mot · H9023509 · 2021-10-05 00:00:00 — – exempelvis yezidiska och mandeiska samfund, samt kristna och muslimska samfund med nutida rötter i – har svårt att verka på ett säkert sätt i sina ursprungsländer. De förtjänar, precis som alla andra trossamfund, goda förutsättningar att hålla sina traditioner och trossystem vid liv i . Här finns inspiration att hämta från en praktisk interreligiös utbildning som erbjuds vid . Utbildningen erbjuder deltagarna – buddhister, kristna, judar, muslimer och andra – praktisk kunskap om det norska samhället, om lagar och regler, om värderingar och om praktiskt religiöst ledarskap i en norsk kontext. vill inrätta en liknande utbildning vid en eller flera svenska högskolor. Den bör vara öppen för alla samfund som är registrerade hos Myndigheten för stöd till trossamfund (SST). SST erbjuder liknande kurser i mer begränsad omfattning som en högskoleutbildning kan bygga vidare på. En sådan utbildning är ett viktigt steg mot att öka förståelsen och tilliten mellan människor. Ett trossamfund har bättre förutsättningar att stötta sina medlemmar – med allt från själavård och äktenskapsrådgivning till ungdomsverksamhet och sociala insatser – om dess ledare har god kunskap om det svenska samhället och om de lagar, regler och värderingar som råder här. HBTQI-rättigheter som utgår från individens förutsättningar och behov har kommit relativt långt vad gäller rättigheter för homosexuella, bisexuella, trans-, queer- och intersexpersoner (HBTQI-personer) men har fortfarande en lång väg kvar. har haft en långsammare utveckling än många jämförbara länder och har därför sjunkit stadigt på ILGA:s rankning över rättigheter för HBTQI-personer. Möjligheten att älska vem man vill och att kunna forma ett liv med den man vill är grundläggande för mänsklig lycka. Likaså möjligheten att leva fritt och tryggt i enlighet med sin könsidentitet eller sitt könsuttryck. Vår lagstiftning utgår fortfarande i grunden från att alla förväntas leva och forma sina liv i enlighet med traditionella normer för kön, sexualitet, familj och identitetsuttryck. Även om lagstiftningen stegvis fått tillägg som förbättrat situationen för allt fler har det resulterat i ett lapptäcke som är svårt att överblicka utan att den normativa utgångspunkten egentligen har övergivits. vill istället att individens rätt att forma och leva sitt liv som denne vill, fritt från diskriminering och exkluderande normer, ska stå i centrum. Ett viktigt exempel på detta rör familjepolitiken, som inte är tillräckligt väl utformad efter den verklighet som HBTQI-familjer och andra befinner sig i. Familjepolitiken behöver omformas för att i högre utsträckning utgå från barnets rättigheter och rätt till sina föräldrar, även i familjer där vårdnadshavare, sociala föräldrar och genetiska föräldrar skiljer sig från . Det är hur barnen påverkas i praktiken som ska vara avgörande. Rätten till självidentifikation ska vara utgångspunkten när det gäller könstillhörighet. Dagens svenska lagstiftning för den som vill fastställa sitt kön i enlighet med denna princip är otidsenlig och har redan konstaterats stå i strid med . Den redan utlovade nya könstillhörighetslagstiftningen – där rätten att själv få fastställa juridiskt kön särskiljs från rätten till könsbekräftande vård – måste komma på plats. vill också att lagstiftningen kring könstillhörighet uppdateras för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för icke-binära. Hiv-positivas livsvillkor måste förbättras, med målet att minska stigma och göra preventionen mer effektiv och målgruppsanpassad. vill se en översyn av informationsplikten. Vi vill dessutom se bättre tillgänglighet för profylax, behandling och vård, liksom kunskapshöjande insatser riktade till allmänheten. Utöver krafttag för att motverka diskriminering och hatbrott här hemma ska den som söker asyl i på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet alltid få en rättssäker prövning. Det finns emellertid rapporter om brister i hur och domstolar bemött och fattat beslut kring HBTQI-asylsökande. vill tillsätta en utredning som brett ser över rättssäkerheten under asylprocessen, inklusive för HBTQI-flyktingar. Vi har dessutom länge drivit frågan om rätten till familjeåterförening för personer som fått