mot · H9024171 · 2021-10-05 00:00:00 — Apotek och läkemedel – en självklar del av hälso- och sjukvårdskedjan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slå vakt om och utveckla omregleringen av apoteken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka apotekens och farmaceuternas roll i hälso- och sjukvårdskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglera glesbygdsstödet för apoteksverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försöksverksamhet för farmaceutisk närvaro på distans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om strukturella läkemedelssamtal och effektuppföljning av läkemedelsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka apotekens roll för att bättre främja egenvård och hälsoförebyggande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försöksverksamheten kring farmaceutiska tjänster bör inkludera farmaceutsortiment och re-förskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra kompetensförsörjningen inom apoteksverksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en jämlik tillgång till läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra ändamålsenlig delning av data för sekundär användning av patientdata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kliniska prövningar ska vara en integrerad del av hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell infrastruktur för hälsodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och implementering av precisionsmedicin inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning om etiska ställningstaganden kring ny medicinsk behandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om akademiska vårdcentraler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta nödvändiga gränsdragningar mellan förskrivare och försäljare av läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om returrätt för kylvaror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en patientsäker dosdispensering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av generikasystemet för större patientsäkerhet och samhällsekonomisk nytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöhänsyn som kriterium i generikasystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antibiotika bör prioriteras i försöksverksamhet för en miljöpremie i läkemedelsförmånssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om läkemedelsförmåner för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att implementera relevanta positiva erfarenheter från covid-19-pandemin i ordinarie apoteksverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kostnadsfria preventivmedel för ungdomar upp till och tillkännager detta för regeringen. Läkemedel och medicintekniska produkter är en integrerad del av hälso- och sjukvården och omsorgen. När man blir sjuk och behöver vård är det viktigt att snabbt få en medicinsk bedömning. Kan jag klara det själv med egenvård eller behöver jag få del av primärvårdens eller slutenvårdens insatser? Om det är egenvård som är bäst så utgör apoteken en omistlig del för att tillhandahålla godkända läkemedel och medicintekniska produkter. Apoteken kan också bidra med rådgivning i en större omfattning mot bakgrund av farmaceuternas höga kompetens. Behöver jag få del av primär- eller slutenvårdens insatser kommer läkemedel och medicintekniska produkter förmodligen vara en viktig del i behandlingen. Inom omsorgen är apotek, läkemedel och medicinsktekniska produkter lika viktiga delar för att upprätthålla en god kvalitet och för att ge omsorgstagaren goda livsvillkor. I denna motion utvecklas syn på läkemedel och medicintekniska produkter, apoteken och farmaceuternas roll i hälso-och sjukvårdskedjan samt en trygg läkemedelsförsörjning. Samtliga delar behövs om vi ska klara en behovsstyrd vård och omsorg på lika villkor till hela befolkningen. Apoteksbranschen är inte vilken bransch som helst. Den som tar på sig ansvaret för att vara verksam i denna sektor tar också på sig ansvaret för att tillhandahålla livsnödvändiga läkemedel och medicintekniska produkter till befolkningen. vill säkra kvalitet och tillgänglighet genom att slå vakt om och utveckla omregleringen av apoteken. Genom att ge fler möjlighet att starta och driva egna apotek frigörs företagsamhet och initiativkraft som förut inte var möjlig. Det handlar både om att ge farmaceuter möjlighet att bli egenföretagare och förverkliga egna idéer och om butikskedjor som kan erbjuda nya tjänster och koncept. Det handlar också om att stärka apoteken och farmaceutens roll i hälso- och sjukvårdskedjan, en utveckling som är viktigt inte