mot · H9023278 · 2021-10-04 00:00:00 — Då äldreomsorgen utgör en betydande andel av den kommunala verksamheten resursmässigt borde ca en tredjedel gå till äldreomsorgen av de tillskotten. Det ger en långsiktig hållbar finansiering så kommunerna kan bygga upp sin verksamhet och anställa fler. Vi vill också införa Söderhamnsmodellen där man undviker en uppdelad arbetsdag. En delad arbetsdag påverkar de anställdas hälsa negativt och fråntar dem möjligheten till sammanhållen ledighet och återhämtning. För att skapa bättre arbetsvillkor och göra arbetet i mer attraktivt vill införa en modell där delade turer är frivilliga och där personalen får ekonomisk ersättning för uppehållet mellan turerna vid delade turer. Kostnaden för att införa denna modell från beräknas uppgå till . Vi konstaterar att regeringen har den reform som drev igenom tillsammans med och . En stor satsning på förbättrade arbetsvillkor som kan göra verklig skillnad. Timanställningar kan omvandlas till tillsvidareanställningar, den medicinska kompetensen kan utökas och fler äldrebostäder byggas. 9.7 Bort från marknadsskolan Skolan ska ge alla elever samma möjligheter till en bra utbildning och lägga grunden för ett liv med goda möjligheter att delta i och påverka det demokratiska samhället. En skola för ett modernt och demokratiskt samhälle handlar dock inte bara om att utbilda för arbetslivet – det handlar också om allas rätt till kunskap. Arbetarrörelsen byggde upp en skola för alla , i strid mot en höger som ville att kunskap skulle vara ett privilegium för några få. I inget annat land var skillnaderna i resultat mellan skolor så små som här. Nedskärningarna i den offentliga sektorn dränerade den allmänna skolans resurser. Så gjorde också den nästan obegränsade rätten att inrätta fristående skolor – till billigt pris och på kommersiella grunder. Utvecklingen går åt fel håll, då elevers bakgrund spelar en allt större roll . Hur mycket elever lär sig beror alltmer på vilken skola de hamnar i och vilka föräldrar de har. Så behöver det inte vara. vill återupprätta den jämlika och sammanhållna skolan. När elever med olika bakgrund och livsåskådning möts förbättras inte bara resultaten utan också sammanhållningen. Skolan kan inte avskaffa klassamhället men jämna ut klasskillnader så att alla barn får en bra start i livet. Därför bör den tillföras mer resurser som fördelas efter behov, så att de barn som behöver stöd kan få det direkt och inte halkar efter. För att kunna kompensera för elevers olika bakgrund och behov måste skolans resurser användas rätt och . För elever i behov av särskilt stöd sätts de största insatserna in först i slutet av och i gymnasieskolan, trots att all forskning visar att tidiga insatser ger bäst resultat. Vi vill ändra på detta och se till så att det finns tillräckliga resurser för särskilt stöd redan i förskolan och i . En förutsättning för ett riktigt bra skolsystem är att det fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. I skola och förskola ska det finnas personal så att varje barn får det stöd hen behöver, något som inte får prioriteras ned för att skapa vinstutdelning till ägarna. För att nå dit behöver skolan avkommersialiseras. anser att skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen – inte att generera vinst till privata bolag. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. Stora skolkoncerner har haft stora aktieutdelningar tidigare så menar vi att de riktade statsbidragen till friskorna bör minskas. Det är hög tid att utredning blir verklighet. I utredningen presenteras en skillnad i elevpengen beroende på huvudman och dess ansvar. Till dess att det genomförs tar vi bort den av det riktade statsbidraget som går till karriärtjänster för friskolor statsbidrag 1:13 Bidrag till lärarlöner. Anslaget får användas även användas för karriärstegsreformen och har använts för ändamålet vi minskar därför anslaget med motsvarande summa. stödde kommunaliseringen av skolan . Vi menade att ett kommunalt