asyl, och vill att personer som har en etablerad relation men som inte kunnat bo tillsammans i hemlandet på grund av hot och rädsla, exempelvis vissa HBTQI-personer, ska ha samma rätt till familjeåterförening som andra skyddsbehövande. Rätten till familjeåterförening har förstärkts genom den nya migrationslagstiftning som trädde i kraft . Ett samhälle och en demokrati som är tillgängligt för alla Personer med funktionsnedsättningar har unika utmaningar ur ett rättighetsperspektiv som det offentliga och samhället i stort måste ta på större allvar. Att kunna röra sig i samhället, ta del av information och delta i det demokratiska samtalet är sådant som majoriteten tar för givet men som i praktiken är begränsat eller försvårat för många personer med funktionsnedsättning. Detsamma gäller möjligheten att arbeta efter förmåga och ha ekonomisk trygghet, där ojämlikheten är stor för personer med funktionsnedsättning. Och personer med funktionsnedsättningar utsätts fortfarande för övergrepp inom vården och i andra sammanhang. Allt detta handlar om individens rätt till egenmakt, respekt och likabehandling. ska leva upp till sina åtaganden enligt FN:s konvention för personer med funktionsnedsättning. vill ge i uppdrag att genomföra en översyn av tillgängligheten i vallokaler, med målsättningen att alla vallokaler ska vara anpassade, och identifiera och genomföra insatser för att säkerställa valhemligheten för personer med funktionsnedsättningar. Vi vill dessutom att myndigheter utvecklar sitt arbete med att inför val erbjuda information på lättläst svenska och lättillgänglig information för personer med nedsatt syn och hörsel. Men demokratin utövas inte bara vid valurnorna ; alla medborgare ska ha möjlighet att påverka och delta i vårt gemensamma demokratiprojekt även mellan val. vill därför att alla lokaler där demokratin utövas, exempelvis för nämndsammanträden, ska vara fullt tillgängliga, till skillnad från när exempelvis hörselslingor i många fall saknas. De politiska partierna har också ett ansvar att möjliggöra politiskt engagemang i sina egna rörelser – bland annat genom att anordna möten och evenemang i tillgängliga lokaler – och för att kommunicera med väljarna med hjälp av teckenspråk, lättläst svenska med mera. Jämställdhet, trygghet och möjligheter är stolt över att vara ett feministiskt parti. Vårt mål är ett jämställt samhälle där alla, oavsett könsidentitet, har samma grundförutsättningar att förverkliga sig själva och sina drömmar. För oss är feminism i grund och botten en frihetsfråga. Det handlar om att synliggöra och vilja förändra de system och strukturer som behandlar kvinnor och män olika, både som grupp och som individer. anser att dessa strukturer måste ändras och att ett jämställt samhälle gynnar alla. Rätten till trygghet är en grundläggande mänsklig rättighet. Att vara otrygg under kvällsjoggingturen, att hålla nycklarna krampaktigt i handen på vägen hem eller att känna oro över att träffa den potentiella kärleken på nätet är en verklighet för många kvinnor . Likaså att vara otrygg i sitt eget hem och i vissa fall utsättas för livsfara av sin partner. Otrygghet begränsar kvinnors sätt att leva, och därför måste vi fortsätta arbetet för att förebygga och stoppa mäns våld mot kvinnor, och våld i nära relationer, i hela samhället. har därför bidragit till att genomföra en rad reformer för att stärka kvinnors och flickors trygghet, däribland straffskärpningar, nya förebyggande uppdrag till myndigheter, en uppdaterad läroplan för skolan om sexualitet, samtycke och relationer, och kvinnojourer och andra organisationer som jobbar med trygghetsfrågor har fått ökade resurser. vill därutöver skärpa straffen för sexualbrott och för kvinnofridskränkning, däribland högre minimistraff. Vi vill att polis, åklagare, nämndemän och domare som hanterar sexualbrott mot vuxna och barn ska få mer och bättre utbildning . Utöver detta driver vi en rad förslag med förebyggande syfte, såsom bättre insatser i skolan. Trots stora framsteg är ekonomisk ojämställdhet fortfarande ett faktum i . Kvinnor tjänar mindre än män, har lägre pensioner och är underrepresenterade i styrelser och ledarskapspositioner. Ojämställdheten är särskilt märkbar för utrikes födda kvinnor. Allt detta är ett