mot · H9024220 · 2021-10-05 00:00:00 — Nätägarna behöver också en nära dialog med länsstyrelserna i arbetet. Länsstyrelserna behöver ta en aktiv roll i planeringen. Slutligen behöver i samråd med länsstyrelserna och genom sin tillsyn säkerställa att arbetet genomförs på ett likvärdigt sätt över hela landet och att nätutvecklingsplanerna håller tillräckligt hög kvalitet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en översyn av intäktsregleringen för elnäten så att elnätsägarna får möjlighet att bygga ut sina nät utifrån prognoser om behovet och får möjlighet att ta betalt för expansionen genom tariffen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna ska ta en aktiv roll i planeringen av det framtida kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bistå de regionala och lokala nätägarna med handledning kring vad nätutvecklingsplanerna ska innehålla och hur du ska skrivas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kontrollera att nätutvecklingsplanerna håller tillräcklig kvalitet och tillkännager detta för regeringen. Det behöver upprättas ett systemråd för att säkerställa att övergripande frågor i kraftsystemplaneringen tas om hand och som tar ansvar för samordning. I rådet bör nätägare på transmissions-, region- och lokalnivå samt kraftproducenter ingå. Samverkan mellan och region- och lokalnätsägarna behöver förbättras i syfte att harmonisera åtgärder på olika nivåer i kraftsystemet och att hitta kostnadseffektiva lösningar på de utmaningar som finns. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver upprättas ett systemråd för att säkerställa att övergripande frågor i kraftsystemplaneringen tas om hand och samordnas effektivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan mellan och region- och lokalnätsägarna behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. Transmissionsnätet ska betalas av producenterna För att förbättra transparensen för de kostnader som uppstår vid anslutning av ny elproduktion bör elproducenterna i högre grad stå för kostnaderna för transmissionsnätet. Producenterna har makten över var elproduktionen förläggs och driver därmed kostnaderna för transmissionsnätet. Kunderna, som inte har någon makt över detta, bör stå för en betydligt mindre del av transmissionskostnaden, om än någon alls. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att transmissionsnätets kostnader till största delen ska bäras av elproducenterna och tillkännager detta för regeringen. behöver omfattas av transmissionsnätet. bör bygga en ytterligare kabel till ön för att säkerställa att el finns tillgänglig när den behövs och där den behövs även på . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ingå i transmissionsnätet och tillkännager detta för regeringen. Specifika åtgärder avseende kraftslagen En rad riktade åtgärder behövs för att göra det enklare och minska riskerna förknippade med att investera i elproduktion. Åtgärderna syftar också till att korta ner tiden från beslut till drifttagning av både produktionsanläggningar, ledningar och andra elnätsanläggningar. Vattenkraften är klimatsmart och spelar en mycket viktig roll för svensk energiförsörjning, nu och . Vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag inte exploateras. De fyra nationalälvarna ska fredas från utbyggnad, liksom övriga i lag skyddade vattendrag samt bäckar, åar och andra mindre vattendrag. En viss minskning av vattenkraftproduktionen framöver är acceptabel då miljöåtgärder, framförallt i den småskaliga vattenkraften, är nödvändiga. Den småskaliga vattenkraften som är av relativt liten betydelse för kraftsystemet och små förluster i produktion och systemnytta där kan växlas mot stora miljövinster. Den liberala energipolitiken ger utrymme för att ersätta planerbar vattenkraft och den systemnytta den skapar med kärnkraft som är det andra fossilfria planerbara kraftslaget. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöanpassningen av vattenkraften ska fortsätta. Vissa produktionsminskningar är acceptabla. Detta ges regeringen tillkänna. