mot · H9023708 · 2021-10-05 00:00:00 — Ytterligare en brist är att tillförlitlig statistik om marknaden för privatbostadsuthyrning saknas, därför bör också få i uppdrag att tillhandahålla tillförlitlig statistik om marknaden för privatuthyrning. Otryggheten som många upplever kring uthyrning av privatbostad påverkar troligen också vem som får hyra bostaden. Statistik visar att de flesta som hyr ut gör det till någon direkt närstående eller bekant alternativt till någon som en direkt närstående eller bekant har rekommenderat. Utöver tydligare information kring vad som gäller vid uthyrning av privatbostad så är det möjligt att öka tryggheten genom förmedlingstjänster. annonserar många till exempel på sociala medier men via förmedlingstjänster är det möjligt att nå ut till fler och få hjälp med tjänster som ökar tryggheten. Det finns exempel på aktörer som genom digitala plattformar förmedlar bostäder och hjälper till med till exempel kreditkontroll, deposition, avtalsskrivning, hantering av hyresbetalningar och försäkring. Aktörerna är dock få till antalet och omfattningen av tjänsterna skiljer sig åt. För att få förmedla hyresrätter fullt ut, till exempel visa lägenheten, välja ut en hyresgäst och skriva kontrakt på uppdrag av en privatperson, krävs registrering hos Fastighetsmäklarinspektionen. Det krävs ingen teoretisk utbildning men 10 veckors handledd praktik hos en fastighetsmäklare som förmedlar bostäder. En sådan hyresmäklare får enligt förordningen (1978:313) om taxa för yrkesmässig bostadsförmedling endast ta i ersättning för att förmedla en lägenhet och för ett rum. Det snäva regelverket gör det olönsamt med affärsmodeller där privatpersoner erbjuds hjälp med förmedlingens alla delar och därtill får lagstiftningen till effekt att aktörer istället försöker kringgå lagstiftningen vilket minskar transparensen. anser att ersättningstaken för förmedling av hyresrätter bör slopas. Minska bostadsrättsföreningarnas inflytande över andrahandsuthyrning För att få hyra ut sin bostadsrätt krävs bostadsrättsföreningens godkännande. Giltiga skäl för att få hyra ut, som bostadsrättsföreningen i princip inte kan neka, är att provbo med partner, hyra ut till egna barn eller närstående, arbete, studier eller värnplikt på annan ort, sjukdom samt för att bostaden är svår att sälja på grund av marknadsläget. Ytterligare skäl kan finnas men ska då anges i bostadsrättsföreningens stadgar. Därtill brukar styrelsen begränsa tidsperioden, ofta eller . Den totala tiden avgörs av vilket skäl för uthyrningen som angetts. Om skälet för uthyrning är studier på annan ort medges uthyrning så länge utbildningen pågår, om skälet är att prova på ett samboförhållande brukar tiden begränsas till . Skälet till bostadsrättsföreningarnas inflytande är att när lagen skrevs så rörde det sig ofta om mindre föreningar där de boende ansvarade för mycket av underhållet själva. förvaltas föreningar ofta professionellt och ansvaret gentemot föreningen upphör inte vid andrahandsuthyrning. Lagstiftningen leder därmed till att lägenheter står tomma i onödan. Därför anser att uthyrning som princip alltid ska godkännas utan begränsningar , om inget annat anges i föreningens stadgar. Gör det mer attraktivt att bygga och hyra ut ägarlägenheter Till skillnad från vid köp av bostadsrätt så innebär köp av ägarlägenhet att du köper den faktiska lägenheten. Det innebär ett ökat självbestämmande och att ingen annan kan neka uthyrning av bostaden. I de fall en privatperson hyr ut en enskild ägarlägenhet faller det under lagen om uthyrning av egen bostad (2012:978). Det innebär bland annat att hyresvärden har rätt att säga upp hyresavtalet med tre månaders uppsägningstid, att det utökade besittningsskyddet som finns vid näringsverksamhet inte träder i kraft. Hyr en privatperson ut fler ägarlägenheter än så anses det utgöra näringsverksamhet och det utvidgade besittningsskyddet praktiseras. För att stimulera byggandet av ägarlägenheter och stimulera utbudet av snabbt tillgängliga hyresrätter med kortare kontrakt föreslår vi att en privatperson ska kunna hyra ut upp till tre ägarlägenheter enligt de bestämmelser som