mot · H9023778 · 2021-10-05 00:00:00 — Det avgörande för om den särskilda företrädaren ska anses ha utfört sitt uppdrag tillfredsställande blir i så fall om denne vidtagit de åtgärder som varit möjligt eller som annars kan krävas. Utred införande av en ny form av ombud för barn I den utredning som ligger till grund för regeringens proposition (SOU 2019:32 Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord) föreslås att frågan om att införa en ny form av ombud för barn ska utredas särskilt. Vi delar utredningens uppfattning att det finns en lucka vad gäller tillvaratagande av barns rättigheter i vissa situationer där varken t.ex. en särskild företrädare för barn eller kommunens socialtjänst kan agera. Ett sådant särskilt ombud för barn kan ges befogenheter att träda in i vårdnadshavarnas ställe när dessa av olika skäl saknar förmåga att uppfylla sina plikter som barnets ställföreträdare, det gäller sådant som exempelvis ansökan om bistånd för stödinsatser samt vård för traumabearbetning i anslutning till en brottmålsprocess. En utredning bör tillsättas om en ny form av ombud skall införas eller om den särskilda företrädarens uppdrag skall utökas för att fylla denna lucka. Tillsätt en utredning som ska komma med förslag om hur uppföljning och utvärdering ska bli en naturlig del i det brottsförebyggande arbetet. har presenterat rapporten ”Det brottsförebyggande arbetet i . Nuläge och utvecklingsbehov ”. I rapporten konstateras att det brottsförebyggande arbetets effekter på brottsligheten behöver utvärderas. Det är Brås bedömning att det brottsförebyggande arbetet inte bedrivits kunskapsbaserat i tillräcklig stor utsträckning. Brå konstaterar att utvärderingar och uppföljningar i alltför hög grad saknas på nationell, regional och lokal nivå och att när de finns, alltför sällan undersöker hur brottsligheten påverkats. Fler aktörer behöver finna former för att systematisk följa upp sitt arbete. Styrningen behöver stärkas så att uppföljning och utvärdering blir en naturlig del i det brottsförebyggande arbetet. För att utvärdering och uppföljning bättre ska kunna integreras i brottsförebyggande arbete, är det viktigt att den nationella nivån i högre utsträckning genomför effektutvärderingar av insatser på alla nivåer (nationell, regional och lokal). En utredning bör tillsättas för att komma med förslag om hur utvärdering och uppföljning bättre ska integreras i det brottsförebyggande arbetet. Åtgärda bristerna i arbete med information till brottutsatta I ”Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta” framkommer flera brister som göra att arbetet inte är så effektivt som det skulle kunna vara. Effektivitetsbristerna handlar till stor del om att har gett olika kategorier av medarbetare viktiga informationsuppgifter som inte är anpassade till de som ska utföra dem och som inte matchas av bra stöd. Bristerna kan leda till att brottsutsatta inte får den information som de har rätt till och därigenom påverka deras vilja och möjlighet att medverka i rättsprocessen. ska informera omkring en miljon brottsutsatta privatpersoner om deras rättigheter, vilket stöd de kan få och hur deras ärende fortskrider. Granskningen visar att inte har utvärderat viktiga aspekter av hur myndigheten informerar brottsutsatta och den interna styrningen och stödet behöver utvecklas på fler sätt. lämnar flera rekommendationer i sin rapport bland annat att följa regelbundet upp och utvärdera i vilken utsträckning och hur medarbetare informerat brottsutsatta, införa rutiner med tydlig ansvarsfördelning mm. bör få i uppdrag att åtgärda samtliga brister som tas upp i . Rätt till målsägandebiträde även när den misstänkte är Om en misstänkt är har denne rätt till försvarare, men brottsoffret har ingen rätt till målsägandebiträde. Detta är orimligt, ett brottsoffer ska ha rätt till målsägandebiträde oavsett hur gammal den misstänkt är. Därför ska denna rätt införas .