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs ökad kunskap om hur en ökad andelen väderberoende elproduktion påverkar vattenkraftens körmönster och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna lägger i denna motion en lång rad förslag för att undanröja hindren för att driva och expandera kärnkraften. Det beror på att det just kring kärnkraften har byggts upp en rad regler och strukturer som hindrar investeringar. Detta har skett medvetet och . När kärnkraften nu åter behövs för att vi ska klara klimatomställningen i en växande ekonomi behöver de hinder som byggts upp rivas. Mycket energi kommer att behöva läggas just på kärnkraftens förutsättningar. Detta faktum ska inte ses som att liberalerna ger kärnkraften någon särställning. Kärnkraften är – på platser där det inte går att bygga ut vattenkraften – det enda fossilfria storskaliga alternativet. Så är fallet i . Kärnkraften är i praktiken den enda kraftslag som kan ge oss stora volymer planerbar fossilfri energi. Kärnkraftens planerbarhet minskar behovet av energilagring och av så kallad användarflexibilitet, när elanvändningen avsiktligt minskas i perioder. Båda dessa metoder att balansera kraftsystemet är mycket kostsamma. Det är därför de väderberoende energislagen runt om i världen så gott som alltid kombineras med fossila bränslen snarare än med lagring. När kravet är att elproduktionen inte ska ge koldioxidutsläpp står valet mellan kärnkraft eller lagring och flexibilitet. Då är kärnkraften ett attraktivt alternativ. Kärnkraft är och kommer att förbli en viktig komponent i kraftsystemet i . Förmodligen kommer den också att behövas i norra . Även där behöver den planerbara delen av elproduktionen öka när kraftsystemet växer och då vattenkraftens potential är uttömt är kärnkraften den möjlighet som finns. För att kärnkraften ska användas i den omfattning som blir samhällsekonomiskt optimal måste den ha spelregler som är jämförbara med de övriga fossilfria kraftslagen. Insatser måste också göras för att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för att bygga ny kärnkraft och för att drifttidsförlänga den befintliga. På det här området finns en rad åtgärder som staten kan vidta. Det är just för att bestämmelserna och politiken kring kärnkraften gör att den inte utnyttjas optimal som Liberalerna så ofta lyfter fram den. Kärnkraften är inget självändamål, men den är ett viktigt verktyg i klimatomställnigen och det verktyget ska gå att använda. Liberalerna kommer att fortsätta slåss för teknikneutrala regelverk och teknikneutral myndighetsutövning. Det kräver som en första åtgärd att energipolitiska mål ändras. beslutar att upphäva det energipolitiska målet, ”Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut.”, och i stället fastställa det energipolitiska målet att elproduktionen i ska vara fossilfri. Att möjliggöra långtidsdrift av de svenska reaktorerna genom fortsatta investeringar framstår som en helt fundamental pusselbit i det svenska energisystemet. Reaktorerna producerar stora volymer fossilfri el och att ge dem förutsättningar att fortsätta med det har stor betydelse. Ansvaret för driften av reaktorerna ligger hos ägarna, men Liberalerna menar att det behövs ett aktivt engagemang i frågan från både och då den är så pass väsentlig för framtida energiförsörjning. bör tillkännage för regeringen att ge de två myndigheterna uppgiften att inom sina respektive områden arbeta för att underlätta för kärnkraftsägarna att förlänga den planerade drifttiden för reaktorerna. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vikten av att förlänga den planerade drifttiden för reaktorerna och tillkännager detta för regeringen. Det svenska regelverket för kärnkraften är anpassat för stora elproducerande vattenkylda reaktorer liknande de vi redan har. Men om någon skulle lämna in en ansökan om att bygga en ny reaktor skulle det sannolikt handla om en betydligt mindre reaktor som också tekniskt skulle tänkas skilja sig kraftigt från de reaktorer vi har . Det är också tänkbart att den skulle kunna användas för att producera värme, vätgas eller syntetiska bränslen, alternativt att man skulle växla mellan olika tillämpningar inklusive elproduktion beroende på behovet. Små reaktorer kan också tänkas komma att byggas flera tillsammans och dela infrastruktur. Trösklarna mot att bygga reaktorer behöver sänkas genom en rad åtgärder så att nya och mindre aktörer får tillträde till marknaden. Dagens system med tre stora aktörer och regler som håller andra ute leder till en situation där det är olönsamt för någon av aktörerna att bygga en ny reaktor då den prispress detta skulle innebära på marknaden riskerar att urholka lönsamheten i aktörens övriga elproduktion betydligt mer än vinsten av att starta mer produktion. Vi liberaler vill att en statlig utredare tillsätts med uppdrag att föreslå uppdateringar i , kärntekniklagen, kärnteknikförordningen och övriga relevanta lagar och förordningar så att små reaktorer och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga effektivt kan uppföras i med fullgod reaktorsäkerhet utan att de för den skull omfattas av ineffektiva krav som inte är anpassade för den nya tekniken. bör tillkänna ge detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagar, regler och processer i syfte att möjliggöra att små reaktorer och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga kan uppföras i och tillkännager detta för regeringen. Speciellt är paragrafen 6 a i (1998:808) sjuttonde kapitel problematisk. Den stadgar att endast tio reaktorer får vara i drift i . Den begränsningen utgår ifrån att alla reaktorer är stora. Så är det inte nödvändigtvis längre. Många av de reaktorer som skulle kunna vara aktuella att bygga i är väsentligt mindre än dagens. Paragrafen förbjuder också att reaktorer byggs någon annanstans än vid , i och i Forsmark. Den bestämmelsen utgår ifrån idén att reaktorer enbart levererar el. Så behöver det inte vara. Små reaktorer är mycket mer flexibla än de befintliga. Den mindre storleken öppnar för att använda dem till mer än elproduktion. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reaktorer ska få byggas på fler platser och att lagen begränsning av antalet reaktorer ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. Vi liberaler menar att avgiftsstrukturen för kärntekniska anläggningar behöver ses över för att medge uppförande av reaktorer som är betydligt mindre än dagens. Det behövs en översyn av avgifterna för att undvika att de diskriminerar mellan olika teknikval. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas avgifter som rör uppförande drift och rivning av kärntekniska anläggningar behöver ses över och tillkännager detta för regeringen. Vi menar att formerna för hur regeringen meddelar tillåtlighet för nya reaktorer behöver ses över, lämpligen av ovan nämnda utredare. Besked om tillåtlighet behöver kunna utformas så pass generellt att ytterligare reaktorer kan läggas till vid en befintlig anläggning utan att frågan behöver passera regeringen igen. Kravet att regeringen ska meddela tillåtlighet oavsett en reaktors storlek behöver ses över. Tillstånd att uppföra reaktorer behöver också kunna meddelas för flera reaktorer , även om de inte byggs eller på samma plats. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att formerna för regeringens tillståndsgivning för nya kärntekniska anläggningar behöver ändras och tillkännager detta för regeringen. Vi liberaler menar att behöver skaffa sig beredskap att ta emot en ansökan om att bygga en liten reaktor i . I närtid behöver myndigheten vara beredd att ta emot ansökningar om att bygga vattenkylda reaktorer i olika storlekar. På lite sikt behöver också en förmåga att utvärdera ansökningar om att uppföra icke-vattenkylda reaktorer byggas upp. Myndigheten behöver ha förmåga att kunna utvärdera en ansökan mot krav som är relevanta för de teknikval ansökan avser. bör tillkännage detta för regeringen. För att sänka tröskeln för någon att ansöka om att bygga en reaktor som i något avseende skiljer sig från de reaktorer vi har i drift behövs tydliga relevanta regler som är enkla att använda. Vi liberaler menar att behöver komplettera sina föreskrifter så att de effektivt kan användas för tillståndsgivning och tillsyn av små reaktorer och för reaktorer med andra tillämpningar än elproduktion. Tiden från ansökan till dess ett kärntekniskt tillstånd meddelas behöver kortas för att inte bli tidsstyrande för uppförandet av nya anläggningar. Den risken är överhängande då mindre reaktorer beräknas kunna byggas betydligt snabbare än dagens och då både myndigheterna och regeringen har en historik av utdragna tillståndsprocesser. Detta behöver åtgärdas. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsgivningen för kärntekniska anläggningar inte ska vara tidsstyrande för uppförandet av nya anläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver förbereda sig på att nu går in i en period av nybyggnation av reaktorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att genomföra nödvändiga uppdateringar i sina föreskrifter för att göra dem ändamålsenliga för små reaktorer, reaktorer med andra tillämpningar än elproduktion och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna anser också att ska få uppdraget att utarbeta hur andra länders typgodkännanden av reaktorer, system och komponenter i en kraftigt förenklad process skulle kunna accepteras i . Liberalerna anser också att ska få uppdraget att aktivt arbeta för att reaktorer, system och komponenter godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen. Den fria rörligheten är kraftigt begränsad på det här området. Trots EU och trots Euratom består handelshindren till ingen nytta men till skada för ekonomi och för möjlighet att bli en klimatneutral kontinent. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en kraftigt förenklad process för hur andra länders typgodkännanden av reaktorer, system och komponenter ska kunna accepteras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att reaktorer, system och komponenter godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen och tillkännager detta för regeringen. Vi menar att ska ges uppdraget att ta fram en process för en tidig dialog där besked om förväntningar och utmaningar kan lämnas till en intresserad leverantör innan det finns en formell ansökan om att bygga en reaktor eller ens en utpekad beställare. Staten ska genom sin myndighet bjuda in leverantörer och hjälpa dem att verka på den svenska marknaden. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för reaktorleverantörer att verka på den svenska marknaden och tillkännager detta för regeringen. I takt med att vi har förlorat elproduktionen från flera reaktorer i har kraftvärmen blivit allt mer betydelsefull för att kraftsystemet ska fungera. Det är väsentligt att den har konkurrenskraftiga förutsättningar. Kraftvärmeanläggningarna kommer att få en bättre lönsamhet när stödtjänstmarknaden är på plats. Avfallsförbränningsskatten behöver avskaffas då den inte tjänar sitt syfte att öka återvinningsgraden men skapar en rad oönskade konsekvenser som till exempel helt onödiga transporter av askor i syfte att undvika en dubbelbeskattning. Den svenska förbränningskapaciteten överstiger det behovet för att hantera det svenska avfallet med ungefär . Vi har också goda förutsättningar att ta hand om värmen från förbränningen tack vare fjärrvärmenäten. Således har importerat en hel del sopor för förbränning. Alternativet till importen är att avfallet deponeras, vilket är vanligt runt om i . Deponierna är ett bekymmer ur klimatsynpunkt då de läcker stora mängder metan. Avfallsförbrännings-skatten motverkar importen. Skatten förbättrar också marknaden för oseriösa aktörer. Tanken – att genom skatten öka återvinningsgraden var god. Men skattens negativa klimateffekt är ett starkt skäl för att avskaffa den. Liberalerna vill att styrmedlen för att gå mot en cirkulär ekonomi ska sättas tidigare i kedjan, redan vid produktionen av materialen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avfallsförbränningsskatten ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. Avfallsförbränningen i ingår i EU-ETS, vilket är ett mycket mer träffsäkert system då det riktar in sig på utsläppen från det fossila innehållet snarare än som skatten utgå från sopornas vikt. ingår bara sopförbränningen i , och i EU-ETS. bör verka för att all sopförbränning ska ingå i systemet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all avfallsförbränning inom EU ska ingå i EU-ETS och tillkännager detta för regeringen. Vindkraften genomgår just nu en mycket kraftig expansionsfas. Trots att subventionen genom elcertifikaten är borta, vilket Liberalerna länge kämpade för, är intresset stor från utländska investerare för att bygga vindkraft i . I grunden är det här bra. och grannländerna behöver mycket mer fossilfri energi och i finns goda förutsättningar för att producera den med vindkraft. Två faktorer hotar den fortsatta expansionen. Dels har vindkraften börjat bli en så stor del av kraftsystemet att den på allvar påverkar hur systemet som helhet fungerar. En fortsatt utbyggnad av väderberoende elproduktion kräver att förmågor som vindkraften inte ensam kan levererar också tillförs. För det behövs antingen planerbar synkront infasad kraftproduktion eller en kombination av storskalig lagring av el och utrustning som kan bidra med de systemtjänster som har producerats av den synkrona planerbara produktionen. Dels har vindkraftsetableringar runt om i landet börjat ifrågasättas allt mer. såg man från vindkraftsbranschen framför sig att en vindkraftsutbyggnad i skogen i inland skulle skapa stora möjligheter för vindkraften att växa. Man hade då redan stött på motstånd i och såg framför sig att motståndet skulle vara mindre i mer glesbefolkade delar av landet. finns ett motstånd även i inland och det talas alltmer om vindkraft till havs. Resonemanget är detsamma som . Man tänker sig att konflikterna ska vara mindre till havs. Frågan är om det blir så. Även till havs finns olika intressen som står i konflikt med varandra. Vindkraften är ytterligare ett intresse som gör anspråk på hur havet ska användas. Grunden i de konflikter som uppstått kring vindkraften är den inneboende egenskapen hos kraftslaget att dess energidensitet är låg och att det därmed kräver stora ytor. Det staten kan göra är att säkerställa att det finns kunskap om hur vindkraft påverkar människan och miljön. Staten behöver också garantera