minst för att locka fler till farmaceutyrken. När , under den dåvarande alliansregeringen, tog över ansvaret för apoteken 2006 låg i OECD-områdets botten i fråga om antal apotek per invånare. genomfördes omreglering av apoteksmarknaden med målet att säkerställa en trygg och god läkemedelsförsörjning. Över hela landet finns apotek med generösa öppettider och högt utbildad personal. Medborgarna har ett högt förtroende för apoteken. Sedan omregleringen av apoteksmarknaden har apotekstätheten och tillgängligheten ökat. Siffror från Sveriges Apoteksförenings branschrapport visar att antalet apotek har ökat från 2008 till över , en ökning . Samtliga län har fått fler apotek och antalet söndagsöppna apotek har ökat från 154 till 575 stycken. Därtill erbjuder samtliga apotekskedjor e-handel via internetapotek. Den omreglerade apoteksmarknaden är fortfarande en relativt ung marknad under utveckling. Aktörerna är både stora och små, statliga och privata, som alla uppfyller de stränga krav som reglerar marknaden. Sammantaget visar den ökade tillgängligheten, kundnyttan och serviceutbudet, tillsammans med den stabila och höga kundnöjdheten, att omregleringen av apoteksmarknaden är en framgångsrik och uppskattad reform. Vi ser dock ett behov av att stärka tillgängligheten till apotek i glesbygden då antalet apotek i dessa områden är oförändrade jämfört med före omregleringen. Apotekens e-handel spelar enligt en analys av () en stor roll för gles- och landsbygdsbors tillgång till apotek. E-handeln kan därför ses som ett bra komplement till fysiska apotek i såväl tätbebyggda som glest befolkade områden. Men den kan inte fullt ut ersätta de fysiska apoteken. Dels för att vissa läkemedel såsom exempelvis narkotikaklassade läkemedel och antibiotikalösningar som måste beredas i samband med expediering inte kan hanteras via e-handel. Men anser att det är viktigt att även personer i glesbygden får möjlighet att besöka ett fysiskt apotek. Det finns en trygghet i att kunna besöka ett apotek och där få råd av kompetenta personal kring användning av receptbelagda läkemedel och egenvård. Alliansregeringen införde ett glesbygdsbidrag som syftade till att säkerställa god tillgänglighet till apotek i områden med vikande befolkningsunderlag. En rapport från TLV konstaterade att nästan alla apotek som fanns före omregleringen fanns kvar 2018 tack vare glesbygdsbidraget. En senare rapport från TLV visar dock att antalet apotek som kvalificerar sig för bidrag minskat från 65 (2013) till 44 stycken 2019. Enligt TLV beror detta främst på svårigheten att rekrytera farmaceuter till glesbygd men också på kraven på öppethållande som ställs för att få del av bidraget samt på ett strikt tak avseende nivån på omsättning[1]. ser med oro på utvecklingen och ser därför positivt på att regeringen lättade på kraven får att erhålla bidraget. Maxgränsen för försäljningsintäkter från receptförskrivna läkemedel höjdes och kraven på öppethållande sänktes. anser att det därutöver är angeläget att lämplig myndighet i samverkan med apoteksbranschen ser över om glesbygdsstödet behöver regleras på andra sätt för att stödja apotek i glesbygd. På varje apotek måste en farmaceut (legitimerade apotekare och receptarier) vara i tjänst . Det är en bra regel, men vi anser att möjligheten att tillåta farmaceutisk närvaro via distans i glesbygdsområden borde utredas. Detta är något som tillämpas i andra länder, exempelvis i vildmarksbygder. En apotekstekniker har en yrkeshögskoleutbildning med fokus på egenvårdsrådgivning och medicinsk hälsa men också på hur en effektiv och säker recepthantering säkerställs. Fysisk närvaro av apoteksteknikerkompetens tillsammans men en farmaceut som deltar i receptexpedieringen via digitala lösningar ger förutsättningar för att trygga en patientsäker recepthanteringen. anser därför att en försöksverksamhet med farmaceutisk närvaro på distans bör införas och utvärderas. Genom att använda sig av det konceptet skulle man på vissa orter kunna undvika att stänga svårbemannade apotek. En farmaceut skulle då finnas på plats på under vissa tider för att utföra vissa uppgifter, som endast en farmaceut kan göra. Utöver det ska farmaceuten finnas tillgänglig för rådgivning och kontroller digitalt. För att kunna gå vidare med försöksverksamheten behöver kunna bevilja dispens från kravet på farmaceut på plats. Förstärk apotekens och farmaceuternas roll i hälso- och sjukvårdskedjan anser att apoteken och deras högutbildade personal är en viktig men dessvärre underutnyttjad resurs i hälso- och sjukvårdskedjan. besöker cirka 330 000 personer ett apotek