mot · H9024181 · 2021-10-05 00:00:00 — Makten över den egna tillvaron ökar när individen får behålla mer av den inkomst som hon eller han själv tjänat hop. Därför är låga skatter en fråga om människors frihet och självbestämmande. Reformen uppgår till . Alliansregeringens reform med investeringssparkonto (ISK) har skapat en attraktiv sparform där både användning och beskattning är enkel att förstå. Detta bidrar till en demokratisering av sparandet och därmed ökad egenmakt för fler. Utvecklingen mot att fler sparar ska uppmuntras. Därför vill Liberalerna stimulera fler att börja spara genom att de första 300 000 sparade kronorna görs skattefria och att golvet på beskattning av investeringssparkonto avskaffas. På så sätt får fler förutsättningar att lägga undan till framtiden. Denna reform sänker skatten på sparande för miljontals svenskar med . krävs reformer som gör till ett attraktivt land att investera och driva företag i. Det krävs reformer som gör att det blir enklare och billigare att anställa. behöver ha internationellt konkurrenskraftiga bolagsskatter, attraktiva villkor för forskningsintensiva företag samt att det blir billigare att anställa för småföretagen. Samverkan mellan akademin och näringslivet behöver fördjupas och mer forskning behöver nyttiggöras. För att ge goda villkor åt företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet behövs sänkt skatt för forskningsintensiva företag genom att arbetsgivaravgiften för forskare – det så kallade FoU-avdraget – behöver sänkas ytterligare. Därför föreslår Liberalerna en förstärkning av taket i FoU-avdraget till . Liberalerna lägger också fram en satsning på expertskatten som innebär att skatteundantaget förlängs till arbetsvistelser som uppgår till . För att stimulera de mindre företagen föreslår vi att växa-stödet förstärks och permanentas. Den förstärkning och permanentning av växa-stödet som Liberalerna föreslår innebär att småföretag som går från inga till upp till tre nya medarbetare får en reducering av arbetsgivaravgifterna . Att stödet permanentas innebär också att den utfasning som regeringen gör utgår. Dessa reformer innebär en försvagning av de offentliga finanserna med 2022, 2023 och 2024. Välfärdsstatens kärnuppgifter är lika viktiga efter coronapandemins utbrott, som utmaningar från demografi och teknologi kvarstår. Liberalerna kommer att kämpa för att kommuner och regioner och lokala beslutsfattare har förutsättningar att klara sin verksamhet i hela landet. De generella statsbidragen behöver fortsätta höjas. En bra skolgång ger unga möjligheter att göra verklighet av sina drömmar och livsplaner. Men under pandemin har många elever halkat efter i skolgången, och det slår hårdast mot de som redan tidigare hade det svårast. Detta sker i ett läge när tiotusentals elever lämnar utan att ha nått målen och där det finns skolor där hälften av eleverna misslyckats. Omfattande åtgärder behövs för att reparera det kunskapstapp som krisen givit upphov till. Liberalerna vill ha ett där varje barn ges förutsättningar att lyckas genom en skola med ordning och studiero, och med lärare som brinner för att förmedla kunskap. Liberalernas föreslår ett omfattande stödpaket i syfte att ge skolor bättre möjligheter och förutsättningar att motverka det kunskapstapp som pandemin orsakat. Resurserna ska kunna användas för olika stödinsatser i form av exempelvis extra undervisningstid, förstärkt elevhälsa eller lärarledd läxläsning efter skoltid. Liberalerna avsätter därför 2022 och 2023 för att ge skolor förutsättningar att motverka kunskapstappet. Liberalerna vill genomföra en stor satsning för att fler elever ska få egna skolböcker. uppger nio av tio lärare att de saknar resurser att köpa in de läroböcker som eleverna behöver. Detta trots att läroböcker av hög kvalitet har en påvisad betydelse. Liberalerna vill fortsätta satsningarna på en reformagenda för att återupprätta den svenska kunskapsskolan – och den resan börjar i klassrummet. Liberalerna vill utöka