mot · H9023405 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en sänkning av rösträttsåldern vid allmänna val och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra sänkt rösträttsålder i de kommunala och regionala valen för de kommuner och regioner som själva önskar detta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att rösträttsåldern ska uppnås det år den röstberättigade uppnår rösträttsålder, och detta tillkännager för regeringen. Under innevarande mandatperiod 2018–2022 firas demokratijubileet med anledning av att det var de första kvinnorna fick rösträtt, samt att de första fem kvinnorna tog plats i riksdag. Vi kan därmed säga att vi införde allmän och lika rösträtt, och därmed demokrati fullt ut i . Verkligheten är dock inte svartvit. Redan innan kommunalvalen 1919 hade vissa kvinnor rösträtt, och kvinnor blev valbara till kommunfullmäktigeförsamlingarna . Men inte heller med den breda allmänna rösträtten i samband med riksdagsvalet raderades alla rösträttsstreck. Genom de som gått har strecken successivt förflyttats i en process som fortfarande pågår. Med den här motionen vill vi verka för att förflytta åldersstrecket så att rösträttsåldern kan sänkas, till förslagsvis . En process för att sänka den allmänna rösträttsåldern inklusive val till tar sannolikt . För de kommuner och regioner som vill gå före i de kommunala och regionala valen anser vi att detta bör möjliggöras . (SOU 2016:5) ansåg när betänkandet kom 2016 att ungas möjligheter till inflytande behöver stärkas. Utredningen föreslog därför att kommuner borde kunna genomföra en försöksverksamhet med rösträtt från i valen 2018 och 2022. Liknande försök har genomförts i flera andra länder på lokal, regional och delstatlig nivå. Och flera länder har en lägre åldersgräns än , liksom kyrkovalen här i . har valet passerats och 2022 närmar sig. tidsplan behöver därför förskjutas. I riksdagsvalet deltog drygt 6,5 miljoner personer enligt . En knapp miljon valde aktivt att inte delta, medan ca 2,5 miljoner boende i inte fick rösta huvudsakligen på grund av annat medborgarskap eller på grund av för låg ålder. Eftersom vi har val är den effektiva rösträttsåldern, dvs genomsnittsåldern för förstagångsröstare, . Om rösträttsåldern skulle antalet 16- och 17-åringar som tillåts rösta hamna runt 200 000 personer, eller av de röstberättigade. Det finns en rad argument för att sänka rösträttsåldern. Demokratin stärks om fler deltar. Deltagande i val gynnar även ett tidigare intresse för demokrati- och samhällsfrågor. Erfarenheter från länder där man använder lägre rösträttsålder är genomgående positiva. Vi ser att unga engagerar sig på bred front inte minst i klimatrörelsen, dessa ungdomar uttrycker i sitt deltagande en stark ambition att vara med och ta ansvar för den värld och det samhälle som de ska leva i. Det är inte längre försvarbart att utestänga den gruppen från politiskt inflytande i form av rätten att rösta. erhåller man rösträtt om man är svensk medborgare och är eller har varit folkbordförd i och om man senast på valdagen fyller . Detta innebär att 18-årskullen separeras och endast knappt hälften av årskullen har rösträtt under ett valår. Vi menar att hela årskullen borde få rösträtt om de övriga kriterierna är uppfyllda. Alltså att röströsträttensåldern ska uppnås det år den röstberättigade uppnår rösträttsålder.