i . Patienterna från hälso- och sjukvården träffar därmed i vissa fall apotekspersonal oftare än vårdpersonalen. Genom att utöka och förstärka apotekens och farmaceutens roll i vårdkedjan kan framför allt primärvården avlastas. Vårdens resurser kan då riktas effektivare mot de patienter som har störst vårdbehov. () uppskattar att så många som av personer med kroniska sjukdomar inte tar sitt läkemedel på rätt sätt. visar att 35 000 äldre blir så sjuka av sina läkemedel att det krävs sjukhusvård. Läkemedelsrelaterade skador står för av de skador som patienterna drabbas av, enligt resultat från markörbaserad journalgranskning, i somatisk sjukhusvård (vuxna –2018). av dessa skador bedöms vara möjliga att undvika, det vill säga vårdskador. Studien ”Fatal drug poisonings in a Swedish general population” visade även att nästan 3 000 personer dör av felaktig läkemedelsanvändning i , tio gånger fler än som dör i trafiken. Utöver det mänskliga lidandet uppskattas felaktig läkemedelsanvändning kosta samhället , enligt Nationella läkemedelsstrategin. föreslår därför att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en process som syftar till att ta fram och genomföra regelbunden och systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandlingar. I expedieras en hög andel av alla läkemedel via apoteken, medan det i våra nordiska grannländer är vanligare att vissa läkemedel istället ges till patienter via slutenvården. Men trots detta har svenska apotek, i jämförelse med många andra europeiska länder, en mycket begränsad roll i hälso- och sjukvårdskedjan. I och erbjuder apoteken exempelvis inhalationsvägledning till patienter som har astma eller en kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL). Vid utvärdering av tjänsten i framkom att inhalationstekniken förbättrats hos dem som deltagit i studien[2]. Vid en uppföljning av en grupp astmapatienter i som haft läkemedelssamtal hos visade det sig att antalet läkarbesök minskade jämfört med dem som inte fick läkemedelssamtal. Andra studier visar även att akutinläggningar kan undvikas och att stora summor sparas när apoteken får en större möjlighet att bidra i hälso- och sjukvården. ser positivt på att det [3] har utförts ett antal liknade försökstudier hos enskilda apoteksaktörer i . De internationella jämförelserna vittnar om att apoteken kan få en tydligare roll med större ansvar i hälso- och sjukvårdskedjan med en bibehållen patientsäkerhet. anser därför att det vore värdefullt om även apoteken och farmaceuterna i i form av så kallade farmaceutiska tjänster kan få ett utökat ansvar och större roll i hälso- och sjukvårdskedjan för att bättre främja egenvård, hälsoförebyggande insatser men också för att kunna avlasta sjukvården på olika sätt. Det kan handla om att ge farmaceuter möjlighet att genomföra strukturerade läkemedelssamtal även med personer som nyinsjuknat i kronisk sjukdom. Efter diagnos får dessa patienter vanligtvis läkemedel utskrivna och då med fyra uttag. När läkemedlen är uthämtade har patienten eget ansvar för sin behandling, , framåt. Strukturerade läkemedelssamtal kan därför vara en viktig del i att förbättra patientens följsamhet till behandlingen och förutsättningarna för ett gott behandlingsutfall. Att erbjuda hälsofrämjande och coachande samtal för att hjälpa personer att sluta röka, hantera stress, minska alkoholkonsumtionen eller gå ner i vikt inom apotekens verksamhet har potential för positiva effekter på folkhälsan och det sammantagna vårdbehovet. Att låta apoteken ta del av provsvar från sjukvården som är relevanta för läkemedelsbehandlingen kan också vara en relevant del i arbetet med att förebygga vårdskador och därigenom höja patientsäkerheten. Likaså apotekens möjlighet att erbjuda enklare laboratorieverksamhet såsom allergitester, blodsockerkontroll och blodtrycksmätningar. Självklart är det viktigt att laboratorieanalyser genomför likvärdiga externa kvalitetsprogram och ackreditering som inom hälso- och sjukvården för att upprätthålla samma kvalitetskrav på utförande och tolkning av laboratorieverksamheten inom de olika verksamheterna. Vissa farmaceutiska tjänster kan kräva att farmaceuter genomgår relevant tilläggsutbildning. Att apoteken ska få möjlighet att utföra fler farmaceutiska tjänster och därmed bidrar mer till god och säker läkemedelsanvändning är något som har motionerat om i . Det är därför glädjande att en försöksverksamhet med farmaceutiska tjänster på öppenvårdsapotek har startat . Ett nära samarbete mellan TLV och apoteksbranschen har etablerats för att inrätta ett policylabb. Policylabbet var ett