mot · H9024167 · 2021-10-05 00:00:00 — En socialtjänst att lita på Stärk socialsekreterarens kompetens och ansvar Barn i ekonomisk utsatthet Barn som kan bo hemma Förbättrade förutsättningar för barn i samhällets vård Förstärkning av familjehem och jourhem Möjliggör förlängd familjehemsplacering vid gymnasiestudier Undvik omplacering av barn Överväg vårdnadsöverflyttning oftare och tidigare Boende för barn och ungdomar med samsjuklighet Familjehem - lämpligast boende för ensamkommande Vanvård i statens regi Sociala insatser mot gängkriminalitet En skola som förebygger brott Barn som har utsatts för brott Fler och bättre barnahus Barnets rättigheter i rättsprocessen måste stärkas Vårdnad och umgängesrätt i fall där förälder utövat våld Förebygg övergrepp mot barn Säker skolgång för barn i skyddat boende Familjecentral och öppen förskola Faderskapsbekräftelse och gemensam vårdnad före barnets födelse Vikten av samarbetssamtal vid separation Stärk barnens rättigheter – särskilt där våld har förekommit Två vårdnadshavare – inte fler Våld i nära relationer Bostad – evidensbaserad och ekonomiskt effektiv ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka socialsekreterarens kompetens och ansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera och implementera insatser som syftar till att stärka kvaliteten inom den sociala barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt för den sociala barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av förverkligandet av som svensk lag och årliga rapporter till om hur genomförandet sker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen på lämpligt sätt bör uppmärksamma arbete och påverkan på FN-deklarationen om barns rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fritidskort för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kommunernas ansvar för barn som omhändertagits och drabbats av vanvård, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade förutsättningar och villkor för familjehem och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan hur man undviker sammanbrott som resulterar i omplacering av barn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdnadsöverflyttning bör övervägas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att adoption ska övervägas när en placering har pågått , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa psykiatrisk kompetens och användandet av evidensbaserade behandlingsmetoder inom (Sis) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskiljningar enbart ska göras när det är nödvändigt för att skydda det enskilda barnet eller andra personer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska tydliggöras i lagstiftningen att legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal ska ansvara för fortlöpande uppsikt under avskiljning och närvara vid bältesläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastspänning med bälte av patienter ska tas bort och att det ska vara obligatoriska uppföljningssamtal efter varje avslutad tvångsåtgärd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagändringar som gör att visitationer kan göras i betydligt fler fall än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgång till mobiler eller andra digitala tjänster bör kunna begränsas avsevärt och inte behöva omprövas , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eftervård i olika form bör finnas som en möjlighet i syfte att säkerställa att de motivationsprogram och behandlingsprogram som genomförs under den slutna ungdomsvården kan fullföljas även då LSU-vården upphör, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ansvar och samarbetsformer mellan Sis och Kriminalvården när det gäller unga gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta boenden för barn och ungdomar med svår samsjuklighet mellan psykisk sjukdom och missbruksproblematik med hälso- och sjukvården som huvudman, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka rekryteringen av familjehem av god kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sekretesslagstiftningen bör förändras så att berörda myndigheter inom barnahusen kan samarbeta utan hinder av sekretess, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vanvård i statens regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra barn i rättsprocessen samt barn som bevittnat våld i hemmet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskolepersonal ska