driftsansvar för skolverksamheten skulle ses som ett led i en ökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. Vi lyfte dock i samband med reformen en rad farhågor. Vi var bekymrade över att statens kostnader förskolan skulle vältras över på kommunerna och att likvärdigheten mellan skolorna och kommunerna skulle minska, att kommunerna skulle betrakta skolan som en kommunalverksamhet som alla andra som man gör nedskärningar på när den kommunala ekonomin kärvar. kan vi se hur underhållet av lokalerna blivit alltmer eftersatt och hur lärare fått allt fler arbetsuppgifter, vilket bidragit till en försämrad arbetsmiljö. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten återta huvudmannaskapet för skolan. 9.8 Stärk förskolan och fritidshemmen anser att förskolan ska vara en rättighet och en möjlighet för alla barn. Vi har därför medverkat till reformer av förskolan som har gett ökad tillgänglighet och förbättrad kvalitet. Bland dessa reformer kan nämnas maxtaxa, statsbidrag till personalförstärkning och andra kvalitetsförbättrande åtgärder, rätt till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga, allmän förskola, läroplan för förskolan, förtydligande av det pedagogiska ansvaret samt skyldighet för kommunen att erbjuda förskola. Förskolan har långsiktiga positiva effekter på barns lärande och utveckling. Förskolan har även utjämnande socio-ekonomiska effekter genom att barn från resursfattiga familjer drar störst nytta av att vistas i förskola. Bra barnomsorg är lika viktig för barns utveckling som en bra skola. Därför borde också rätten till en bra barnomsorg för alla barn vara en självklarhet. Bra barnomsorg är också en förutsättning för att kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta på lika villkor. Vi vill ha en pedagogisk verksamhet med så hög kvalitet som möjligt. Den målmedvetna satsningen på förskolan i har gjort att den internationellt sett intar en särställning både vad gäller tillgänglighet, kvalitet och pedagogisk utveckling. Men för att den jämlika förskolan ska fortsätta behöver barngruppernas storlek begränsas och personalens arbetsmiljö förbättras. Rätten till 30 timmars förskola behöver också utökas till alla barn. Personalen i förskolan arbetar i allt större barngrupper, det har blivit fler barn i förskolan med allt längre vistelsetider. Dessutom har förskolepersonalen en läroplan som ska följas, med allt större krav på den pedagogiska verksamheten och dokumentation, som de ska finnas där för alla barn och se till varje barns individuella behov. Rådande forskning om storleken på barngrupper och anknytningsteori samt rekommendationer avseende barngruppsstorlekar är eniga. I en barngrupp i åldern 1–bör det inte vara fler än 12 barn på 3 pedagoger och i åldern 3–bör det inte vara fler än 15 barn på 3 pedagoger för att barnen ska må bra. Det finns dock inga regleringar om hur stora barngrupperna får vara , vilket påverkar personalens arbetsmiljö och därmed barnens rätt till en jämlik förskola. Det finns också exempel från kommuner där barngrupperna administrativt delats upp för att det ska se bra ut på papperet men att de sedan delar på samma lokal och har verksamhet ihop. För att motverka denna utveckling tillför i en särskild personalsatsning riktad mot förskolan, i syfte att minska barngrupperna. Fritidshemmen är en viktig del av skolans pedagogiska uppdrag. För barn som inte får tillräcklig stimulans hemifrån kan fritidshemmen ge stöd och hjälp i skolarbetet. Men där ges också det informella lärandet ett annat utrymme än i skolan. Fritidsverksamheten skapar viktiga sammanhang för social och demokratisk utveckling och innebär ett viktigt komplement till skoldagen. föreslår en satsning om på fritidshemmen. 