undervisningstiden i den svenska i syfte att motverka skolmisslyckanden, ge högpresterande elever förstärkta möjligheter att nå längre samt motverka tendensen att lärare tvingas prioritera bort moment i läroplanen på grund av tidsbrist. Liberalerna avsätter därför –24 i syfte att utöka antalet undervisningstimmar i matematik- och svenskämnet i den svenska . Liberalerna satsar totalt mer än regeringen på skolan åren 2022–2024. har mycket allvarliga integrationsproblem. Liberalerna har en vision om inga utsatta områden . För att lyckas med krävs en bred reformagenda, där arbetslinjen är avgörande. Men det handlar också om en politik som stärker skolorna i utsatta områden och säkerställer att de lyckas med sitt kunskapsuppdrag är högsta prioritet. Liberalerna vill även flera reformer som gemensamt syftar till att stärka det svenska språkets ställning i förskolan i syfte att förebygga skolmisslyckanden och stärka förutsättningarna för långsiktig integration. har unikt goda förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Men gamla politiska låsningar gör att kraft ägnas åt symbolfrågor i stället för åt att på riktigt få bort de fossila utsläppen. Vi vill ha ett som är det mest hållbara i världen, där vi reser hinder för klimatutsläpp och river hinder för klimatvänlig teknik. I omställningen till elektrifiering blir tillgången på metaller den nya oljan. Det handlar om investeringar i miljardklassen som kommer ge många nya jobb i . Men allt detta riskerar att slås sönder av utdragna och långa tillståndsprocesser. Ska det svenska näringslivet våga investera och utveckla ny teknik i vårt land krävs förutsägbara regler och konkurrenskraftiga villkor. bevittnar vi motsatsen, med förödande konsekvenser för jobben och klimatet. Ska elektrifieringen av transporterna genomföras krävs en fungerande laddinfrastruktur. Liberalerna satsar därför på utbyggnad av laddinfrastruktur (laddstolpar). Coronakrisen visar hur snabbt arbetslösheten skjuter i höjden när konjunkturen går i botten. Det är inte rimligt att en stor del av arbetstagarna på svensk arbetsmarknad står utan fullgott försäkringsskydd. Därför bör den ekonomiska tryggheten vid arbetslöshet komma från den statliga arbetslöshetsförsäkringen, som ska omfatta alla som arbetar. Det ska inte behöva vara något dramatiskt att vara tillfälligt arbetslös mellan två jobb. Vad som däremot ska undvikas med alla lämpliga medel är att en människa fastnar i långvarig arbetslöshet. Arbetslöshetshetsförsäkringens grundläggande principer ska upprätthållas, dvs. att skyddet är generöst den och sedan trappas av ju längre arbetslösheten pågår som kraven på den enskilde höjs. På så vis bidrar inte försäkringen till att hålla kvar personer i långvarig arbetslöshet. Arbetslinjen ska värnas. De tillfälliga åtgärder som beslutats inom bland annat a-kassan i den akuta krisbekämpningen under coronapandemin ska inte förlängas. Statliga regleringar och skatter bidrar till att hålla nere rörligheten också på den ägda bostadsmarknaden. De hårda regleringar som hindrar hushållen från att köpa bostad måste därför förändras. Det är även nödvändigt att sänka skatterna så det blir mer lönsamt att sälja sin bostad. Det skärpta amorteringskravet måste bort. Särskilt i större städer, där bostadspriserna är högre, innebär kombinationen av det skärpta amorteringskravet och bolånetak att den breda medelklassen hindras från att äga sitt boende. Genom att reformera dessa regleringar sänks inte bara trösklarna till bostadsmarknaden utan även till arbetsmarknaden eftersom fler kan flytta till en ny ort för att få jobb. Flyttskatten – skatten på försäljningen av en bostad – håller tillbaka rörligheten på bostadsmarknaden. Genom januariavtalet har Liberalerna nu genomdrivit att skatten sänks genom att uppskovsräntan tas bort på uppskjuten skatt på reavinst efter bostadsförsäljning. Därmed kan fler finansiera köpet av ny bostad genom att lägga in reavinsten från försäljningen av den tidigare bostaden. Vi vill också