mot · H9023880 · 2021-10-05 00:00:00 — Stat och kommun behöver samverka med det lokala näringslivet och det civila samhället för att skapa förutsättningar för en grundläggande kommersiell service utifrån den lokala bygdens förutsättningar. En risk är att inte alla ska få del av teknikutvecklingen. Tekniklösningarna kommer att se olika ut beroende på var vi bor i landet men ingen får ställas utanför dessa möjligheter. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. Det statliga stödet till kommersiell service på landsbygden är därför viktigt. vill också se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. På små orter behövs även betalningslösningar som innefattar tillgång till kontanter, till exempel genom att det finns uttagsautomater och möjlighet till kortbetalning. Det är också viktigt att utveckla betalningsmöjligheter via SMS eller internet för att resa med kollektivtrafiken. De små dagligvaruaffärerna och lanthandlarna utgör en viktig bas för servicen i landsbygden. Av demografiska skäl har många butiker på landsbygden fått svårare att investera i sin verksamhet eller tvingats lägga ner. Regeringen införde ett särskilt driftstöd för dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden. I genomsnitt –2020 har 274 butiker fått del av stödet och fått hjälp att undvika nedläggning. Med tanke på butikernas nyckelroll för att hela ska leva anser att stödet borde höjas och komma fler till del. utökar därför satsningen och anslår mer än regeringen och därefter med 15 miljoner . Medlen återfinns under anslag 1:1 inom utgiftsområde 19. Utöver att vi vill tillföra mer medel vill vi också att beräkningsgrunden för vilka krav som ska uppfyllas för att en butik ska kunna söka medel ändras i så måtto att avståndskravet till närmaste butik ändras och att omsättningsgränsen ses över. Utöver dagligvarubutikerna är även drivmedelsstationer oerhört viktiga nav på landsbygden. För att säkerställa att fler av dessa får en rimlig chans att överleva finns det ett investeringsstöd. avsätter utöver regeringen för detta ändamål. Detta återfinns inom anslag 1:1 inom utgiftsområde 19. De stora vildsvinsstammarna skapar stora problem på många håll. Bönderna får betala det högsta priset då vildsvinen bökar upp åkrar och vallodlingar med stora skador till följd. Vildsvinen står också för ett stort antal viltolyckor i trafiken, registrerades 7216 påkörningar av vildsvin. Endast rådjuren är upphov till fler trafikolyckor. Därutöver har många villaägare fått sina gräsmattor uppbökade. Vildsvin orsakar stora skador, men omfattningen av skadorna och kunskapen om vildsvinsstammens inverkan på förutsättningarna för gröna näringar att verka är dåligt kartlagda. avsätter därför under UO 1 anslag 5:1 för länsstyrelserna att inventera vildsvinsskador, följa upp lokal avskjutning och utbildning av jägare och jakthundar. avsätter också till för att utveckling inventeringsmetoder för vildsvinsskador, i enlighet med deras nationella förvaltningsplan för vildsvin. Ohämmad stödutfodring betraktas som en av de bidragande faktorerna till vildsvinsstammens ökning. presenterade regeringen en proposition (2020/21:183) där föreslås kunna besluta om förbud mot eller villkor för utfodring av vilt som inte hålls i hägn, om det behövs för att förebygga eller minska risken för trafikolyckor med vilt eller risken för att viltet orsakar allvarliga skador på egendom. De här besluten ska gälla för ett visst begränsat område och tid. anser att det framför allt är felaktig och överdriven utfodring av klövvilt som bör regleras. Partiet godtog propositionen men anser att en kontrollstation bör upprättas efter förslagens ikraftträdande. Kontrollstationen kan då ta fasta på publicerad forskning vars slutsatser fortfarande inväntas och dra lärdomar av erfarenheter som gjorts till följd av lagändringarna. Tyvärr innefattar de nya reglerna om förbud mot utfodring samtliga viltarter vilket riskerar gå ut över vinterutfodring av till exempel älg och rådjur. Det går utan problem att hindra klövvilt från att få tillgång till utfodringsplatser andra arter kan tillgå. Regleringarna bör vara begränsade till klövvilt. För att stödja och vägleda Länsstyrelsernas arbete bör också nationella riktlinjer tas fram av som anger vad man får utfodra med och med vilka metoder detta får göras. Med hänvisning till smittorisker som kan göra sig gällande i anslutning till utfodring och åtel finns också anledning att utöver även ge () möjlighet att reglera utfodringen av vilt. SVA bör också kunna vidta andra nödvändiga åtgärder rörande viltet, i syfte att förhindra att smitta sprids mellan djur eller från djur till människa. I sammanhanget ska tilläggas att det utöver vildsvin även förekommer övrigt klövvilt, i synnerhet dovhjort, som i delar av förökat sig explosionsartat med stora skador som följd. Ansökningar om skyddsjakt har ökat kraftigt. behandlade i omkring 45 ansökningar om skyddsjakt på dovhjort. 