9.9 En meningsfull fritid För är det centralt att det finns goda möjligheter till idrottande för människor i alla åldrar, oavsett bakgrund och ekonomiska förhållanden. Det handlar om en bred palett av insatser som behövs för att skapa de bästa förutsättningarna för människor att leva ett aktivt liv. har länge lyft problemen med ojämlikhet när det gäller barn och ungdomars möjligheter till idrottsutövande. styrs barns och ungdomars idrottsutövande i hög grad av föräldrarnas ekonomi. Tidigare studier visar att det som driver kostnader för barn/föräldrar är deltagaravgifter, utrustning och resor i samband med t.ex. tävlingar. Kostnaderna är ett av skälen till att barn och ungdomar lämnar idrotten men långa avstånd och svårigheter att hitta något för den som har en funktionsnedsättning är också vanligt. Pandemin har inneburit att många barn och ungdomar har slutat idrotta, andra har inte fått chansen att börja. Risken är att många föreningar tvingas höja sina avgifter p.g.a. av det tuffa ekonomiska läget och det i en situation när vi redan kan konstatera att barns och ungdomars deltagande i idrott har blivit en klassfråga. Det gäller både rätten till en meningsfull fritid och rätten till fysisk och psykisk hälsa. Den psykiska ohälsan liksom andelen överviktiga bland barn och ungdomar har ökat avsevärt . Det finns en tydlig koppling mellan låg socioekonomisk status och ohälsa. är sambanden mellan fysisk aktivitetsnivå och ett stort antal hälsoaspekter starka. I många kommuner saknas idrottshallar och planer och det sätter käppar i hjulen för föreningarna att erbjuda fler barn en möjlighet till idrott. Därför föreslår vi ett statligt investeringsstöd för att möjliggöra en utbyggnad av idrottshallar. Pandemin har lett till att fler hittar ut i skog och mark. Vanan och kunskapen om natur och allemansrätt skiljer sig mycket mellan olika grupper och åldrar. Mycket av friluftslivet bygger på insatser från föreningslivet. Det finns stor potential för dem att aktivera fler om kunskapen om deras verksamhet ökar. Många ledare är äldre och det finns behov av att rekrytera och utbilda nya ledare. I en del fall behöver man arvodera ledare och är regelverket annorlunda för friluftslivet än för riksidrottsförbundets medlemmar och det ger högre kostnader. Vi vill också anslå i en speciell satsning till friluftsorganisationerna för att nå barn och unga. Fungerande och ändamålsenliga föreningslokaler är centrala för utvecklingen av kultur- och föreningsliv och lokaldemokrati. Många förenings- och samlingslokaler är eftersatta. På mindre orter och landsbygden är de föreningsdrivna mötesplatserna garanten för att det ska finnas ett kulturutbud och en nod för lokal utveckling. Folkets Hus och Parker, Våra Gårdar, bygdegårdarna och hembygdsföreningarna är de stora samlingsorganisationerna, för den här typen av mötesplatser och betyder mycket för landsbygdens civilsamhälle och sammanhållning. Genom ett permanentande av regeringens satsning får de här organisationerna möjlighet att utveckla sitt arbete med mötesplatser och aktiviteter på landsbygden. Vi anslår till ändamålet. Genom att använda sig av kulturorganisationernas paraplyer kan man nå närmare de ideella krafterna lokalt. Ett exempel på det är Ideell kulturallians arbete med det man kallar ”Kulturens kapillärer”. har man tillsammans med Postkodlotteriet drivit ett lokalt kulturprojekt där man fördelat pengar med syfte att skapa kulturarrangemang och kurser lokalt. föreslår för ett uppdrag till att fördela pengar till nationella paraplyorganisationer för att dela ut till medlemsorganisationers lokala ideella kulturprojekt. 9.10 Kultur för alla barn Det är samhällets ansvar att ge alla barn och unga i landet lika goda möjligheter att bygga vidare på den första upptäckar- och skaparglädjen, på lusten att söka kunskap och lära sig nya saker, vidga sin värld och få del i nya sammanhang. Det är därför grundläggande att alla barn under hela sin uppväxt har tillgång till kulturella verksamheter där de själva är skapande, men också att de får uppleva professionellt utövad kultur inom alla genrer. Barns och ungas rätt till kultur begränsas ofta av familjens ekonomiska situation men också av kunskap om utbud. När det offentliga drar sig