göra det lättare för människor som bott länge i sin ägda bostad att kunna köpa ett nytt boende, till exempel för den som kommit upp och känner att villan blivit för stor. Liberalernas viktigaste reformer. Reformer i urval () Mer kunskap i skolan Höjda löner i utsatta områden Utbildning för rektorer och lärare inför statlig skola Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Förberedelser för infångning och lagring av koldioxid Fossilfria bränslen i gröna näringar Stärkt rätt till personlig assistans Sänkt skatt på arbete Sänkta skatter på låga inkomster (inkl. pension) Sänkt skatt på utbildning Enklare och billigare att anställa Billigare och enklare att anställa (växa-stödet) Fler årsrika i arbetslivet Sänkt skatt på sparande Det ska löna sig att utbilda sig Nej till tiofaldigad ränta på studiemedel Hela landet ska växa Integration – insatser för språket SFI-satsning kvalitet, mm Utökade hembesök från BVC Riktat stöd till scoutrörelsen Summa reformer i urval Finansiering i urval () Nej till 365-dagarsregeln sjukförsäkring Nej till särskilda regler 62-åringar i sjukförsäkringen Nej till höjt tak i sjukpenningen Nej till tillfällig höjning i A-kassan Införande av karensdag dag 15 Bortre parentesen i sjukförsäkringen Slopad subvention energieffektivisering i flerbostadshus Slopade investeringsstöd till hyreslägenheter Nej till ineffektiv arbetsmarknadspolitik Nej till avdrag för A-kasseavgift Nej till minskat antal karensdagar Nej till utbyggda extratjänster Nej till utbyggd arbetsmarknadsutbildning Nej till höjning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Mer enhetliga och ändamålsenliga skatter Höjd skatt kommersiella lokaler Höjd fastighetsskatt obebyggd tomtmark Slopad sänkt inkomstskatt utvalda kommuner Utfasning av dieselsubvention gröna näringar Mindre ökning av elbusspremie Reducerad pris- och löneuppräkning 3 En skola för kunskap och bildning Liberalerna sätter skolan först. Genom att rusta individen med kunskap, bildning och färdigheter lägger vi grunden för mer frihet och egenmakt. Ett starkt skolsystem är en avgörande fråga för att bygga ett starkare samhälle. Om skolsystemet präglas av hög kvalitet förbättras möjligheterna att motverka problem i form av utanförskap, arbetslös och segregation markant. Liberalerna har en stolt historia fylld av omfattande politiska segrar. När vi senast satt vid makten genomförde vi ett betydande antal skolreformer på flera olika nivåer, men med ett gemensamt syfte: att sätta kunskap i första rummet för skolan. Det har gett resultat. De elever som genomgått sin skolutbildning efter att de liberala skolreformerna genomförts uppvisar påtagligt högre kunskapsresultat i flera internationella kunskapsmätningar. Arbetet för en starkare kunskapsskola får dock inte avstanna. Det råder fortsatt allvarliga problem med både bristfällig studiero, omfattande lärarbrist och undermåliga kunskapsresultat på många skolor i socialt utsatta områden. Det finns även behov av konkreta reformer för att stimulera och främja högpresterande elevers skolgång. Ingen elev ska hållas tillbaka i skolan – oavsett om det handlar om elever som möts av låga förväntningar eller elever som inte får tillräcklig akademisk stimulans. Liberalerna kommer inte att släppa skolfrågan. Tvärtom har vi prioriterat att till att börja med utvärdera tidigare förd politik, men framförallt att utveckla nya politiska förslag för att skolsystemet bättre ska lyckas möta elevernas behov och erbjuda dem goda möjligheter till utveckling, inlärning och en livslång kunskapstörst. 