anges i Lag (2012:978) om uthyrning av egen bostad. Underlätta ombyggnad och nyproduktion av uthyrningsdel Av Statskontorets rapport för att öka uthyrningen av privatbostäder framgår att många personer väljer att inte hyra ut en del av bostaden för att den i så fall skulle behöva anpassas och göras mer lämplig för uthyrning. Det kan krävas en relativt stor arbetsinsats och kostnaderna för att bygga om kan bli stora som regelverket för att renovera är komplicerat vilket gör det svårt att bedöma vad som är möjligt att göra. anser att PBL, PBF och BBR ska ses över med syfte att underlätta anpassning av privatbostäder för uthyrning men också för att stimulera nyproduktion av bostäder med uthyrningsdel. Bland annat bör reglerna ses över så att det inte krävs att uthyrningsdelen utgör en egen brandcell. Därtill anser vi att fler åtgärder för att anpassa bostaden för uthyrning bör bygglovbefrias och bör ta fram en konkret vägledning om hur man kan anpassa sitt boende för uthyrning. Studentbostäder och bostäder för unga För många studenter och unga är kostnadsfrågan ofta den avgörande faktorn för om man ska kunna flytta hemifrån. Och desto mindre yta desto lägre boendekostnad. önskar de flesta att få bo antingen i egen lägenhet eller i modernare versioner av kollektivboenden med eget rum och egen toalett. Dagens krav på till exempel tillgänglighet, som bland annat innebär att en rullstolsburen person med medhjälpare ska få plats på toaletten, gör det dock svårt. Toaletterna blir då så stora att de upptar en oproportionerligt stor del av den egna ytan som det driver upp hyrorna. måste också varje enskilt rum i ett kollektivboende och egen lägenhet utgöra en egen brandcell vilket är väldigt kostnadsdrivande. Därtill ställs krav på till exempel förvaring i anslutning till lägenheten. Trots att detta går att lösa genom olika tjänster som erbjuder förvaring för den som önskar. Ett mer flexibelt regelverk hade gett mer effektiva planlösningar, lägre boendekostnader och därmed möjlighet för fler ungdomar att flytta hemifrån. föreslår därför en generell översyn av byggreglerna, med syfte att göra dem mer flexibla för att möta de ungas efterfrågan av små yteffektiva lägenheter. När små lägenheter byggs bör till exempel inte alla lägenheterna nödvändigtvis vara fullt tillgänglighetsanpassade om det finns tillgång till gemensam tillgänglighetsanpassad toalett för besökare. Brandreglerna bör också anpassas för att möjliggöra ett gott och kostnadseffektivt skydd för små lägenheter. Det bör heller inte ställas krav på förråd då det finns alternativa tjänster att tillgå för att lösa det traditionella behovet av förvaring. Utökade möjligheter till tilläggslån för studenter Enligt bostadsmarknadsenkät råder det underskott på studentbostäder i 20 av landets 28 högskolekommuner. Underskott finns i såväl stora som små högskolekommuner samt i de flesta storstadsregionernas högskolekommuner. En heltidsstudent har vanligtvis inga inkomster utan är helt beroende av stöd från staten. kan en genomsnittlig student få ut max från den (), varav ca utgör bidrag och ett förmånligt lån (2021 är räntan ). I fokuserar debatten om studentbostäder på hur vi ska kunna bygga bostäder i en prisklass som CSN-beroende studenter kan efterfråga. Problemet är att systemet för studiemedel saknar flexibilitet och sällan möjliggör för studenter att efterfråga bostäder till en hyra som gör det lönsamt att bygga. En nyproducerad studentlägenhet kostar att hyra. Utöver den översyn av byggreglerna som vi föreslagit, bland annat för att möjliggöra nyproduktion av små och yteffektiva lägenheter, föreslår vi därför att studenter ska ges möjlighet att ta tilläggslån. finns ett system för tilläggslån som vänder sig till personer som är och som arbetat tidigare. Under som längst kan de få som mest ytterligare . Vi vill möjliggöra för alla som studerar att söka tilläggslån som de är berättigade det befintliga studiestödet. På så sätt kan byggandet och studentbostäder stimuleras och studenternas boendesituation förbättras avsevärt. Gör det enklare att säkerställa att de som bor i studentlägenheter studerar Som tidigare lyfts finns