mot · H9023908 · 2021-10-05 00:00:00 — används helikoptrarna endast för samordning och evakuering men inte i det aktiva släckningsarbetet. Erfarenheterna visar att brandflyg är ett särskilt effektivt sätt att bekämpa skogsbränder. Det är bra att har börjat bygga upp en kapacitet vad gäller privata flygplan med vattenbombningsmöjligheter. är det nödvändigt att Försvarsmaktens resurser kan dimensioneras för att bistå med brandbekämpningen. Försvarsmaktens helikoptrar, som har kapacitet att hjälpa till med släckningsarbetet, har inget sådant uppdrag. Därför stod åtta av tio av Försvarsmaktens helikoptrar på marken när bränderna härjade 2018. Därför vill ge Försvarsmakten ett tilläggsuppdrag att bistå samhällets ordinarie krisbekämpningsresurser när dessa inte räcker till, exempelvis vid bekämpning av skogsbränder. Målet med det civila försvaret ska vara att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp. Detta bygger in en robusthet i samhället som gör att det går att upprätthålla grundläggande funktioner vid ett försämrat säkerhetsläge. har arbetet med att planera för det civila försvaret uteblivit. Förberedelserna har varit sparsamma eller inga alls. Förmågan att upprätthålla någon form av civilt försvar vid en kris är mycket små om några alls. har därför varit pådrivande för att en återuppbyggnad av det civila försvaret ska komma till stånd. Regeringen har agerat senfärdigt. Det återupptagna arbetet med planeringen och förberedelserna för det civila försvaret behöver ges högre prioritet. behöver återskapa en civil ledningsorganisation som kan samordna samhällets alla resurser vid allvarliga kriser, eller i värsta fall krig. Den ska också utgöra kontaktytan mellan det militära och civila försvaret. Endast genom en god samordning av samhällets alla resurser kan motstå ett militärt angrepp eller hantera andra allvarliga kriser eller katastrofer. har även påpekat att vi behöver iståndsätta befintliga skyddsrum, och vi har varit pådrivande för vad som senare kom att bli Försvarsberedningens slutsats; att behöver bygga upp en försörjningsberedskap. ska exempelvis kunna svara för befolkningens livsmedels-, läkemedels- och energiförsörjning samt hålla en god beredskap inför avspärrning av utrikeshandeln. Såväl civilbefolkning och soldater måste kunna få mat och fordonen behöver drivmedel även om de normala civila leverantörerna inte fungerar enligt fredstida rutiner. Även på detta område har regeringen agerat senfärdigt. 2021 tillsatte man en en utredning avseende en nationell samordning av försörjningsberedskapen som kommer redovisas 2023. En förutsättning för en sammanhållen, långsiktig och hållbar beredskapsplanering är att den sker i nära dialog med privata och frivilliga aktörer på samtliga nivåer. Ansvariga offentliga och privata aktörer ska gemensamt inom ramen för beredskapsplaneringen fastställa miniminivåer för försörjningen vid allvarligare säkerhetspolitiska kriser och i krig. De behöver också fastställa hur en krigssituation kan komma att påverka möjligheten att upprätthålla den egna verksamheten. På nationell nivå behöver det utarbetas och fastställas metoder för prioritering för olika verksamheter, men även för ransonering inför en situation då ransoneringslagen (1978:268) behöver tillämpas. Myndigheter som behöver säkerställa leverans av varor och tjänster som är viktiga för totalförsvaret ska träffa avtal med företag om detta. Det är viktigt att samarbeta med flera olika leverantörer, särskilt i våra grannländer, för att säkra import eller byteshandel vid en allvarlig kris. För att säkerställa försörjningen ska det också finnas lagerhållning i statlig eller i privat regi. Exempelvis skulle lokala noder för försörjning av livsmedel, drivmedel m.m. kunna upprättas i olika delar av . Planeringskrav behöver dessutom ställas på samhällsviktiga aktörer vars verksamhet är beroende av drivmedel och krav ska kunna ställas på privata drivmedelsaktörer att utöka lagerhållning av drivmedel på regional och lokal nivå. Vad gäller livsmedelsförsörjningen behöver en beredskap byggas främst genom lagerhållning av nödvändiga livsmedel och ökad självförsörjningsgrad. För att säkerställa att varor och förnödenheter snabbt och säkert kan nå ut till befolkningen behöver även ett arbete ske för att säkra distributionsvägar. Berörda offentliga och privata aktörer behöver gemensamt planera för hur en tillräcklig livsmedelsförsörjning ska utformas samt hur distributionen ska säkras. Det yttersta ansvaret för att tillgodose livsmedelsförsörjningen på lokal nivå åligger kommunerna, men det behöver också ställas krav på privata aktörer som äger livsmedelsproduktionen och distributionen att säkra tillgången på livsmedel i såväl fredstid som krig. Det krävs även större fokus på samhällets beredskap för att hantera olyckor och naturkatastrofer. Vi vill exempelvis att MSB ska ges ett extra tillskott för anskaffning av gödseltunnor och ramper för bekämpning av skogsbränder. Omfattande skogsbränder till följd av långvarig torka, vilket förekom i och på flera håll i landet även 2018, är något som vi kan tvingas erfara allt oftare på grund av klimatförändringarna. Förekomsten av extremt väder väntas bli vanligare. Det riskerar att leda till minskad nederbörd där det redan är torrt och till att i högre grad även drabbas av problem som förstörda skördar, värmebölja och vattenbrist. MSB har vidtagit åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet med att öka kvaliteten i de kommunala handlingsprogrammen. MSB har exempelvis utvecklat vägledning, genomfört utbildningar och utvecklat en nationell strategi för stärkt brandskydd. Uppföljningar visar dock att bristerna kvarstår. Trots stora problem med torka och låga grundvattennivåer och risk för att situationen förvärras har alltför få kommuner särskild beredskap för att bemöta detta. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att finnas som stöd för kommunerna vid framtagande av de kommunala handlingsplanerna, och menar att det stödet behöver förstärkas. MSB och länsstyrelserna bör därför få i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete med riskanalys och framtagande av kommunala handlingsprogram genom att ta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist. MSB har föreskrifter om riskhanteringsplaner för hantering av översvämningsrisker. Då torka och vattenbrist, precis som översvämningar, kan få stora konsekvenser för samhället behövs bättre stöd till kommunerna för att även förebygga och minimera skadeverkningarna av sådana händelser. har även efterlyst satsningar på MSB:s utbildningar av räddningstjänstpersonal och undantag i reglerna för A-kassa för deltidsbrandmän. Detta för att råda bot på den brist av deltidsbrandmän som är ett stort problem. En ändring av regelverket är på väg, men hade önskat att undantaget borde omfatta fler arbetsuppgifter än beredskap och övning. Svensk krisberedskap har varit kraftigt eftersatt . Bränderna som drabbade var av katastrofala mått. De var unika i sin omfattning, men vad gäller katastrofer har tyvärr fått sin beskärda del . Bland dessa kan nämnas tsunamikatastrofen 2004, stormen 2005 och branden i . Alla dessa händelser har visat att behöver stärka sin krisberedskap avsevärt. föreslår en förstärkning av anslaget till på jämfört med regeringens förslag. Höjningen möjliggör att FRA och Polisen kan fördjupa sin samverkan och underlätta utbytet av information myndigheterna emellan. Anslaget syftar också till att förstärka försvarsunderrättelseförmåga på ett generellt plan. Vi föreslår även en kraftig förstärkning av budget. är kraftigt underfinansierad i regeringens budget och riskerar att tvingas avyttra delar av fartygs- och flygplansflottan. Konsekvenserna av regeringens underfinansiering riskerar att bli en försvagad förmåga, vilket kan få förödande konsekvenser för sjöräddning, miljöräddning, ordningshållande och det brottsförebyggande arbetet. står för en fjärdedel av sjöräddningsinsatserna. Miljöskyddet riskerar att bli lidande både kustnära, men även i , och , vilka är viktiga för vattenförsörjningen och ur miljösynpunkt. I det brottsbekämpande arbetet deltar i insatser mot grov organiserad brottslighet och stöldligor. Myndigheten biträder tullen och polisen vid exempelvis grova narkotikabrott och smugglingsbrott. Utöver problemen ovan har även sett ökade problem med nätverkskriminella som stör ordningen till sjöss med vattenskotrar. Samarbete sker med sjöpolisen i och , där sjöpolisen är stationerad. Men i exempelvis , där problemen varit stora, är insats helt avgörande. Det är viktigt att arbetet inte försvagas, vilket är en risk med regeringens underfinansiering. behöver växa med 150 medarbetare för att inte tappa förmåga. Därför anser att anslaget ska ökas med 2022, 80 miljoner 2023 och 130 miljoner 2024, vilket innebär en satsning på totalt . Anslaget ska även finansiera myndighetens arbete med digitalisering och en övergång till fossilfri drift av verksamheten. vill även se ett tillskott till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) på för anskaffning av gödseltunnor och ramper för bekämpning av skogsbränder. Gödseltunnor skapar begränsningslinjer och skyddar enskilda byggnader och objekt och är på så sätt ett viktigt komplement till vattenbombning. Genom att förse skotare med en ny sorts ramp kan dessa göras om till terränggående brandbilar, som utöver vattentank med motorspruta också kan köra slang och annan släckningsutrustning långt ut i skogen. Denna enkla innovation sparar mycket manuellt arbete vid släckning och eftersläckning. Vårt tillskott möjliggör att dessa ramper kan börja placeras ut över hela landet. Därtill vill vi se en permanent ökning av anslaget till kommunernas förebyggande arbete mot jordskred och översvämningar. Anslaget föreslås öka med 75, 100 och , jämfört med nivå. Dessa medel ska ses som ett komplement till de resurser som länsstyrelserna avsätter för att tillse att gällande lagstiftning om skydd mot naturolyckor följs. Vårt anslag överträffar storleken på den tillfälliga satsning som regeringen genomförde 2017-2022 i syfte att förebygga risken för jordskred och andra naturolyckor i sårbara områden. Regeringen föreslår nya förstärkningar motsvarande . Satsningen saknar täckning och riskerar att leda till parallella strukturer och färre effektiva åtgärder på området, vars ansvarsuppgifter även i fortsättningen i huvudsak bör falla på länsstyrelserna. Avslutningsvis vill vi anslå medel till ett nytt anslag. vill inrätta en fullskalig cybersäkerhetsmyndighet enligt den här motionens intentioner och föreslår därför att det avsätts resurser för att påbörja detta arbete. För detta ändamål vill vi anslå 10, 15 och . Skånberg (KD)