvaro är att det ska finnas en kännbar ekonomisk konsekvens för de elever som väljer att inte närvara i skolan och för deras vårdnadshavare i de fall eleverna är minderåriga. Med denna konsekvens bör också följa ett intresse för vårdnadshavare att säkerställa att barnet faktiskt går till skolan, utöver det intresse för barnets skolgång som borde finnas i alla familjer. Denna konsekvens är dock bara en verklighet som drabbar de familjer som är självförsörjande och inte är beroende av försörjningsstöd. Allt för många kommuner väljer att kompensera för indraget studiemedel med höjda utbetalningar av försörjningsstöd istället. I beräkningar blir avsaknaden av studiemedlet en lägre ”inkomst" i hushållet som då ska täckas upp av högre bidrag. Därmed saknas helt ekonomiska incitament för att säkerställa närvaro i skolan. Syftet med studiemedlet är att utgöra ett studiestöd för eleven och betalas därför inte ut om eleven inte är närvarande i skolan. Det sänder därför väldigt motstridiga signaler när ”kompenserar” för att CSN upprätthåller reglerna som gäller för studiemedel. Det bör därför regleras i lag så att olika kommuner och socialkontor inte hanterar detta på något annat vis än i enlighet med om att summan för studiemedlet ska utebli och ej tillskjutas av . Detta drabbar främst alla de barn i som växer upp i bidragsberoende hushåll och därmed också löper betydligt större risk att själva ärva sina föräldrars utanförskap i vuxen ålder. Det är också de barn som är i allra störst behov av att vara närvarande i skolan för att ta del av utbildningen. Frånvaro i skolan är inte bara en fråga för skolväsendet. De barn som inte får tillräckligt stöd hemifrån måste mötas av ett samhälle som har höga förväntningar och ställer krav. Noria Manouchi (M)
mot · H9023235 · 2021-10-04 00:00:00 — Införande av gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Tillväxten i antalet mikrobryggerier och vinproducenter i har under varit i ständigt ökande. Det allt större intresset för mat, dryck och närproducerat har fått många människor att upptäcka och ta del av del lokala utbudet av produkter. Likaså lockar som matland, med mycket gott rykte både kvalitets- och smakmässigt, många turister till landet och landsbygden. En sektor inom besöksnäringen som även den växt betydligt och som har potential att öka exponentiellt om den ges rätt förutsättningar. Möjligheten att kunna sälja sina egna produkter i anslutning till där de producerats ter sig för de flesta som en självklarhet, men tyvärr är inte detta en självklarhet för alla entreprenörer i , då gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ännu inte är tillåten som försäljningsform. Detta trots att frågan om gårdsförsäljning har varit föremål för debatt i och att tillkännagav regeringen om att tillåta det. I det tidigare januariavtalet överenskom regeringspartierna tillsammans med och Liberalerna om att utreda frågan och utredningen tillsattes . Det är inte första gången gårdsförsäljning utreds – rätt räknat nu för fjärde gången – och egentligen skulle det inte behövas en ytterligare sådan, då argumenten talar för och en majoritet i sagt sitt. För lokalproducerade produkter lockar besökare och turister och bidrar till många arbetstillfällen runt om i landet, framför allt på landsbygden. Inte minst har pandemins ”hemestrande” medfört att många svenskar valt att resa runt och uppleva och landsbygden istället för att resa utomlands. En trend som många turistorganisationer spår kommer att hålla i sig även efter det att pandemin, förhoppningsvis, har bekämpats. Mikrobryggerier och vinproducenter har möjlighet att sälja sina produkter via Systembolaget, men alltför många är de producenter som vittnar om hur Systembolagets omfattande och byråkratiska regler gör det svårt att leva upp till de krav för distribution som bolaget ställer. I ljuset av att det statliga Systembolaget dessutom möjliggjort hemkörning av sina produkter till köparna ställer frågan om kraven på privata producenter och förbudet mot gårdsförsäljning i ett helt annat ljus. Gårdsförsäljningen utgör bara några procent av Systembolagets försäljning och kommer att sakna alkoholpolitisk påverkan på befolkningen. kommer dessa företag att bidra till en mer levande landsbygd och öka turismen och besöksnäringen även utanför de stora besöksmålen och städerna. Fler företag får möjligheten att etablera sig och växa sig starka, vilket bidrar till ökad sysselsättning på landsbygden. skulle en ny lönsam, inhemsk industrigren utvecklas som dessutom skulle bidra till en levande landsbygd. Det är hög tid att tillåta en verksamhet som bidrar till en levande landsbygd.
mot · H9023236 · 2021-10-04 00:00:00 — Öppna fibernät för större frihet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningen för att öppna upp fibernäten för alla och tillkännager detta för regeringen. Bredband via fiber är ett grundfundament för IT-kommunikation i stora delar av och kan anses lika centralt för många människors och företags vardag som fungerande elnät och elleverans. Ändå är inte marknaden för fiber lika öppen som den borde vara. Elhandelsmarknaden borde naturligen te sig som en någorlunda förebild för en friare fibermarknad. Alla kunder bör kunna välja sin leverantör av bredband i öppna nät, trots att de till fastigheten indragna fiberledningarna har en enskild ägare. Så är också fallet bland vissa fiberägare som tillämpar principen om öppen fiber, men tyvärr långt ifrån alla. Ägaren av fibernätet, ofta det offentliga i form av kommunala bolag, har på många ställen intagit en monopolliknande ställning som bör ifrågasättas. I likhet med elnäts-bolagen bör regelverket vara så utformat att fiberägaren har rätt att ta ut avgift för underhåll och drift av nätet som man installerat och tillhandahåller, men i övrigt vara ålagd att tillåta en annan bredbandsleverantör på sitt nät. Ett regelverk av det slag som beskrivs ovan bör fastslås i lag så att det blir obligatoriskt för alla fibernätsägare. Denna ståndpunkt bör tillkännage för regeringen som får utarbeta och återkomma med förslag med innebörden att fibernäten öppnas för alla.
mot · H9023237 · 2021-10-04 00:00:00 — Skärpta och utökade befogenheter vid förvar av utlänningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta och utökade ordnings- och säkerhetsbefogenheter vid förvar av utlänningar och tillkännager detta för regeringen. I utlänningslagen regleras frågor som rör förvar av utlänningar, men vad gäller förvarspersonalens befogenheter för att upprätthålla ordning och säkerhet inne i förvaren är dessa inte tillfredsställande. De senaste årens mycket stora migrantströmmar till har försvårat arbetet i förvaren, med förtätningar av platser, ökad drogproblematik samt svårigheter att kontrollera införseln av olika föremål till följd. Verkställighetsarbetet vad gäller återvändande till utlänningarnas hemländer har komplicerats avsevärt och detta har inneburit att många förvarstagna vistas i förvaren eftersom deras ärenden är overkställbara. Detta ökade tryck på förvaren i en ny tid kräver en ny lagstiftning med mycket mer långtgående befogenheter för att upprätthålla ordning och säkerhet, exempelvis vad gäller delar som att ge förvars- och transportpersonal ständig rätt till visitation av de förvarstagna och deras utrymmen samt möjlighet att kontrollera och försvåra besökares möjligheter att smuggla in olika föremål och droger, vilket i praktiken inte är möjligt . bör med anledning av detta ge regeringen i uppdrag att initiera ett arbete med att uppdatera regelverket avseende befogenhetsfrågor vid förvar av utlänningar samt möjligt återkomma till med förslag till sådana förändringar.