det stor brist på studentbostäder. Därför har vi föreslagit flera åtgärder för att göra det enklare och billigare att bygga. Därtill har vi föreslagit att studenter ska få möjlighet att ta ytterligare tilläggslån vid behov, bland annat för att stimulera byggandet av fler studentbostäder. Att bygga nytt tar dock tid, därför är det viktigt att säkra att de bostäder som redan finns faktiskt når den gruppen de är avsedda för. har studentbostadsföretagen svårt att säkerställa att de som bor i deras bestånd faktiskt studerar. Det finns inget standardiserat sätt att förfara och fysiska studieintyg är enkla att förfalska. Enligt Förordning (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor framgår att samtliga lärosäten är skyldiga att föra ett studieregister. har enligt förordningens 2 kap 6 § rätt att begära ut de uppgifter som krävs för beviljande av studiestöd. Enligt samma paragraf får också till exempel studentkårer begära ut information för att bevilja medlemskap. Vi föreslår att också fastighetsägare som hyr ut bostäder till studenter ska ha möjlighet att få den information som krävs för att bekräfta att hyresgästen studerar båda vid avtalets ingång samt vid behov då avtalet löper för att säkerställa att hyresgästen fortfarande studerar. Bostadsrättsföreningars rätt att pröva medlemskap för kommuner och regioner har kommunerna i ökad utsträckning behövt ordna fram bostäder till olika grupper som har problem att själva komma in på bostadsmarknaden. Allt fler kommuner har också valt att köpa bostadsrätter. Syftet är gott men det riskerar att ge negativa effekter för bostadsrättsföreningarna. Grundregeln är att bostadsrättsföreningar har rätt att pröva medlemmar innan inträde. Men i 2 kap. 4 § 2 st. bostadsrättslagen (1991:614) framgår att "En kommun eller ett landsting som förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet får inte vägras inträde i föreningen". En regel som kan motiveras med att ge kommuner möjlighet att ha ett blandat bestånd till sina olika sociala bostadsinsatser och därmed minska risken för bland annat stigmatisering av enskilda fastigheter eller bostadsområden. finner många bostadsrättsföreningar det svårt att engagera sina medlemmar i till exempel städdagar. Och om en kommun köper en eller flera lägenheter i en mindre förening kan föreningens urval av medlemmar att rekrytera styrelsemedlemmar ur påverkas negativt, eftersom de boende i de av kommunen ägda lägenheterna per definition inte kan delta i styrelsearbetet. Med tanke på att frågan om kommunala köp av bostadsrätter har aktualiserats behöver därför också reglerna kring föreningarnas skyldighet att släppa in kommuner som medlemmar ses över. anser att bostadsrättsföreningar ska ha rätt att neka också kommuner och regioner inträde, och pröva dem likt övriga medlemmar. Översyn av möjligheter till avsteg från vid händelse av kris I och med coronakrisen ändrades så att regeringen kan medge undantag för bygglov för exempelvis fältsjukhus och andra temporära byggnader som behövs för att stoppa smittspridningen. innehåller ett antal föreskrifter för extraordinära situationer som bland annat berör krig eller krigsfara, naturhändelser eller tillströmning av asylsökande som innebär att regeringen kan medge undantag för reglerna om bygglov. Både skrivningarna om naturhändelser och tillströmning av asylsökande har, precis som ändringen kring smittspridning tillkommit efter att en akut situation uppkommit. Risken är överhängande att nästa krissituation som samhället möter inte kommer omfattas av nuvarande föreskrifter utan att lagen återigen måste ändras. upplever vi en allt mer orolig omvärld där definitionerna av krig och krigsfara blir allt mer diffusa, varför det kan tänkas bli svårt att vid ett skarpt läge avgöra om nuvarande formuleringar i om krig och krigsfara medger att regeringen ger undantag för exempelvis uppförande av anläggningar åt Försvarsmakten eller civilförsvaret. Vi menar därför att bör ses över för att ges mer generella möjligheter för Försvarsmakten och civilförsvaret, eller andra viktiga samhällsfunktioner, att vid krissituationer göra avsteg från kraven på bygglov