tillbaka och de kommersiella alternativen tar över så lämnas de som inte har råd att betala utanför. Även dessa barn ska ha möjlighet att ta del av kultur och vi vill se ett kulturlyft i skolan för att nå alla barn och garantera dem scenkonst varje läsår. Tillsammans med en barn- och ungdomssatsning i friluftsorganisationerna lägger vi sammanlagt , och 2024. Vi menar också att alla barn har rätt till väl utrustade skolbibliotek med kunnig personal. Vi gör två satsningar som sammanlagt blir 2022, 2023 och . är landets största barn- och ungdomskulturverksamhet och spelar en viktig roll för barns och ungas möjlighet att själva utöva kultur. Barn som ges möjlighet att utöva kultur får ökat självförtroende, stärker sin problemlösande förmåga och blir bättre på socialt samspel. Drama, dans, bildkonst, film, musik och andra kulturyttringar är viktiga för att stärka barns möjligheter att uttrycka sig med mer än språket. Dock kan avgiften till vara ett stort problem som utestänger många. föreslår därför en satsning på för att påbörja arbetet med att göra avgiftsfri. 9.11 Satsa på kulturarvet Kultur är en tolkning av oss, av vår tid, vårt förflutna och våra visioner. Kulturarv handlar inte bara om historia och dåtid, utan även om nutid och framtid. Kunskap om både samtidens skeenden och den bakomliggande historien bidrar till vår förståelse av vilka vi är och hur vi kan forma vår framtid. För att våga tro är insikten om att vårt samhälle alltid är under förändring avgörande. Det samhälleliga kulturarvsansvaret måste innefatta hela kulturarvet, såsom kvinnornas kulturarv, lokalsamhällets folkliga kultur, teatrarnas och filmhistoriens skatter, museiföremål, de nationella minoriteternas och de invandrade gruppernas kulturarv och hela klassamhällets historia ur olika perspektiv. vill göra en satsning på kulturarvet och våra kulturarvsinstitutioner för att bevara och tillgängliggöra det. Vi föreslår en satsning på på att säkra och bevara museer. 9.12 Mäns våld mot kvinnor, behov av ökade resurser och kompetens Våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem som har förödande och långtgående konsekvenser både för de individer som drabbas och för samhället i stort, i form av såväl mänskligt lidande men även utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Genom preventivt arbete och på många arenor kan våldet minska. Det arbetet får dock inte ske på bekostnad av stöd och insatser för personer som utsätts eller ställas emot de straffrättsliga regler som gäller. Det har skett en ökning av privat drivna skyddade boenden. Vart tredje boende drivs i privat regi med vinstintresse. Kvinno- och tjejjourernas arbete bygger däremot på en idéburen grund utan vinstintresse och är en uppskattad tillgång för samhällets gemensamma strävan att motverka våld. har vid upprepade tillfällen tidigare lyft frågan om kvinnojourernas framtid och behov av stabil finansiering. Vi vill skydda och bibehålla starka fristående kvinnojourer. anser att regeringen behöver tydliggöra att kvinnojourerna kommer att garanteras långsiktiga och stabila ekonomiska lösningar för att kunna fortsätta bedriva sin verksamhet och föreslår därför ett anslag på särskilt riktat till kvinnojourerna. Fler kvinnor som söker hjälp hos behöver även beviljas placering på skyddat boende och få vara där som de behöver. För att ska ges möjlighet till detta, bör det enligt anslås . Vissa mäns förakt och hat mot kvinnor manifesteras såväl genom våld i nära relationer och våldtäkter som köp av sexuella tjänster, koppleri och människohandel. Den yttersta manifestationen av våldet är när kvinnor misshandlas till döds, s.k. femicid. Det finns fortfarande ett genomgående problem inom hela rättskedjan när det gäller hanteringen av det sexualiserade våldet. Alla delar av rättskedjan behöver kompetensutvecklas så att lagstiftningen används så som den är tänkt. satsar därför i vår budgetmotion , på ett femicid-paket för polis, åklagare och domare i syfte