få genomgå utbildning i arbetssätt som stärker barns integritet i syfte att förebygga sexuella övergrepp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn som anhöriga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskapshöjande insatser inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om SSPF-samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda minst två föräldrastödsprogram under barnens uppväxt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka trösklarna för familjerådgivning genom att införa en familjerådgivningscheck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör finnas minst en familjecentral i varje kommun och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att alla vårdnadshavare erbjuds samarbetssamtal vid en separation, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett narkotikafritt samhälle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utarbeta regler för hur Bostad först ska vara den primära insatsen för hemlösa/bostadslösa personer med samtidig beroendesjukdom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör införa eller utvidga användandet av modellen Bostad först och tillkännager detta för regeringen. De sociala nätverken skapas av människor tillsammans. De är en naturlig och avgörande del av våra liv. Dessa sociala nätverk framstår som särskilt betydelsefulla när människor drabbas av svårigheter av olika slag. Välfärdssamhället ska bygga på att enskilda och grupper av människor som familj, grannar och föreningar i första hand ges möjlighet att ta ett stort ansvar för den nära omgivningen. Med subsidiaritetsprincipen, det vill säga att beslut fattas på lägsta möjliga nivå, som grund ska det offentliga stödja de naturliga nätverken. Men det offentliga har det yttersta ansvaret för att alla ska kunna leva ett tryggt och värdigt liv. Offentlig, ideell och privat verksamhet ska komplettera varandra. Målet för socialpolitik är att stödja gemenskaperna och de enskilda människorna till egen försörjning, god omvårdnad och möjliggöra aktivt deltagande i samhället. har därför en vid och fundamental uppgift inom det offentliga. har det yttersta ansvaret för att människor i kommunerna ska ha det bra, tak över huvudet och mat på bordet. Uppdraget är dock vidare än så och handlar om att ge trygghet socialt och ekonomiskt, arbeta för goda levnadsvillkor och delaktighet i samhällslivet. har således ett brett områdesansvar som både ska ses geografiskt och innehållsmässigt. Det ställer stora krav och är en av kommunens huvuduppgifter. har präglats av ett allt större uppdrag genom att fler människor behöver hjälp under en del av livet. har personalbristen blivit akut inom flera områden och såväl kontinuitet som kvalitet påverkas. Kommunerna har ansvar för och även om de generella statsbidragen blivit större, upplever de flesta kommuner ett allt större tryck genom personalbrist och ökade kostnader som inte möts av tillräckligt ökade statsbidrag. I sammanhanget bör påtalas att kommuner och regioner främst är beroende av att antalet arbetade timmar ökar. Genom en hållbar tillväxt med fler jobb ges kommuner och regioner uthålliga möjligheter att anställa och behålla personal. Det är på det sättet välfärden långsiktigt säkras i ekonomiska termer. Men det krävs också reformer som påverkar förutsättningarna för verksamheten och uppdraget. Den kraftiga ekonomiska nedgång som drabbat oss till följd av pandemin gör att staten behöver bidra med ökat generellt stöd och varje kommun har att prioritera så att ekonomiska resurser används till att klara kärnuppdragen. Om tillåts försämras genom brist på personal och ekonomiska resurser när uppdraget ökar uppstår ett välfärdssvek. Människor har på goda grunder rätt att förvänta sig att klarar sitt uppdrag som yttersta skyddsnät och att den kan ge stöd och hjälp till den som inte klarar sig själv. Vi ser de problem som finns och föreslår reformer som leder till att människor kan lita på att välfärden fungerar. Socialtjänst och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför en viktig politisk uppgift. Stärk socialsekreterarens kompetens och ansvar Genom stöd och handledning samt möjligheter till specialist- och vidareutbildning stärks kompetensen hos personalen i den sociala barn- och ungdomsvården. En långsiktig satsning behövs för att stärka kompetensen. Efter förslag från oss och andra partier under /21 har ett tillkännagivande getts till regeringen om kompetenskrav inom . [1] Regeringen bör återkomma om det och lägga till åtgärder till stöd för socialsekreterarna. En god tillgång till handläggare med rätt kompetens är viktigt för dem som behöver stöd och hjälp från . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys kom i sin rapport fram till att bemanningsläget i förbättrats och det har skett en generationsväxling. På väntar dock utmaningar. En utmaning är att då en stor del av handläggarna är unga och oerfarna ställs ytterligare krav på stöd och kompetensutveckling. För att ska fungera på ett bra sätt är det avgörande att personalen kontinuerligt får del av kompetenshöjande insatser. Likaså är det viktigt att olika arbetsinsatser grundar sig i metoder som är beprövade och fungerar, här krävs forskning om redan etablerade arbetssätt samt utveckling av nya metoder. Vilket tydligt påvisas av skrivning ”Kommunerna behöver stärka sina förutsättningar att genomföra rättssäkra barnutredningar och uppföljningar av insatser till barn. En fjärdedel av handläggarna har mindre än erfarenhet av barnutredningar och andelen handläggare med erfarenhet har minskat .”[3] Vi anser därmed att det finns behov av att stärka socialsekreterarens kompetens och ansvar. Vi anslår medel till en nationell samordning och stöd av arbete med barn och unga, 2022–2024, och gör en satsning på kunskapshöjande insatser och metodstöd inom om 2022 och 2023. är med självklarhet lokal. Det är i kommunens som har att ta områdesansvar och bedöma insatserna utifrån förutsättningarna. finns i många fall behov av kunskapsinsamling och forum för spridning av densamma. Då kan ett nationellt vara ett gott stöd för . Nationellt anhöriga (NkA) är ett gott exempel på vad ett nationellt kan medföra för såväl professionen som, i detta fall, anhöriga och deras närstående. Regeringen föreslår i den aktuella budgetpropositionen ett för äldreomsorgen vilket vi välkomnar. föreslår att regeringen utreder hur ett motsvarande inrättas för den sociala barn- och ungdomsvården. Den nationella organisationen ska fungera som ett med fokus på hur särskilda behov kan mötas på bästa sätt. Exempelvis har utvecklingen med unga gängkriminella och många nyanlända ställt stora krav på runt om i landet och kunskapsinhämtning och kunskapsspridning kan var till stor nytta för hela landet om det görs samlat. var ett av de allra första partierna att förespråka att införlivas i svensk lag enligt norsk modell. Lagen är på plats och är ett viktigt steg för att ge barn bättre skydd och stärkta rättigheter. räcker det inte med att rättsliga ställning stärks. För att vi ska kunna efterleva behövs ett perspektivskifte till barnens perspektiv och att detta genomsyrar allt offentligt arbete som rör barn direkt eller indirekt. Inte minst är det viktigt för att barns rättigheter inte ska fortsätta stå tillbaka när konflikter mellan barns och vuxnas intressen oundvikligen uppstår. Det är viktigt att följa upp hur tillämpningen av som lag efterlevs. Vi föreslår att regeringen på lämpligt sätt följer upp arbetet med att förverkliga och rapporterar till hur genomförandet sker. banbrytande tankar och sätt att se på barnen och lärande var välkänt redan under hans levnadstid. Utan Korczak hade sannolikt FN:s konvention om barnets rättigheter sett annorlunda ut. Det finns anledning att uppmärksamma Korczak när nu blivit lag. Vi vill att regeringen på lämpligt sätt uppmärksammar arbete och påverkan på den kommande FN-deklarationen om barns rättigheter. Barn i ekonomisk utsatthet fortsätter att prioritera de familjer som lever i ekonomisk utsatthet. Bostadsbidraget är det familjepolitiska stöd som bäst når barnhushåll med låg ekonomisk standard. Av de drygt 165 000 hushåll som mottog bostadsbidrag var fyra femtedelar barnhushåll. Av de barnfamiljer som fick bostadsbidrag var ensamstående kvinnor. Bostadsbidraget är alltså av särskilt stor betydelse för ensamstående kvinnor som ofta lever under knappa ekonomiska omständigheter. Bostadsbidraget har släpat efter. Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat och förklaringarna är främst regeländringar 1997 och att inkomsterna stigit som inkomstgränserna för bidraget har varit oförändrade. Enligt om bostadsbidraget har främst ensamstående med barn halkat efter. Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten en förstärkning av bostadsbidraget till barnfamiljer , med anledning av den ekonomiska situation som uppstått på grund av pandemin. Boendekostnaden är den största enskilda kostnaden för många hushåll och för att minska risken att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader menade regeringen att det var lämpligt att åter förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer. För att stötta de barnfamiljer som har det sämst ställt vill höja det barnrelaterade bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barnEtt höjt bostadsbidrag kan medverka till att färre barnfamiljer behöver ekonomiskt bistånd och därmed minska marginaleffekterna av att gå från bidrag till arbete. Genom förbättringarna i bostadsbidraget får familjer med lägre inkomster ett stöd ända tills barnen blir . Vi föreslår även att inkomsttaket i bostadsbidraget höjs med , vilket gör att färre behöver söka försörjningsstöd. För detta avsätter vi sammanlagt 2022-2024. Den psykiska hälsan har försämrats vilket påverkar barns framtidsutsikter. Orsakerna kring detta skiftar men sammantaget finns anledning att arbeta för en bättre psykisk hälsa i ett brett perspektiv. Barn rör sig allt mindre - trots att vi vet mer om hälsokonsekvenserna av stillasittandet: barnets muskler, hjärta, motorik, balans, , sömnkvalitet och koncentrationsförmåga försämras. Pandemin har dessvärre inneburit minskad rörelse, enligt en rapport från Generation . Enligt rapporten svarar 1 av 5 barn att de rört sig mindre under pandemin. Rapporten visar också att av barn och unga som når upp till rekommenderade nivåerna när det gäller kost och fysisk aktivitet. Barn blir lugnare, får mindre ångest och oro, blir mer nöjda med sig själva och skolresultat kan förbättras med mer motion. De som söker till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) med lindrig psykisk ohälsa får där alltid frågor om hur mycket de rör sig och hur de sover – får man ordning på det så räcker det för många för att må bättre. Stiftelsen [4] visar också en utbredd ensamhet bland många barn och unga. Bland elever i åk 3–6 känner sig mer än en fjärdedel ensamma i skolan. Sexton procent av eleverna i åk 6–9 svarar att de känner sig ensamma i skolan. Många barn vittnar i kontakt med organisationer som att de upplever att deras föräldrar eller vuxna på skolan inte har tid för dem. Också när det gäller ensamhet finns en koppling till psykisk ohälsa och det är känt från forskning från visar att högstadieungdomar som känner sig ensamma löper väsentligt högre risk att få underkända betyg[5]. Många barn finns dessutom i en ekonomisk utsatthet som leder till segregation och ohälsa. Det finns klara samband mellan ekonomisk utsatthet och klart sämre hälsoutveckling i allmänhet, men även en tydlig koppling till ökad psykisk ohälsa. Allt detta har samhällsekonomiska effekter som är betydande – hälsoeffekterna slår rakt in i den primär- och sekundärkommunala ekonomin. Men flera av de här problemen hänger faktiskt samman i en lösning: civilsamhällets idrottsklubbar och andra föreningar och församlingar, som spelar en central roll för att mota dessa problem. Men civilsamhället skulle kunna göra långt mer med rätt förutsättningar. Om fler barn skulle få möjlighet att delta i idrott, i lägerverksamhet eller barnkör skulle effekterna vara betydande. Utifrån SCB:s statistik över barns levnadsförhållanden kan konstateras att barn i ekonomiskt utsatta hushåll, barn till ensamstående föräldrar, barn med utlandsfödda föräldrar och barn i arbetarhushåll har en mindre aktiv fritid med lägre deltagande i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. De går därmed miste om integrerande mötesplatser där de träffar andra barn, idrottssammanhang där träning ger både kortsiktiga och långsiktiga hälsofördelar, och sammanhang med närvarande vuxna som främjar gemenskap och motverkar ensamhet. En förklaring till detta kan vara att barns fritidsaktiviteter är dyra. anser att det nu behövs en bred reform som stimulerar fler barn till rörelse och föreningsengagemang, med ett särskilt fokus på de barn som finns i ekonomisk utsatthet. Vi avsätter därför drygt 800 miljoner 2022–2024 inom utgiftsområde 17 för att införa ett fritidskort till alla barn mellan årskurs 2 och 9. Kortet är laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet, samt . Stödets storlek kommer variera utifrån hushållets ekonomi. De flesta barn kommer få i stöd , men för de som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet – (där hushållet uppbär bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd) kommer ett betydligt större stöd – – finnas laddat på kortet. Detta för att alla barn ska få goda möjligheter att delta i idrott eller annan föreningsverksamhet. Kortet kan, i ett enkelt administrativt system, användas hos de föreningar som är godkända bidragsmottagare av offentliga medel - till en början alla föreningar som får LOK-stöd, alla civilsamhällesorganisationer som får stöd av Myndigheten för Ungdoms och Civilsamhällesfrågor (MUCF), samt alla kommunala kulturskolor med kriteriet att dessa aktiviteter är riktade till rätt åldersgrupp, att aktiviteterna är regelbundna och ledarledda samt främjar ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Myndigheten bör få i uppdrag att utveckla ett system för att fler aktörer ska kunna godkännas och anslutas till kortet. Barn i ekonomisk utsatthet känner alltför ofta och tidigt stort ansvar för familjens ekonomi och när fritidsaktiviteterna konkurrerar med övriga behov i hushållskassan så uttrycker alltför många barn att de vill sluta med sin träning eller annan fritidsaktivitet. Det är ett ansvar som inte något barn ska behöva ta. Den insikten är viktig. Genom fritidskort kommer ungefär en miljon barn att få ekonomiskt stöd för en aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till ca 150 000 barn. Barn som kan bo hemma En barndom kan inte gå i repris och dessvärre är det så att många personer som har fått samhällsvård under barndomen, vittnar om att de har farit illa under uppväxten. Att de inte blev lyssnade på, att de inte fick vara delaktiga, att de inte fick det stöd och den omsorg som de behövde för att känna sig trygga. Eller för att klara sig bra i skolan. De vittnar om att erfarenheten av samhällets bristande stöd inte försvinner bara för att de växer upp och blir vuxna. Istället är det erfarenheter som präglar dem och som dem bär med sig under resten av sina liv. Alltför många mår psykiskt dåligt. Alltför många hamnar i dåligt sällskap, utanförskap, missbruk och kriminalitet. Vi måste stå upp för alla barns rätt till en trygg uppväxt. För de flesta barn i vårt land utgör föräldrarna och familjen tryggheten i tillvaron. anser att barn har rätt till båda sina föräldrar och att ändringar av gällande rätt och praxis ska ta sitt uttryck i barnets bästa. När omsorgen sviktar och familjens nätverk inte räcker till har kommunernas socialtjänst det yttersta ansvaret att se till att barn som far illa får en så trygg uppväxt som möjligt. När det offentliga tar på sig föräldraansvaret är staten skyldig att ge barnet särskilt skydd och stöd. När man kommer i samhällets vård ska man få det bättre. genomförde under den dåvarande alliansregeringen flera omfattande reformer för att såväl stödja föräldrar som stärka stödet och skyddet för barn som far illa. Förbättringar har genomförts men mycket återstår för att vi ska ha en social barn- och ungdomsvård av god kvalitet som sätter barnets bästa i främsta rummet. ligger bakom den förra regeringens initiativ till att starta ”Barntjänsten på nätet” som ska vara en pedagogisk presentation av bestämmelserna i socialtjänstlagen, SOL, och lagen om vård av unga, LVU. Därigenom kan barn, föräldrar och organisationer enkelt få reda på hur lagstiftning och regelverk kring barn i utsatthet ser ut. Den heter ”på soc” (). Förbättrade förutsättningar för barn i samhällets vård Det är få saker som är så viktiga som att trygga ett barns uppväxt. Barnets bästa – barnets trygghet – måste väga tyngre än föräldrar rätt till sina barn. Men så är det inte och det är särskilt tydligt när det gäller barn och unga som behöver samhällsvård när föräldrarnas omvårdnad, trygghet och omsorg brister. När en orosanmälan görs eller när på annat sätt uppmärksammas på risker för barnet startar en mycket viktig process där många är inblandade. Barns bästa ska sättas i främsta rummet i alla de insatser som görs. Barnets biologiska föräldrar behöver stöd utifrån sina förutsättningar. medarbetare ska utifrån detta skyndsamt utreda på vilket sätt stöd och insatser ska ges. Det är därför av största vikt att socialsekreterarna har goda kunskaper och kontinuerlig möjlighet till kompetensutveckling för att klara det som krävs vid samhällsvård. har en bred palett av kunskapsstöd till men för att det ska kunna implementeras och användas utifrån individuella bedömningar måste varje socialsekreterare ha tid för kunskapsinhämtning och kollegiala samtal.