för temporära byggnader och anläggningar. Stärk äganderätten vid rökning i flerfamiljshus Andelen svenskar som röker har enligt SCB mer än halverats . Enligt folkhälsomyndigheten rökte av svenskarna mellan 16–2020. Synen på rökning i samhället har därmed också förändrats. Att få röka i sitt hem är för många en självklarhet som många ser det som en självklarhet att inte behöva utsättas för tobaksrök i sitt hem. Lagstiftningen på detta område är otydlig och omodern. Fastighetsägares och bostadsrättsinnehavares äganderätt behöver värnas likväl som individens frihet. Vi anser därför att en utredning om rökning i flerbostadshus bör tillsättas. Bostadsrättsföreningar och bostadsföreningar ska inte kunna inskränka en medlems rätt att röka i sin lägenhet. Föreningen är ansvarig för OVK samt att eventuella brister i ventilationen åtgärdas. Om ytterligare åtgärder krävs för att rökningen inte ska störa grannar bör föreningen kunna besluta att de ska bekostas av den rökande. Hyresvärdar som önskar rökfria fastigheter bör kunna avtala om rökförbud i lägenheter i samband med att nya hyresavtal upprättas och att bryta mot en sådan avtalspunkt bör vara en förverkandegrund. En hyresgäst som röker i bostaden bör också vara skyldig att ersätta hyresvärden vid utflytt för de skador som rökningen föranlett. Här är vikten av väl formulerade övergångsbestämmelser stor för att undvika retroaktivitet. Undanta fulltimmerhus från energiprestandakraven ska ha högt ställda ambitioner när det kommer till energieffektivitet och teknisk utveckling. Det är dock inte ändamålsenligt att forcera fram tvingande regler med begränsad marginalnytta som dessutom straffar ut i och för sig hållbara boendelösningar sett till hela livscykeln. Att anlägga ett livscykelperspektiv, snarare än ensidigt vikta momentan energiförbrukning är angeläget. motsätter sig också regler som i praktiken omöjliggör traditionella byggmetoder vid nyproduktion. Senast ut är frågan om hus byggda i fulltimmer, innebärande en konstruktion enbart i trä utan tilläggsisolering. Dessa byggnadstyper som är en del av vårt svenska kulturarv, vars konstruktion är så robust att ett hus kan stå blir i och med skärpta energiprestandakrav omöjlig att uppföra som nybyggnadshus. Nuvarande regler försvårar eller omöjliggör en byggnadstradition som sträcker sig , utan någon påvisbar nytta. föreslår därför att fulltimmerhus undantas från de nu gällande kraven. Detta undantag bör också omfatta andra byggnadstyper av stort kulturhistoriskt värde. Utred systemet med tomträtt Tomträtt innebär i praktiken att marken som en byggnad står på ägs av kommunen men hyrs av den som äger byggnaden och att hyra betalas i form av tomträttsavgäld. Systemet är drygt och har historiskt använts och används fortfarande för att kunna bygga bostäder till en lägre kostnad – genom att marken inte behöver förvärvas. Det kan röra sig om både flerfamiljshus och småhus. Avtalen för tomträtt ser olika ut men generellt sett justeras avgälden och baseras då på markens taxeringsvärde. Kommunerna är dock fria att sätta avgälderna som de önskar, ofta ges olika typer av rabatter. I betalar till exempel småhusägare av av markens taxeringsvärde om det är en 10-årig avgäldsperiod. Tanken med tomträtt är god men i praktiken föreligger stora problem. Den omfattande prisutvecklingen på mark har gjort att avgälderna generellt sett höjts dramatiskt. Det finns enskilda exempel där arrendet för bostadsrättsföreningar har ökat med . Tomträttshavaren kan heller inte flytta byggnaden till en annan mark om de anser att avgälden är för hög. Många kommuner erbjuder tomträttshavare att köpa loss marken och ofta med rabatt men prislappen är ändå ofta näst intill oöverkomlig, Att som kommun hålla nere avgälderna eller sälja marken till ett alltför lågt pris är inte heller ett bra alternativ då marken är kommuninvånarnas gemensamma egendom och det är rimligt att de får marknadsmässig avkastning snarare än lämnar subventioner utan träffsäkerhet till enstaka kommuninvånare. Kommunerna försöker avhjälpa problemen genom att räkna upp avgälderna på och som tidigare nämnts, genom att låta tomträttshavare