problem för kvinnors livs- och arbetsvillkor. Det är också en fråga om egenmakt. Därför driver en politik som förbättrar arbetsvillkor för kvinnor, skapar bättre förutsättningar för kvinnors företagande och främjar ekonomisk jämställdhet. Förslag för att åstadkomma det presenteras i programmet En stark och grön ekonomi med fler företag. Kvinnor ska ha lika goda möjligheter som män att påverka politiken och göra sina röster hörda i samhällsdebatten. Men hat, hot och trakasserier mot förtroendevalda – varav flertalet engagerar sig ideellt på sin fritid – är alltför vanligt förekommande. Den typen av attacker mot förtroendevalda och andra i offentligheten utgör inte bara övergrepp mot de individer som drabbas utan också mot den liberala demokratin i stort. Hat, hot och trakasserier är oacceptabla oavsett vem de riktar sig mot men studier visar att kvinnor är särskilt utsatta, bland annat över nätet, och att många kvinnor väljer att lämna politiken till följd av deras utsatthet. Det innebär i praktiken att kvinnors makt inskränks och att deras röster tystas. vill se bättre stöd till förtroendevalda som utsätts för hot, hat och trakasserier. Det ansvaret vilar på kommuner, regioner och myndigheter, men också på oss som politiskt parti. vill dessutom att Riksdag genomför en översyn av förtroendevaldas villkor, som ska mynna ut i rekommendationer med syfte att underlätta för fler att kombinera förtroendeuppdrag med arbete, familj och barn. Det skulle i sin tur uppmuntra och underlätta för fler att söka sig till sådana uppdrag. Så stärker vi den liberala demokratin utanför gränser Den liberala världsordningen som byggdes upp efter kännetecknas av multilateralt samarbete, internationella institutioner, frihandel, säkerhetssamarbete och, för de demokratiska länderna, en gemensam strävan efter mänskliga rättigheter. Den fria rörligheten inom EU och har gjort det möjligt för människor att resa, studera och jobba i andra länder, med stora vinster för vår ekonomi och livskvalitet som följd. Den liberala världsordningen är inte utan sina brister men har likväl skapat välstånd, stabilitet och möjligheter för världens stater att lösa gemensamma problem tillsammans. Därför är den värd att kämpa för. Den liberala demokratin är kärnan i utrikespolitik. Vi förespråkar en utrikespolitik som försvarar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, som stöttar rättstatsuppbyggnad, som motverkar korruption, som stärker kvinnors rättigheter och möjligheter och som stärker vårt samarbete med andra demokratier. Detta går hand i hand med en politik för utvecklingssamarbete som står upp för enprocentsmålet och fokuserar det på mänskliga rättigheter, med en handelspolitik som främjar frihandel och med en säkerhets- och försvarspolitik som innebär att tar ett större ansvar för vår och våra samarbetspartners gemensamma säkerhet. vill genomföra en rad reformer för att åstadkomma det. Vi vill att , genom EU-samarbetet och på egen hand, arbetar ännu hårdare för frihandel. Det är av avgörande betydelse för ekonomi och konkurrenskraft, och ger en möjlighet att förbättra miljö- och arbetsvillkor i andra länder. Vi vill att EU ska ställa strikta krav på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i sina frihandelsavtal, vilket kan göra stor skillnad hos våra handelspartners och sätta goda globala standarder som andra anammar för att kunna sälja sina produkter i EU. Svenska och europeiska företag bör göra mer för att säkerställa att de och deras underleverantörer erbjuder goda arbetsvillkor och respekterar mänskliga rättigheter, även i delar av verksamheten som äger rum utanför EU. Detsamma gäller deras miljö- och klimatpåverkan. vill därför att regeringen driver på för att skapa ett regelverk för företagsansvar (så kallad due diligence) på EU-nivå och att ett sådant regelverk är effektivt både för mänskliga rättigheter och för miljön och klimatet. Vi vill att i större omfattning använder sig av principen om universell jurisdiktion för att utreda, åtala och döma personer för krigsbrott, brott mot mänskliga rättigheter och brott mot mänskligheten. Principen om universell jurisdiktion innebär att en stat har rätt att driva fall kopplade till specifika allvarliga brott även om de inte skett inom landet eller