resultat av den förstudie som TLV genomförde och rapporterade om 2019. Där kan frågor om samhällsutmaningar, behov, regelverk, ersättningsmodeller och andra styrmedel utforskas utifrån specifika projekt. Resultatet med detta arbete syftar till att svenska patienter ska få samma erbjudande om tjänster på apotek som patienter i bland annat och får. Det finns ytterligare ett antal farmaceutiska tjänster utöver de nämnda ovan som på olika sätt kan förstärka den egenvård som erbjuds på apotek som patientens tillgång till läkemedel skulle kunna förbättras under patientsäkra former. menar att det saknas en kategori av läkemedel mellan det som är receptfritt och det som är receptbelagt. Här kan ett så kallat farmaceutsortiment vara ett bra komplement där utvalda läkemedel som är receptbelagda kan ingå. Dessa särskilt utvalda läkemedel skulle då kunna säljas utan recept under förutsättning att de säljs bakom disk på apotek och tillsammans med rådgivning av farmaceut. Det skulle exempelvis kunna omfatta läkemedel som salvor vid lindrig ögoninflammation och till eksem, potensläkemedel eller högre styrkor av säkra läkemedel som är receptfria endast i lägre styrkor. Det vore också värdefullt om receptfria läkemedel med en negativ miljöpåverkan skulle ingå i ett farmaceutsortiment. Detta då farmaceut skulle kunna upplysa patienten om hur det aktuella läkemedlet ska användas och kasseras på bästa sätt för att minimera den negativa effekten på miljön. anser att även förutsättningarna för att införa ett farmaceutsortiment bör ingå i den pågående försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster. För att undvika avbrott i en patients läkemedelsbehandling skulle det vara värdefullt om även möjligheten med att införa re-förskrivning skulle omfattas av den ovan nämnda försöksverksamheten för farmaceutiska tjänster. Genom re-förskrivning kan farmaceuter under vissa förutsättningar få möjlighet att förlänga giltigheten på ett recept efter att giltighetstiden har gått ut. I har detta införts tillsammans med begränsningar kring vilka läkemedel och sjukdomar som omfattas och med villkoret att det ska handla om en stabil medicinering till en person . Behandlande läkare måste också i förväg ha noterat sitt godkännande och därigenom bedömt att det kan göras med bibehållen patientsäkerhet. Införandet av den nationella läkemedelslistan kan i sammanhanget ha en viktig roll. Läkemedel som skulle kunna vara aktuella för re-förskrivning kan exempelvis vara insulin, blodtrycksmediciner eller p-piller. Det finns också regleringar kring att endast minsta förpackningen får re-förskrivas och expedieras samt att ansvarig läkare måste förskriva recept inför nästa expedieringstillfälle. Re-förskrivningen förhindrar därmed avbrott i läkemedelsbehandlingen och gör att patienten i lugn och ro kan kontakta sin fasta läkarkontakt för att få en förnyelse av sitt recept. Det råder brist på farmaceuter. Andelen arbetsgivare som uppger att tillgången på farmaceuter är god, eller balanserad, har minskat från 2018, enligt . 2020 trädde kravet på farmaceutisk kompetens och farmaceutens ansvar i samband med expediering av förskrivningar i kraft. reserverade sig emot denna lagändring då vi anser att apotekens arbete inte ska detaljstyras på det sätt som den nya lagen föreslår. Det skärpta lagkravet går emot den princip som tillämpas inom all hälso- och sjukvård, där det ytterst är den verksamhetsansvariga chefen som avgör vilken medarbetare som har kompetens att utföra en viss åtgärd. Ett sådant arbetssätt har traditionellt sett varit en central del i att bedriva verksamhet effektivt och med hög kvalitet även på apotek. Med den nya detaljregleringen av farmaceuters arbete blir det enligt vår mening i praktiken dessutom omöjligt att ta till vara farmaceutisk kompetens hos en apotekstekniker. Slutligen menar vi att regeringen inte lyckades motivera varför en detaljreglering var nödvändig. Det går inte att peka på att det tidigare skulle förekommit kompetensbrister när det gäller recepthanteringen som medfört ett hot mot patientsäkerheten. Det nya hårdare formella kompetenskravet riskerar däremot att kompetensbristen inom apoteksverksamheten kommer förvärras vilket i förlängningen riskerar att äventyra både kvalitet och patientsäkerhet. Vi ser risken att flera apotek kommer få längre kötider och försämrade öppettider, något som sannolikt kommer försämra medborgarnas tillgång till läkemedel. Baserat på ovanstående anser vi att det är angeläget att lämplig myndighet följer hur det nya lagkravet på farmaceutisk kompetens och ansvar påverkar den farmaceutiska