mot · H8024019 · 2021-04-28 00:00:00 — 8.14.5 Stöd till lokalt näringsliv Innan pandemin visade forskning på att handeln minskat i 130 av 290 kommuner, och 26 av de 30 kommuner som haft sämst handelsutveckling var landsbygdskommuner. Man kunde påvisa att avfolkning och minskad handel var två processer som ofta sker parallellt men som också skor sig på varandra. Alltså kan bibehållen handel hjälpa till med att skydda mot avfolkning. Pandemin har slagit mot handeln på olika sätt, delvis genom en minskad turism och vilja att vistas i affärer men också genom att onlinehandeln har ökat då våra digitala vanor har förändrats i och med restriktionerna. Det finns ett antal riktade stöd till handeln i mindre och utsatta kommuner. Det finns dock inget stöd där kommunerna själva får bestämma upplägget och själva får avgöra vilka behov som finns för att stärka det lokala näringslivet. vill nu täcka delar av det tomrummet. I efterspelet av pandemin kommer nya problem att uppstå och de som har blivit hårt drabbade av pandemin kommer även fortsättningsvis att kräva hjälp. Det kan handla om lokal handel som tvingats slå igen och lokaler som därmed blivit tomma eller investeringar som inte har varit möjliga att göra under pandemin. För många mindre kommuner har det redan varit tufft att hålla sin stadskärna levande, och pandemin har gjort detta ännu svårare då ännu fler har varit tvungna att slå igen sin verksamhet. menar att det behövs riktade insatser och större utrymme för varje kommun att själv avgöra vad som behöver göras för att ge den lokala handeln bättre förutsättningar. Vi föreslår därför ett stöd där varje kommun i stödområde A och B tilldelas . Detta stöd kan t.ex. användas till att stötta arbetet med lokalproducerat i kommunen, hyressubventioner för affärslokaler, lokala satsningar, studier om förutsättningar för kommunens handel eller nya investeringar. Vi menar att ett sådant stöd skulle innebära att kommunerna får en chans att ta steg framåt i det svåra läge pandemin orsakat. Satsningen omfattar 80 kommuner och kostar därmed staten . Tabell 1 satsningar i vårbudgeten 2021 Avvikelse mot regeringen, Börja rusta upp äldreomsorgen Frivilligt med delade turer – betalt Bättre arbetsvillkor i hälso- och sjukvården Extra semesterlön för anställda inom vården och äldreomsorgen Öka närvaro i skolan Fritid för barn och unga Extra utbetalning till pensionärer, sjuka och arbetslösa Extra utbetalning av flerbarnstillägg Skuldavskrivning för studenter som drabbats av pandemin Höj bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen Pausade bedömningar i sjukförsäkringen Starkare skydd för behovsanställda Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Stimulans för fler hyresrätter nu Öka takten för utbyggnad av laddinfrastruktur för elbilar Verkställ planer för ett fossilfritt Slopad banavgift för tågföretagen Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning Öka investeringarna i nattågsfordon Skydd av de fjällnära skogarna Stöd för bredband till landsbygden och bredbandsutbyggnad Ge personalen chans att rädda nedläggningshotade företag Fler arbetstillfällen genom stöd till vidareförädlingsprocessen Stöd för lanthandeln/gränshandeln Stöd till lokalt näringsliv Nooshi Dadgostar (V) [1] Konfidensindikatorn mäter stämningsläget i olika delsektorer. [2] Med långtidsarbetslösa avses här personer som är inskrivna som öppet arbetslösa eller sökande i program hos Arbetsförmedlingen . [3] Till dessa hör utomeuropeiskt födda, de som har en funktionsnedsättning, arbetssökande med högst förgymnasial utbildning och personer . [4] Verbist, G. & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [5] SCB (Inkomster och skatter). [6] SCB. [7] Ownershift (2019), ”Vem äger ?”. [8] Cingano, F. (2014), ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”. Employment and Migration Working Papers, No. [9] IMF (2012), ”Coping with High Debt and Sluggish Growth, World Economic Outlook, October 2012”. [10] I , och . (2017), ”Är det möjligt att nå arbetslöshetsmålet? Tankeverksamheten inom arbetarrörelsen i ”, ges en bra översikt över hur internationella organisationer som IMF och bytt fot i den ekonomiska politiken. [11] Hope, D. och Limberg J. (2020), ”The Economic Consequences of Major for the ”, . [12] IMF (2020), ”Policies for People – Straight talk Kristalina Georgieva”. [13] Verbist, G. & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [14] LO (2016), ”Vägen till full sysselsättning och rättvisa löner”. [15] Anledningen till att just används som övre gräns för kategorin är att SCB har detta som en ålderskategori i sin statistik. Annars kanske 65 eller hade varit en lämpligare övre gräns för ålderskategorin.