köpa loss marken till förmånligare pris men det är inte tillräckligt. En utredning bör tillsättas för att titta på hur problemen förenade med systemet kan motverkas i möjligaste mån. Slopa kravet på startbesked för Attefallshus Den så kallade Attefallsreformen som genomfördes av den tidigare borgerliga regeringen har uppskattats för att den sänkte de byråkratiska trösklarna för att bygga en komplementbyggnad. En riksdagsmajoritet anförd av har därefter utvecklat reformen ytterligare och får både komplementbyggnader och komplementbostadshus uppföras till en storlek om 30m2. Enligt den rättspraxis som utbildats på området efter reformens införande har det stått klart att det funnits en rättslig brist i det system med startbesked som används. I SOU 2021:47 föreslås att kravet för att ansöka om startbesked avseende komplementbyggnad uppgående till maximalt slopas, men däremot att komplemetbostadshus av samma storlek istället underkastas lovplikt. Enligt utgör detta en olycklig uppdelning av de så kallade Attefallsåtgärderna som det skapar en onödigt byråkratisk tröskel för den som önskar uppföra ett komplementbostadshus. Lämpligare vore därför att åtminstone även slopa kravet på startbesked för komplementbostadshus och inte heller införa den nu föreslagna lovplikten. har utbudet av service minskat på landsbygden, bland annat till följd av minskande kundunderlag. Pandemin har dock föranlett något av ett trendskifte, det har blivit alltmer vanligt och acceptabelt att arbeta på distans vilket möjliggör för fler att bo på landsbygden. Därtill har intresset för fritidshus ökat, vilket synts inte minst på prisutvecklingen . Efterfrågan på service på landsbygden är därmed än större som ny teknik möjliggjort lägre kostnader. Digitaliseringen har nämligen banat väg för nya affärsmodeller så som obemannade butiker. Där trygghet skapas och stölder motverkas till exempel genom att besökarna identifierar sig med bank-id. Obemannade butiker är en utveckling som är särskilt viktig just för landsbygden, där det under varit svårt att nå lönsamhet för traditionella butiker. vill värna denna utveckling där en hög servicegrad åter blir möjlig också på landsbygden. Ett av de största hindren för entreprenörer som vill öppna obemannade butiker på landsbygden är att det tar och är komplicerat att få bygglov. föreslår därför att obemannade landsbygdsbutiker ska undantas från såväl bygglovs- som anmälningsplikt givet vissa förutsättningar. presenterades en statlig utredning som bland annat föreslog att komplementbyggnader utan VA på egen tomt utanför detaljplanelagt område ska kunna vara och 4,5 m i nock. Dessa byggnader måste dock placeras i anslutning till en annan byggnad och får därtill inte användas för näringsverksamhet. Vi föreslår därför att ytterligare en byggnadsform införs, nämligen Obemannade landsbygdsbutiker. Obemannade landsbygdsbutiker bör likt komplementbyggnader få mäta upp till 50 kvm och inte innehålla VA. Däremot bör dessa få användas för näringsverksamhet och placeras också utanför tomten, till exempel i närheten av en väg där det är enklare för kunder att nå butiken. Motverka plundring och kapning av bostadsrättsföreningar I finns cirka 27 000 bostadsrättsföreningar varav den absoluta merparten fungerar väldigt väl. En handfull bostadsrättsföreningar har dock fått problem vilket uppmärksammats i media . Det som dessa föreningar har gemensamt är generellt sett att de boendes kunskaper om bostadsrättsförening som upplåtelseform är låg. Bostadsrättsföreningar har en demokratisk struktur där det är viktigt att varje medlem engagerar sig och bevakar sina intressen. förespråkar mer boendeekonomi inom ramen för hem- och konsumentundervisningen i och driver därtill på för en förbättrad konsumentvägledning. Det som sker i samband med det som beskrivs som kapningar och plundringar är redan olagligt. Vi anser dock att det vore bra om man tittade på om det är möjligt att förebygga problematiken genom att i lag omöjliggöra för en juridisk person eller privatperson att få en majoritet av rösterna i en bostadsrättsförening, på så vis skulle tryggheten för bostadsrättsinnehavare öka.