rättssäkra, effektiva och förutsägbara tillståndsprocesser. Men det får inte ske på bekostnad av människors rätt till inflytande över sin närmiljö. Det ska inte införas några nya subventioner, till exempel till havsbaserad vind. Investerare i elproduktion ska stå för de kostnader som uppstår. Det gäller både anslutningar till elnäten men också andra kostnader som uppstår genom anslutningen. Denna princip har länge gällt i och den bör bibehållas. För att åstadkomma en effektiv resursallokering behöver de samhällsekonomiska kostnaderna så transparent som möjligt föras över till den som fattar investeringsbesluten. Solenergin har ur kraftsystemets perspektiv stora likheter med vindkraften. Den levererar väderberoende el till en marginalkostnad nära noll. Dessutom har solenergin egenskapen att den erbjuder en möjlighet för individer och företag att, i kombination med batterilagring, göra sig oberoende av elnätet. På så sätt kan elkonsumenter undvika toppar i elpriset genom att koppla bort sig. Systemnyttan av det är att effektbehovet i ansträngda situationer minskar något. är det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv ett dyrt sätt att hantera efterfrågetoppar. El som produceras för egen konsumtion är skattebefriad upp till en viss gräns. Det är i grunden bra politik. Människor ska inte betala skatt när det producerar något som de själva konsumerar. Dagens gräns under vilken solcellsanläggningar är skattebefriade (500 kW) är så pass högt satt att enbart stora producenter träffas av energiskatten på el. Liberalernas utgångpunkt är att kraftsystemet ska vara klimatneutralt, leveranssäkert och samhällsekonomiskt effektivt. Styrmedlen ska säkerställa både klimatneutraliteten och systemets tekniska funktion för att garantera leveranssäkerheten. De ska också vara teknikneutrala för att systemet ska kunna byggas och drivas samhällsekonomiskt effektivt. När el från solceller blir en viktigare del av energisystemet behöver en del av de undantag som tidigt infördes för att stimulera tekniken ses över. Stödens påverkan på kraftsystemets tekniska funktion och på den samhällsekonomiska kostnaden för det påverkas allt mer i takt med att solelproduktionen växer. Det behövs en översyn av vilka konsekvenser skattebefrielsen för egenproducerad el har för såväl elmarknaden som för det tekniska systemet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skattebefrielsen för egenproducerad och tillkännager detta för regeringen. Utvecklingen av solceller har gått snabbt det . Framförallt har kostnaderna för solcellerna fallit brant. Det har också genomförts en del regelförändringar där den viktigaste har varit förändringarna i bygglovsreglerna för solceller. Liberalerna menar att det var bra att kravet på bygglov för att montera solceller på tak avskaffades. Det är en viktig del av förklaring till den ökade produktionen av solel i . Det är dock fortfarande ett bekymmer att detaljplaner ibland ställer krav till exempel på takens färg vilket kan utgöra ett hinder för att sätta upp solceller (Plan och bygglagen kap. 10, 2§). behöver utreda kraftsystemets kostnader ska fördelas när en större andel av elproducenterna är små. Elnätstarifferna ska vara utformade så att de synliggör de kostnader den anslutna anläggningen orsakar. De fasta kostnaderna ska delas mellan de anslutna enligt teknikneutrala principer. behöver initiera en diskussion med solcellsbranschen om vad som krävs för att solelsanläggningar ska kunna deltaga effektivt på stödtjänstmarknaden och därmed stötta kraftsystemets robusthet och resiliens. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver föreslå hur kostnader i kraftsystemet ska fördelas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver integrera solelsproducenter och andra mikroproducenter i stödtjänstsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Kraftsystemet behöver växa och det kräver att den väderberoende elproduktionen byggs ut i balans med elnäten, anläggningar för systemtjänster och med den synkront infasade planerbara elproduktionen. Det finns en uppfattning om att de akuta problemen i kraftsystemet kan avhjälpas genom investeringar i elnäten och framförallt då i tranmissionskapacitet från norr till söder. Här behövs en nyansering. Att bygga ut näten löser vissa bekymmer, men långt ifrån alla. Det är kraftsystemet i alla dess delar som behöver utvecklas. Som exempel skulle många av de problem vi ser i vara lösta om det fanns mer planerbar elproduktion i söder. Den planerbara kapaciteten i norr är inte heller tillräcklig för att förse hela med el i ansträngda lägen rent oavsett hur mycket transmissionskapacitet som byggs.