om offer eller misstänkta är bosatta här. Med vårt goda internationella anseende och kunniga rättsväsende har goda förutsättningar att via universell jurisdiktion se till att krigsbrott, brott mot mänskliga rättigheter och brott mot mänskligheten uppmärksammas och att brottsoffren får upprättelse. har lagstiftning som gör det möjligt men använder den inte i större utsträckning. vill ge rättsväsendet ett tydligare uppdrag att driva fler sådana fall och öronmärka ökade resurser till polis och åklagare för att göra det möjligt. Vi vill dessutom se över om den befintliga lagstiftningen kring universell jurisdiktion är ändamålsenlig. Reformer för ett mer demokratiskt EU EU:s bidrag till utveckling är så många och så långtgående att vi emellanåt tar dem för givet. För medlemsstater som regelbundet krigat mot varandra är en väpnad konflikt dem emellan närmast otänkbar. Den fria rörligheten av varor, tjänster och människor har bidragit till innovation, tillväxt och livskvalitet. Folk som levde under kommunistiskt förtryck har bjudits in till den europeiska gemenskapen. Och EU:s ekonomiska och diplomatiska muskler har använts i fredens, demokratins och rättsstatens tjänst även utanför unionens gränser. Med det i åtanke ser med stor oro på att flera av EU:s medlemsstater rört sig i en auktoritär, illiberal och korrumperad riktning. liberala demokratier måste arbeta tillsammans för att vända den utvecklingen, för de journalister som mördats eller tystats, för de domare och akademiker som sparkats, för de oppositionspolitiker och väljare som tystats, för de minoriteter som förlorat trygghet och rättigheter och för de kvinnor som fråntagits rätten till sina kroppar. Vi måste också agera för att rädda , eftersom dessa medlemsstater hindrar EU från att lösa gemensamma problem, förskingrar EU-medel och på andra sätt underminerar samarbetet och européernas förtroende för det. För människorna som bor i dessa stater och för unionens framtid vill se mer kraftfulla åtgärder. Vi vill att EU ska strypa medel till medlemsstater som inte respekterar sina demokratiska och rättsstatliga åtaganden och inte sätter stopp för offentlig korruption. Om de fortfarande inte genomför EU:s krav är vi öppna för att begränsa deras beslutsrätt i EU och, som en sista utväg, att utesluta dem. vill att regeringen tar ytterligare steg för att förankra och öka transparensen i kring beslut på EU-nivå, ett område där det finns ett demokratiskt underskott. Såväl som civilsamhälle, näringsliv och andra remissinstanser bör få bättre möjligheter att yttra sig om EU-lagstiftning innan beslut. EU bör också stärka transparensen kring interna beslut, och vi kommer att fortsätta driva på i för mer transparens kring de så kallade trilogerna, de informella möten där , och ministerrådet diskuterar lagförslag. Det är också viktigt att allmänheten har god insyn i EU:s beslutsprocesser och att de får bättre kunskap om deras möjligheter att påverka. Staten bör förbättra sina informationsinsatser på det området och vi välkomnar mer mediebevakning av EU-frågor. En starkare liberal demokrati är möjlig Demokrati är inte ett tillstånd, den är ett gemensamt projekt som vi bygger tillsammans, , varje generation. Vi utövar demokratin när vi går till valurnorna och när vi engagerar oss politiskt. När vi kritiserar makten, belyser samhällsproblem och står upp mot orättvisor i vardagen. När vi går samman för att bygga ett bättre samhälle och när vi lär våra barn att inte göra om våra misstag. När vi skapar jobb och innovationer. När vi tar hand om våra medmänniskor och bidrar till vår gemensamma trygghet och välfärd. En av politikens huvuduppgifter bör vara att skapa möjligheter för medborgarna att utöva demokratin så fritt och framgångsrikt som möjligt. För att åstadkomma det krävs jordnära reformer som gör skillnad i människors vardag och som ger dem tillit att det offentliga levererar på sin del av samhällskontraktet. Vi måste också stärka de institutioner – från fria medier till oberoende domstolar – som skyddar våra politiska och medborgerliga rättigheter från de som hotar dem. Och vi måste förbättra vårt samarbete med andra liberala demokratier. Så ger vi kraft åt varje människa. Alireza Akhondi (C) Aphram (C) Per Schöldberg (C) Per Åsling (C)