kompetensförsörjningen och vid behov föreslår undantag från farmaceutisk kompetens vid lämpliga moment under receptförsörjningen. För att säkra kompetensförsörjningen är det också viktigt med en effektiv validering av farmaceutkompetens bland nyanlända. Här är distansutbildningen med detta ändamål vid ett gott exempel. Som nämnts ovan är det också angeläget att utreda förutsättningarna för farmaceutisk närvaro på distans och att utöka de farmaceutiska tjänsterna för att göra yrket mer attraktivt. Jämlik tillgång till läkemedel, nya behandlingsterapier och medicintekniska produkter Det är avgörande att nya innovativa behandlingsmetoder och effektivare läkemedel kommer alla patienter med behov till del oavsett var i landet de bor. Ett steg i att öka jämlikheten är ett ökat statligt ansvar för mer jämlik tillgång till läkemedel. Efter initiativ under den dåvarande alliansregeringen , har ett intensivt arbete pågått med den nationella läkemedelsstrategin. Strategins övergripande syfte har varit att nå rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Målen har fokuserat på medicinska resultat i världsklass, jämlik vård, kostnadseffektiv läkemedelsanvändning, attraktivitet för innovation av produkter och tjänster samt minimal miljöpåverkan. Arbetet har resulterat i förbättrad hantering av recept, ordnat införande och strukturerad uppföljning och förbättringar avseende jämlik läkemedelsanvändning och förbättrad användning av läkemedel för barn. anser att det är angeläget att minska de skillnader som finns mellan olika regioner och för olika grupper av patienter gällande tillgång till läkemedel, medicintekniska produkter och nya behandlingsterapier. Det gäller inte minst tillgången till särläkemedel. Det ska inte vara så att personer beroende på bostadsort, inte ges tillgång ett specifikt livsviktigt läkemedel för behandling av exempelvis en cancer eller en sällsynt sjukdom. I takt med att forskningen avancerar kommer fler innovativa behandlingsterapier introduceras inte minst för sällsynta diagnoser. Inledningsvis kommer det vara mycket höga kostnader för behandling av en enskild patient men där alternativen är avsevärt sämre utifrån resultat vad gäller livskvalitet eller där inga andra alternativ finns. Vi ser därför behovet av ett nationellt ansvar för att säkerställa jämlikheten vid införande av nya behandlingsterapier som läkaren bedömer är nödvändiga för patienten. Etiska avvägningar avseende kostnaderna för samhället i förhållande till patientnytta behöver också göras. anser att staten har ett särskilt ansvar inom detta område. De regionala cancercentrum (RCC) har, som del av överenskommelse om cancervård mellan staten och SKR, i uppdrag att fortsätta stödja införandet av strukturer och rutiner som möjliggör uppföljning av nya cancerläkemedel på såväl lokal, regional som nationell nivå. Detta är viktigt utifrån det nationella målet inom den nationella läkemedelsstrategin om jämlik läkemedelsanvändning över hela i landet. En avgörande del i en jämlik tillgång till läkemedel är finansieringen av desamma. överlämnade sitt slutbetänkande som föreslog stora förändringar för framtidens finansiering av läkemedel. Utredningens förslag har dock utstått skarp kritik under remissberedningen. är bland annat kritiska till utredningens förslag om att överlämna kostnadsansvaret på 21 regioner och vill därför se en annan lösning som bygger på nationellt ansvar. Utredningen innehåller många andra förslag som vi anser tveksamma medan några kan vara värda att gå vidare med. Regeringen har ännu inte behandlat utredningen eller remisserna och tiden går. Det bör vara en prioriterad uppgift för regeringen bereda utredningen. I takt med att arbetet med pandemin avtar måste läkemedelsutredningen hanteras. Oavsett om regeringen vill fullfölja utredningens förslag eller ej så behövs besked som kan hanteras i . kommer följa frågan noga. Vi ser också ett stort behov av att skapa förutsättningar för en jämlik tillgång till medicintekniska produkter såsom exempelvis insulinpumpar och sensorer för att mäta blodsockernivåer. Dessa hjälpmedel är viktiga hjälpmedel för att personer med typ 1-diabetes ska kunna leva ett så fritt liv som möjligt som risker för sen-komplikationer minskas. Dessvärre ser tillgängligheten till dessa och andra medicintekniska produkter för personer med andra kroniska sjukdomar olika ut runt om i landet beroende på vilken region patienten tillhör. Detta skapar en oacceptabel ojämlikhet där personer med olika typer av framför allt kroniska sjukdomar ges olika förutsättningar att leva ett liv med god livskvalitet.