att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med ökad våldskompetens, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. Kompetensutvecklingen ska också inkludera hanteringen av det nya barnfridsbrottet (barn som bevittnat brott, som ofta handlar om mäns våld) och möjligheterna att genomföra bra barnförhör. Socialförsäkringarna är centrala i jämlikhetspolitiken. De fördelar resurser mellan människor utifrån förmåga och efter behov samt mellan de olika livsfaser vi går igenom. Robusta generella trygghetssystem minskar också framväxten av privata lösningar som i sin tur leder till ökad ojämlikhet. Socialförsäkringarna har urholkats . Det gäller inte minst pensionerna och sjukförsäkringen, inkluderat arbetsskadeförsäkringen, men också de ersättningar och bidrag som tillhör familjepolitiken. 10.1 Pensioner som går att leva på Det nuvarande pensionssystemet cementerar ojämlikheten på arbetsmarknaden. Det fungerar omfördelande från lågavlönade till högavlönade genom att de som kan jobba länge, och därmed betala in pensionsavgift länge, premieras. För dem som inte kan det, exempelvis p.g.a. fysiskt tunga arbetsuppgifter, finns ingen kompensation. Den som har haft goda arbetsvillkor och en stor grad av kontroll i sitt arbete har lägre risk för sjukskrivning. Det är framför allt personer med sådana arbeten som har korta eller inga sjukskrivningsperioder, samt kan och vill fortsätta arbeta längre, och därmed får högre pension. Den som däremot har haft avbrott för sjukskrivningar och arbetslöshet eller går i pension tidigare p.g.a. att kroppen är utsliten av ett hårt arbetsliv får lägre pension. Systemet premierar därmed högre tjänstemän och akademiker som kommer in i systemet sent och kan jobba länge medan LO-grupper som börjar jobba i tidig ålder och slits ut tidigt straffas med lägre pensioner. Pensionssystemet tar ingen hänsyn till att klyftorna i utbildning och inkomst även skapar klyftor i medellivslängd. Pensionssystemet och den förda politiken har också medfört att har en högre andel s.k. fattigpensionärer än övriga . Pensionssystemet förstärker också de könsorättvisor som finns på arbetsmarknaden. Enligt siffror från SCB har kvinnor i genomsnitt av mäns pension och skillnaden ökar med åldern. Hälften av alla kvinnor tvingas ta ut garantipension till någon del för att klara sig. Systemet kompenserar inte för föräldraledighet och sjukpenningdagar på ett tillfredsställande sätt. I det nuvarande pensionssystemet riskerar en allt större andel av framtidens pensionärer att bli fattiga. Kommunalarbetare och industriarbetare får av sin slutlön i pension. För att inte riskera fattigdom brukar en pensionsnivå på 60–av slutlönen anses nödvändig. Även med inräknad tjänstepension ligger många arbetaryrken långt under detta. För den som är ung och planerar att gå i pension vid 65 kommer slutlönen att bli ännu lägre. Dagens 80-talister riskerar att få pensioner som ligger en bit av lönen om systemet inte förbättras. Tjänstepensionen bidrar också till att öka inkomstklyftorna eftersom den är betydligt högre för höginkomsttagare än låginkomsttagare. Det får även konsekvenser för jämställdheten. Kvinnors andel av mäns tjänstepension uppgick . Det nuvarande pensionssystemet slår också hårt mot den som inte klarar av att arbeta hela vägen fram till pensionsåldern. Det drabbar framför allt arbetare med slitsamma yrken. För att komma åt detta problem vill införa en möjlighet att avsluta sitt arbetsliv tidigare, utan att pensionen påverkas negativt, genom ett förändrat omställningskrav i sjukförsäkringen. Det är ett krav vi länge har drivit och vi konstaterar att regeringens budgetproposition innehåller ett sådant förslag. anser dock att åldersgränsen inte bör knytas till riktåldern i pensionssystemet, som regeringen föreslår. Åldersgränsen bör i stället vara fast och sättas till . Riktåldern styrs av medellivslängden, men en stigande medellivslängd gör inte slitsamma yrken mindre slitsamma. Dagens pensionssystem är underfinansierat och