3.1 Liberalernas reformagenda för skolan Liberalerna menar att skolans främsta syfte är att förmedla kunskap. Vi anser kunskap ha ett egenvärde i sig för den enskilde individen, men även ett samhällsvärde för hela . Vår skolpolitiska reformagenda kan sammanfattas med följande punkter: Återförstatliga skolan och inför en nationell finansiering för grund- och gymnasieskolor. Liberalerna står fast vid att skolan behöver återförstatligas, och att det bör ske . Fristående skolor ska fortsatt finnas kvar, men framöver ingå i ett statligt finansieringssystem där resurser fördelas efter skolornas behov och ansvar. Inga utsatta områden . För att lyckas med det krävs en sammanhållen politik som stärker skolorna i utsatta områden och säkerställer att de lyckas med sitt kunskapsuppdrag. Integrationen ska börja redan i förskolan. Liberalerna vill även genomföra flera reformer som gemensamt syftar till att stärka det svenska språkets ställning i förskolan i syfte att förebygga skolmisslyckanden och stärka förutsättningarna för långsiktig integration. Återupprätta läraryrkets attraktivitet. Det krävs ett antal reformer både på nationell och lokal nivå för att återupprätta läraryrkets attraktivitet. Barn med särskilda behov måste få rätt till särskilt stöd. Det är särskilt viktigt att elever med särskilda behov av olika slag får den hjälp de har rätt till - oavsett var i landet de bor. 3.2 Insatser mot kunskapstappet under pandemin elever har drabbats negativt i sin undervisning på grund av spridningen av covid-19. Konsekvenserna har varit särskilt kännbara för de elever som redan innan pandemin behövde olika former av stöd, men även för många andra elever som inte kan nå sin fulla potential. Många elever i gymnasieskolan och högstadiet i som haft distansundervisning har påverkats negativt och vissa inslag i undervisningen har varit svåra att genomföra. Pandemin har även påmint många om vikten av fler åtgärder för att motverka lärarkårens allt mer krävande arbetsbelastning. Liberalerna har och kommer alltid att prioritera skolans kunskapsuppdrag. Men den som prioriterar något måste också kunna peka på vad som inte är lika viktigt. Bristen på balans mellan de krav som skolan och lärarkåren åläggs ovanifrån och de resurser som finns att tillgå är uppenbar. Det har givit upphov till lokala initiativ som Liberalerna menar är lovvärda. Exempelvis har huvudmän i samråd med lärarfack tagit fram så kallade prioriteringslistor för att minska stressen för lärarna på skolan. Dessa listor kan användas för att tydliggöra vad som bör prioriteras först när arbetssituationen inte möjliggör att de hinner med alla uppdrag. Skolans kunskapsuppdrag måste alltid hamna i första rummet, men alla huvudmän och skolledare borde vara tydligare i prioriteringarna. Det hade gagnat både lärarnas arbetsmiljö och säkerställt att elevernas rätt till kunskap går före arbetsuppgifter som inte är direkt relaterade till skolans kunskapsuppdrag. Liberalernas budget innehåller ett omfattande stödpaket i syfte att ge skolor bättre möjligheter och förutsättningar att motverka det kunskapstapp som pandemin orsakat. En av våra största satsningar i denna budget är därför mer resurser till skolan, så att elever och lärare får chansen att hämta tillbaka det som släpat efter. Resurserna ska kunna användas för olika stödinsatser i form av exempelvis extra undervisningstid, förstärkt elevhälsa eller lärarledd läxläsning efter skoltid. Vi menar vidare att en väl utbyggd lovskola ger bättre förutsättningar för fler elever att ta igen det kunskapstapp som drabbat dem . Liberalerna avsätter därför 2022 och 2023 för att ge skolor förutsättningar att motverka kunskapstappet. Därtill avvisar vi regeringen aviserade neddragning på lovskolan. Liberalerna avsätter , och . 3.3 Fler lektioner för mer frihet i livet Svenska elever har få lektionstimmar jämfört med många andra jämförbara länder. Liberalerna vill fortsätta satsningarna på en reformagenda för att återupprätta den svenska kunskapsskolan – och den resan börjar i klassrummet. Liberalerna vill utöka elevers undervisningstid i den svenska i syfte att motverka skolmisslyckanden, ge högpresterande elever förstärkta möjligheter att nå längre och motverka tendensen att lärare tvingas prioritera bort moment i läroplanen på grund av tidsbrist. Särskilt viktigt är det att prioritera matematik och svenskämnet, där resultaten i PISA-mätningen visar att elever presterar sämre vad