2020 var siffran nära den dubbla och allt tyder på att ökningen fortsätter . Det är angeläget att den nationella förvaltningsplan för dovhjort uppdateras i relation till de stora skador som arten kan medföra för jordbruk i områden där den förekommer under hög koncentration. Vildsvinspopulationen måste begränsas genom ökad jakt. Drönare med kameror skulle kunna bli ett effektivt hjälpmedel i jakten. Emellertid är detta förbjudet. Vi föreslår att jaktförordningen ändras så att det blir tillåtet att använda drönare vid vildsvinsjakt. Jakten på vildsvin begränsas av att det är svårt att sälja köttet. krävs att vildsvinskött tas om hand av en vilthanteringsanläggning om det ska kunna säljas. Sådana är för få och de tar en stor del av eventuell förtjänst. anser att jägarna lättare ska kunna sälja vildsvinsköttet. Det finns möjligheter för jägare att sälja kött från annat klövvilt direkt till konsumenter eller en lokal butik eller restaurang. Kravet på att vildsvinsköttet ska gå via en vilthanteringsanläggning bör slopas. Det ska alltid vara krav på att köttet ska genomgå trikintest och att det skall vara tydligt spårbart varifrån viltet kommer. har föreslagit att staten utöver avgiften för test av förekomsten av trikiner och bekostar eventuella cesiumtestet för radioaktivitet (som i vissa delar av landet överskrider gränsvärdet). Regeringen har infört ett stöd för båda typerna av test, något vi välkomnar. Vi föreslår också att jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt, motsvarande fribeloppet för uthyrning av privatbostad. Regeringen bör återkomma med förslag om hur detta ska ske på ett enkelt sätt för olika jägare, vare sig de är bedriver jakt som hobby eller som näringsverksamhet. Regeringen har gett i uppdrag att utreda om vildsvinsköttets väg från jägare till konsument kan förenklas, utan att riskera livsmedelssäkerheten. De förslag som kom att framläggas inbegriper att jägare efter en kort kompletterande utbildning och kontroll av köttets trikinfrihet ska kunna sälja kött av upp till 10 vuxna vildsvin till privatpersoner i hela landet. avsätter ytterligare 10 miljoner för att bekämpa skogsskador från vilt, insekter och väder. En minskning med 20 miljoner på förvaltningsanslag föreslås i enlighet med tidigare avvägning från budgetpropositionen 2020. säger nej till regeringens satsningar på laserskanning av skogs- och miljödata, vilket innebär besparingar på 12 miljoner. säger också nej till regeringens flytt av medel från sakanslag till förvaltning motsvarande 2022–2024. avböjer den höjning av förvaltningsanslaget till som avser administration av motsvarande . Sammantaget innebär detta en minskning av anslaget 1:1 med 2022, 2023 och 2024. Under anslag 1:2 Insatser för skogsbruket avsätter regeringen ytterligare medel till ”gröna naturnära jobb” motsvarande 2022, motsätter sig även denna prioritering. motsätter sig också de åtgärder relaterade till motsvarande som avsätts under anslaget. avsätter också en kraftsamling för kunskapsspridning och rådgivning om ökad tillväxt i våra skogar motsvarande . avböjer de 2 miljoner som avsatts för bidrag till Trästad . För att stärka skötseln av naturreservat avsätter . Totalt avsätter under anslag Insatser för skogsbruket motsvarande , och . anser att reglerna behöver ses över när det gäller ersättning till djurägare som får sina djur dödade av rovdjur. För att finansiera detta föreslås att ytterligare anvisas till anslag 1:7. Ersättningar för viltskador m m. Startstödet för unga jordbrukare bör öka med 5 miljoner och därför ökas anslaget 1:8 med detta belopp. Dessutom övertar delar av Havs- och verksamhet vilket innebär en anslagshöjning med 2022 och . Under anslag 1:8 avsätter också för inrättande av ett nationellt kunskapsnav för animalieproduktion. Under anslag 1:11 sparar . För att stärka arbetet med upphandling och ursprungsmärkning föreslås att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor utökas med 10 miljoner 2022 och 2023. Vi restaurerar också Norrlandsstödet till den nivå som gällde innan regeringen drog ned stödet 2020. Det innebär en höjning av stödet under anslag 1:17 med . Under anslag 1:17 höjer medlen till landsbygdsutveckling med 1 miljard . För att inrätta en Jakt- och viltvårdsmyndighet avsätter under ett nytt anslag (99:1). [1] SLU:s kunskapsbank [2] Biodrivmedel och markanvändning i , [3] .