oförutsägbart. vill se ett pensionssystem som ger verklig ekonomisk trygghet vid arbetslivets slut. Ett sådant system bör innehålla ett grundskydd som gör att ingen pensionär tvingas leva i relativ fattigdom och garantera pensioner motsvarande av slutlönen för låg- och medelinkomsttagare, inkluderat tjänstepension. Systemet ska också ge möjlighet att avsluta yrkeslivet med en rimlig pension för den som slitit ut sig under ett långt och tungt arbetsliv. Vi vill också ha en öppen och demokratisk process kring pensionerna i stället för den nuvarande icke-transparenta pensionsgruppen. Tills vi har ett nytt pensionssystem kommer att verka för att förbättra det befintliga systemet. Eftersom garantipensionen är prisindexerad i stället för inkomstindexerad halkar de som lever på garantipension efter den övriga befolkningen. Mellan det att garantipensionen infördes och hade pensionärer med garantipension i genomsnitt en real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare. menar att garantipensionen bör inkomstindexeras så att de som lever på garantipension inte halkar efter den övriga befolkningen ytterligare. anser att garantipensionen ska höjas med och inkomstindexeras. Förslaget innebär ökade inkomster för över 700 000 pensionärer. Fribeloppet i bostadstillägget bör höjas och inkomstindexeras på samma sätt så att den höjda garantipensionen inte försvinner genom minskat bostadstillägg. Förslaget innebär i ökade utgifter för staten 2022. Vår politik för ett bättre pensionssystem beskrivs närmare i motionen Pensioner att leva på (2021/22:V251). välkomnar regeringens föreslagna höjning av bostadstillägget. Det är bra att den inser att de pensionärerna med sämst ekonomiska förutsättningar behöver ökade inkomster, men det är inte tillräckligt. 10.2 En sjukförsäkring att lita på Alla kan bli sjuka. Alla har därför intresse av en bra sjukförsäkring. Den svenska sjukförsäkringen bygger på att personer som drabbas av sjukdom som gör dem oförmögna att arbeta fortsatt kan ha en rimlig ekonomisk situation samt få stöd att komma tillbaka till arbete. Det finns ett starkt stöd i befolkningen för att viktiga trygghetssystem som sjukförsäkringen ska finansieras gemensamt och solidariskt. Den tidigare borgerliga regeringens såväl som den nuvarande regeringens attacker mot sjukförsäkringen har lett till att många sjuka förvägras ekonomisk trygghet vid sjukdom. har blivit ett land där sjukdom för många har kommit att innebära fattigdom. Därmed urholkas legitimiteten i och förtroendet för sjukförsäkringen. Det krävs en rad förändringar för att återupprätta en sjukförsäkring som bygger på trygghet och solidaritet mellan oss alla som omfattas av den. Det regelverk som är styrande, med fasta tidsgränser inom sjukförsäkringen, drabbar LO-kvinnor hårdast och systemet förstärker köns- och klassorättvisorna. Tidsgränserna har gjort försäkringen stelbent och flyttat riskerna och ansvaret för sjukdom till den enskilde. Arbetsgivaren har en nyckelroll både i att förhindra att anställda blir sjuka och tvingas till sjukskrivning och i rehabiliteringen och återgången till arbetet. Det är från arbetet man sjukskrivs och till arbetet man ska rehabiliteras. anser att rehabiliteringskedjan, med stelbenta tidsgränser, bör slopas och ersättas av ett individuellt anpassat system där fokus hamnar på medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning utifrån förmågor hos den enskilde. Sjukförsäkringen behöver bli mer individanpassad. anser att ersättning bör finnas i fler steg än dagens fyra för att underlätta och göra det mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. Vid prövning av sjukpenning och sjukersättning ska göra en helhetsbedömning som kan väga in flera saker såsom ålder, arbetslivserfarenhet och bosättningsort. Den grundläggande försäkringsrättsliga principen att den försäkrade är försäkrad i befintligt skick bör åter gälla. Detta innebär att det är försäkringsfallets betydelse för den försäkrade som ska bedömas.