gäller både matematik och läsförståelse jämfört med elever . uppnår cirka var femte elev inte ens en grundläggande färdighetsnivå vad gäller läsförståelse eller matematiska färdigheter. Även nationella forskningsprojekt har påvisat att en stor andel elever har ”påtagligt låga kunskaper när det gäller sådana grundläggande färdigheter som är avgörande för att förstå matematik och för att kunna använda matematik vid problemlösning”. Resultaten i de internationella kunskapsmätningarna talar klarspråk: Fler insatser behövs för att motverka det stora antalet elever som misslyckas i skolan – men även ge högpresterande elever bättre möjligheter att nå sin fulla potential. En analys från SNS fann ett direkt samband mellan ökad undervisningstid och bättre utfall på arbetsmarknaden: ”Resultaten från vår forskning visar att mer lästid i skolan kan åstadkomma långvariga förbättringar i människors liv”. När utökade undervisningstiden i skolan fann dessutom utvärderingar att visade dessutom att elevernas välmående förbättrades. Liberalerna avsätter därför , samt i syfte att utöka elevernas undervisningstimmar i matematik- och svenskämnet i . 3.4 Alla elever ska ha rätt till egna läroböcker uppger nio av tio lärare att de saknar resurser att köpa in de läroböcker som eleverna behöver. Detta trots att läroböcker av hög kvalitet har en påvisad betydelse för elevernas ålärång. Bristen på resurser tiläläroböckerna får äån direkt neåtiva följdö fä lärarnas arätsbelastning. Hälften av lärarna ägnar i snitt åt att göra hemmagjorda läromedel. Avsaknaden av resurser till läroböcker försämrar inte bara elevernas möjlighet att lära sig mer – det gör det även svårare för dem att studera hemmavid och på så vis försämrar skolsystemets likvärdighet. Trots det prioriterar inte regeringen läroböcker i skolan. Liberalerna menar att skolan är en nationell angelägenhet och att vi som land inte har råd att inte säkerställa att skolans elever får tillgång till de resurser de behöver för att lyckas. Därför vill Liberalerna genomföra en stor satsning för att fler elever ska få egna skolböcker. I Liberalernas budgetmotion avsätts år , och i syfte att elever i högre utsträckning ska få tillgång till egna skolböcker av hög kvalitet. 3.5 Statlig skola och nationell skolpeng Liberalerna anser att skolan är en nationell angelägenhet, och att den således även borde styras av staten. För att främja kvalitet, öka likvärdigheten och förbättra läraryrkets attraktivitet behövs en lika stark som tydlig styrkedja, där staten ska ha huvudansvaret. Kommunaliseringen av skolan lade grunden för ett splittrat system med påfallande kvalitetsbrister, och om det inte åtgärdas är risken stor att likvärdighet förblir ett ouppnåeligt mål i stället för en vision som går att förverkliga. Det är talande att samtliga större satsningar på skolan som tillkommit under , exempelvis omfattande fortbildningsinsatser för lärare och förstärkningar av skolbiblioteken, har tillkommit på initiativ från staten och finansieras genom riktade statsbidrag. Lika talande är det faktum att det finns cirka 80 olika riktade statsbidrag som tillsammans omfattar . har staten försökt kompensera för bristerna som uppstått och fortgått sedan Socialdemokraterna drev igenom kommunaliseringen av skolväsendet. Liberalerna står fast vid att skolan behöver återförstatligas, och att det bör ske . I ett nytt statligt skolsystem ska likvärdigheten förbättras, kvaliteten stärkas och lärarnas arbetsvillkor förbättras. Fristående skolor ska fortsatt finnas kvar, men ansvaret för finansieringen av dem övergå från kommunerna till staten. Liberalernas förslag om en ny statlig finansiering av skolväsendet kan med fördel ses som ett viktigt steg mot återförstatligande av huvudmannaskapet. En utredning ska tillsättas som ska konkretisera hur en nationell skolpeng bör utformas för att främja kvalitet, stabilitet och likvärdighet över hela skolsystemet. För att kompetensutveckla lärare och rektorer inför förstatligandet avsätter Liberalerna . 