mot · H9024280 · 2021-11-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:39 om Pisaundersökningen 2018 ställer sig bakom det som anförs i motionen om en redovisning av initiativ, och bakomliggande skäl, till beslutet som fattades 2016 om samredovisning av elever som exkluderas på grund av funktionsnedsättningar och språkbegränsningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att oberoende aktörer ska anlitas som granskare av kunskapsmätningar och att valet av och utveckling () var olämpligt i samband med Pisastudien och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inte har agerat och vidtagit adekvata åtgärder för att försäkra sig om att Pisaresultaten är tillförlitliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för genomförandet av Pisaundersökningen ska återföras till universiteten och tillkännager detta för regeringen. granskning av Pisaundersökningen (RiR 2021:12) var mycket välkommen eftersom ett flertal aktörer påvisade ett antal felaktigheter, alltmedan företrädare för regeringen där och då istadigt höll fast vid att Pisaresultatet var korrekt. I skrivelse 2021/22:39 medger regeringen att den i huvudsak delar övergripande bedömning att för många elever har exkluderats från att delta i . Regeringen bedömer dock att resultatet i läsförståelse är fortsatt högre jämfört med resultatet 2012. noterar att regeringens referens till 2012 avseende resultatförbättring i läsförståelse utgör svenska elevers bottennotering sedan Pisaundersökningens start – dvs. Pisaundersökningarnas ”all-time low”. jurister gjorde 2016 en ny tolkning av den upphävda personuppgiftslagen. Nytolkningen innebar att exkluderingar för funktionsnedsättningar och språkbegränsningar skulle samredovisas. konstaterar att inte lyfte frågan till för att möjliggöra en mer användbar redovisning av exkluderingarna. Vi vill veta på vilka grunder denna nytolkning gjordes samt på vems initiativ. Vi anser därför att regeringen ska återkomma till med en redovisning om detta. Tillförlitligheten till som granskare Regeringen vidhåller att det inte hade gått att hitta en lämpligare aktör än att granska tillförlitligheten av den svenska Pisastudien. Enligt finns flera nackdelar med detta och de nämner det faktum att redan hade godkänt data samt att inte hade kännedom om hur utbildning för nyanlända fungerar i och därmed inte kunde göra egna beräkningar. avslöjade för övrigt via mejl som begärts ut att regeringen hade gett i uppdrag att själva ”förhandla om innehåll, tidsram och kostnad” för granskning – dvs. i praktiken själva besluta om villkoren för granskningen av sin egen verksamhet. Det är anmärkningsvärt att regeringen trots detta vidhåller att var bäst lämpad aktör att granska den svenska Pisastudien. För är det uppenbart att valet av var olämpligt ur flera aspekter och innebar en intressekonflikt. En aktör som utses som granskare ska självklart vara oberoende i förhållande till det resultat som ska granskas. menar att regeringen har ett ansvar för att följa upp det som levereras och ingripa om det inte håller god kvalitet. menar vidare att regeringen inte vidtog tillräckliga åtgärder och understryker att det yttersta ansvaret vilar på regeringen. Regeringen gör delvis en annan bedömning än avseende kritiken om att uppföljningsansvaret har brustit. Regeringen anser att regeringen har agerat och vidtagit adekvata åtgärder för att försäkra sig om att Pisaresultaten är tillförlitliga. ifrågasätter detta mot bakgrund av ett antal faktorer: a) Regeringen och tillsatte , som inte kan anses vara oberoende i förhållande till undersökningen, som granskare av tillförlitligheten av den svenska Pisastudien. b) , dvs. strax efter att presenterats , gav regeringen i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i . Tillförlitligheten avseende kunskapsundersökningen hade emellertid varit ifrågasatt sedan granskning . I regleringsbrevet till för finns ingenting om skärpningar avseende genomförande av kunskapsmätningarna för att öka deras tillförlitlighet. Det förefaller således osäkert om regeringen hade varit intresserad av att adressera dessa problem ifall inte hade gjort sin granskning. c) Regeringen nonchalerade två promemorior som egna tjänstemän tog fram direkt efter att Pisaresultaten presenterades . I dessa promemorior synliggjordes problematiken med tillförlitligheten avseende de höga exkluderingstalen och dessutom framfördes påpekandet att inflödet av nyanlända elever inte kunde förklara detta. I stället fortsatte regeringen, promemoriorna till trots, att ihärdigt hänvisa till och försäkringar om att den svenska statistiken var godkänd och Pisaresultaten användes även i budgetpropositionen. Förvisso gav regeringen sent omsider i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med riktlinjer i , men anser mot bakgrund av ovanstående att regeringen har visat undermåligt intresse för sitt uppföljningsansvar. Det är av yttersta vikt att kunskapsmätningar som t.ex. är trovärdiga och det får inte råda några som helst tvivel om att de visar resultatutvecklingen i svensk skola. Misstankar om skönmålningar av resultaten är förödande. För att kunskapsmätningarna återigen ska erhålla tillförlitlighet måste det vara en rågång mellan dem som genomför dessa mätningar och dem som har ett egenintresse av att se goda resultat. Mot bakgrund av den kritik mot som framkommit genom granskning av hanteringen av 2018 anser vi att deltagande i genomförandet av dessa kunskapsmätningar ska upphöra. Genomförandet av Pisaundersökningarna ska återgå till universiteten alternativt IFAU. 2012 och 2015 genomfördes på uppdrag av av , i samarbete med , där Mittuniversitet hade det övergripande ansvaret och dessutom ansvaret för naturvetenskap och problemlösning medan hade ansvaret för matematik och läsning. Vi vill i anledning av ovanstående att ansvaret för genomförandet av återförs till universiteten.