3.6 Återupprätta läraryrkets attraktivitet Lärarnas kompetens är avgörande för undervisningens kvalitet. Men hur lärarkåren värderas och vilken status läraryrket har i ett samhälle avslöjar även hur kunskap och bildning värderas i ett skolsystem. Årtionden av en destruktiv skolpolitik som betonat skolans sociala uppdrag framför kunskapsförmedling har fått en förödande effekt för läraryrkets attraktivitet. Att färre ämneskunniga akademiker med intresse för undervisning överväger att bli lärare är lika beklagligt som det är förståeligt, då lärarrollen har förändrats från att vara en kunskapsförmedlande auktoritet som bedriver undervisning, till att bli en slags social handledare vars uppgift är att stå bredvid elever som självständigt söker kunskap. Det krävs omfattande reformer på både nationell och lokal nivå för att återupprätta läraryrkets attraktivitet. Liberalerna vill stärka styrningen och fördelningen av resurser genom att återförstatliga alla offentliga skolor, såväl grundskolor som gymnasieskolor, och därmed även överta arbetsgivaransvaret för lärarkåren. Lärarnas arbetsmiljö ska stärkas genom reformer för ökad trygghet och studiero, men även genom ett reformerat anmälningssystem som förhindrar att lärare hotas med anmälan av elever eller föräldrar. Lärarna måste även få bättre möjligheter och förutsättningar att fokusera på undervisningen. Skolan kan göra mycket, men inte allt – och det måste återspeglas i såväl styrdokument som läroplaner. Liberalerna vill därför renodla läroplanerna med syftet att minska pålagor som inte är direkt relaterade till skolans kunskapsuppdrag. Lärarbristen är inte en naturlag. Med rätt politik kommer att fler söka sig till läraryrket. Införandet av lärarlegitimationer bidrog till att skapa en tydlig bild av hur lärarbristen faktiskt såg ut. När andra vill avveckla lärarlegitimationerna eller sänka kraven för att bli legitimerad lärare, vill Liberalerna göra tvärtom. Lärarlegitimationerna ska vidareutvecklas och kompletteras med ett krav på att en lärare ska vara ämnesbehörig för att sätta betyg. För att kunna bedöma en elevs kunskap i ett skolämne krävs det att läraren själv behärskar ämnet väl. Lärarkåren består av engagerade och skickliga akademiker som värderar kunskap högt. Det handlar inte bara om att förmedla kunskap vidare till elever, det är även viktigt att lärare får möjlighet att själva utvecklas akademiskt i sina undervisningsämnen. Dessvärre är lärarnas möjlighet till fortbildning i det svenska skolsystemet djupt eftersatt. Alltför ofta består fortbildningen enbart av enstaka och gemensamma utbildningsdagar med inhyrda föreläsare. Liberalerna menar att legitimerade lärare själva borde få mandat att välja och styra över sin fortbildning. Det ska exempelvis vara möjligt att läsa kurser i de ämnen läraren undervisar i, eller i ämnesmetodik. Möjligheterna till vidareutbildning måste präglas av flexibilitet och anpassning efter individuella önskemål. Liberalernas mål om att inte ska ha några utsatta områden innebär även att det är av särskild betydelse att återupprätta attraktiviteten för erfarna och behöriga lärare att söka sig till skolor i utsatta områden, där lärarkompetensen är lägre jämfört med genomsnittet. För att åstadkomma det krävs en palett av åtgärder, exempelvis i form av lönepåslag, minskad arbetsbelastning och säkrad tillgång till speciallärare. Liberalerna avsätter därför , och i syfte att förbättra villkoren för lärare på skolor i utsatta områden och på så vis behålla, rekrytera samt motivera erfarna och behöriga lärare till dem. 3.7 Återupprätta speciallärarens roll i den svenska skolan I den svenska skolan har det länge varit vanligt förekommande att elever med behov av extra stöd har fått särskild undervisning, antingen enskilt eller i mindre grupper. Men i takt med att skolan kommunaliserades och idén om att alla elever, oavsett behov, ska inkluderas i vanliga skolklasser fick allt starkare fäste fick allt färre elever särskilt stöd.