mot · H9023687 · 2021-10-05 00:00:00 — En politik för ökad svensk konkurrenskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergripande skattereform som förbättrar förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för investeringsbolag att etablera sig i genom att införa en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka expertskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att renodla och effektutvärdera systemen för företagsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förenklat och standardiserat regelverk för testbäddar för ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta implementeringen av goda forskningsresultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utlysa ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk immaterialrättsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över processrätten i patenträttsliga mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för mönsterskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja de statliga bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra miljötillståndsprocesserna snabbare, effektivare och mer förutsägbara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en bred översyn av vilka statliga bolag som måste vara statliga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en funktionell uppdelning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras roll i syfte att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtagande av en nationell strategi för artificiell intelligens (AI) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen strategi för den svenska besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över systemet med personalliggare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statistik inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och innovation inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. har företag i världsklass. I vårt land finns allt från storskalig tillverkningsindustri till innovativa techbolag – däremellan ett rikt småföretagande. Alla är med och bidrar till jobb och välfärd. brukar få höga placeringar i internationella jämförelser kring villkor för företagsamhet, innovation och att göra affärer. Men det finns också områden där inte är lika bra. , pekar ut ett antal områden som försvårar för våra svenska företag – ett högt skattetryck, skattekrångel, stelbent arbetsmarknad och brister i utbildningssystemet. lägger därtill en icke-fungerande bostadsmarknad och de svårigheter det skapar för företag att rekrytera medarbetare. Men har det tillkommit andra problem som är direkt kopplade till den omställning många företag nu genomgår när fossila tillverkningsprocesser ska bli fossilfria. Allt fler företag upplever att elen inte räcker till för att de ska kunna ställa om och kommuner tvingas säga nej till nyetableringar för kapaciteten att förse dessa företag med el inte finns. Det är inte bara dåligt ur klimatperspektiv, det skapar också dåliga förutsättningar för svenska företag att fortsätta vara konkurrenskraftiga på global nivå vilket i sin tur påverkar jobb och välfärd negativt. Lägg därtill krångliga och långa tillståndsprocesser där det är otydligt vad som krävs av företagen för att de ska få miljötillstånd. och resten världen befinner sig också i ett speciellt läge i och med pandemin som inte bara en stor tragedi där människoliv gått förlorade och ännu fler saknar en anhörig och vän – det har också haft stor påverkan på vårt näringsliv. Människor har förlorat sina jobb och företag har tvingats lägga ned. verkar det värsta vara över men är alla överens om att pandemin kommer fortsätta ha påverkan . Ett exempel är att de internationella fraktkostnaderna ökat avsevärt under pandemin och verkar inte gå ner inom närmsta framtiden. Det påverkar i högsta grad som är ett exportland. När nu restriktionerna lyfts är det viktigt att arbetet för ett mer livskraftigt och konkurrenskraftigt näringsliv fortsätter. Lika viktigt som det var att införa nödvändiga krisåtgärder för att rädda jobb och företag tidigare måste vi nu staka ut vägen framåt för att säkerställa att företag återhämtar sig och fler kommer i arbete. vill fortsätta utveckla och förbättra villkoren för svenska företag. ska vara ett land där företag frodas – ett land som lockar företag och investeringar. Näringslivet är den nya miljörörelsen och det vill främja. ska vara ett land som drar nytta av ny teknik och innovationer som värnar och utvecklar den storskaliga industrin så väl som våra småföretagare. För fler förslag se motion ”Återupprätta arbetslinjen” om en reformerad arbetsmarknad och motion ”Reformer för ett ökat byggande och en bättre bostadmarkand” om en reformerad bostadsmarknad. I motion ”Fler jobb, bättre integration och en växande ekonomi” finns även fler förslag för en reformerad skattepolitik. Partimotionen ”Så får vi ordning på – klimat och energi” behandlar hur vi vill minska utsläppen men öka konkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten. Ett skattesystem som främjar företagande och entreprenörskap En förutsättning för att ska fortsätta vara ett rikt välfärdsland är ökad ekonomisk tillväxt. För att möjliggöra det måste villkoren för företagen förbättras och stärkas. är just nu bland de utvecklade länder som har lägst tillväxt per capita. Att det har varit så tyder på politiken inte är levererar tillräckligt bra förutsättningar. För att komma tillrätta med detta behövs en bred palett av åtgärder. En av de främsta åtgärderna som måste på plats är en bred skattereform. Målet med skattereformen måste vara att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste då vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Det svenska ägandet ska värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Vi behöver också mindre av särlösningar och ett enklare sammanhållet skattesystem som underlättar och ökar möjligheterna för entreprenörskap och företagande i . Underlätta för investeringsbolag att etablera sig i Ska företag kunna växa och bli större måste fler investeringar möjliggöras. har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen och vi har en av de största riskkapitalsektorerna i världen, framförallt när det gäller IT-sektorn och life science. av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt vilket gör att fonderna ger svenska företag tillgång till kapital på ett sätt som annars inte hade varit möjligt. Det möjliggör för dem att växa och anställa fler. Det finns dock fortfarande mycket att göra och skulle i högre grad kunna nyttja de konkurrensfördelar vi har. Bland annat är investeringarna i i genomsnitt mindre än i andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. förläggs vissa svenska fonder i andra länder. Det görs bland annat av legala skäl för att kunna få investeringar från vissa utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsfonder förläggs i vill införa en modell med associationsrättsliga fonder införs. Dessa investeringsbolag ska ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 – En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. En välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . En annan viktig faktor för att företag ska kunna utvecklas är att de har tillgång till rätt kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte vara möjligt att all den kompetens som efterfrågas finns eller utbildas i . För att tillgodose efterfrågan av högutbildade krävs det att är ett attraktivt land för dessa individer att flytta till. Det hjälper därför inte att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster. vill sänka skatterna på arbete generellt, men för att kunna snabbare skapa bättre möjligheter för företag att kunna attrahera den kompetens som behövs vill vi göra expertskatten mer konkurrenskraftig och mer i linje med liknande länder, exempelvis . föreslår därför att inkomstgränsen sänks från 2 prisbasbelopp till 1,5 prisbasbelopp vilket gör det mer i linje med . vill också förlänga tiden man har rätt till skatten från tre till . Dessutom vill vi att doktorandstudier i inte ska diskvalificera individer för att ha expertskatten. Universitet och högskolor bör också kunna besluta om skattelättnader för forskare. arbetskraftsinvandringen av högkvalificerad arbetskraft Svenska företag och entreprenörer vittnar om att brist på rätt kompetens försvårar för företag att växa och ta nästa steg. För att se till att företag kan utvecklas är det viktigt att se till att människor kan komma hit och bidra med kunskap och drivkraft. Arbetskraftsinvandringen måste värnas, men måste vissa uppenbara problem lösas. presenterar reformer för en förbättrad arbetskraftsinvandring i motionen ”Återupprätta arbetslinjen”. Men för att locka mer högkvalificerad personal till måste processer för att få talangvisum och handläggningen av arbetstillstånd förenklas avsevärt. måste de så kallade kompetensutvisningarna, där högkompetent arbetskraft utvisas på näst intill bagatellartade grunder, upphöra omgående. En mer välfungerande infrastruktur En fungerande infrastruktur är en förutsättning för att företag ska kunna verka i . Välfungerande transporter av människor och gods inom och till utanför gränser är avgörande för företag. Givet läge är det av särskild vikt att säkerställa att har kapaciteten som krävs för att göra oss mer tillgängliga till andra storstäder i och världen. vill att ska bli ledande flygplats och öka mängden passagerare som flyger till och från . Genom att bland annat satsa på ökad kapacitet, upprustade terminaler och förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen möjliggör vi detta. I motion ”Ett hållbart flyg för jobb och tillväxt i hela landet” presenterar vi förslag på hur vi kan kombinera detta med åtgärder som främjar den gröna omställningen för flygsektorn i . Utöver uppgiften att stärka som ett nordiskt nav måste även andra delar av vårt transportsystem utvecklas. Hamn är största hamnen i vår del av världen och dess förmåga att upprätthålla direkttrafik är något som industriföretag med rätta säger är helt avgörande för svensk konkurrenskraft. Vidare är det för oss självklart att transporter inom landet ska fungera. har alltfler möten tagits online, men det finns jämte dessa möten ett stort behov även för mänskliga möten. Det kan exempelvis handla om besök på diverse mässor eller att möta en kund eller en leverantör. Därför behövs därför satsningar på utvecklande av persontransporter, presenterar förslag om det i motionen ”En hållbar transportpolitik för jobb och tillväxt”. Minska risken att driva företag Nivån på risken som det innebär för en individ att driva företag är en viktig del i de drivkrafter eller hinder som finns för att starta ett företag. Denna risk kan handla om tillgång till sociala skyddsnät eller om regler för rekonstruktion. Risken måste vara på en sådan nivå att människor vågar ta steget från en trygg anställning till företagande. vill förlänga rätten till tjänstledighet för att starta sitt egna företag. För att fler ska våga ta steget och starta företag behöver tryggheten bli större, särskilt i första skedet. Ett sätt att göra detta är att förlänga rätten till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet från sex . Förhoppningsvis skulle då fler våga ta chansen att satsa på sin idé utan att riskera bli av med sitt anställningsskydd direkt. Det kan ta att bygga upp lönsamheten i ett nystartat företag. Ett förlängt uppbyggnadsskede för nya företagare att få sin a-kassa och sjukpenning beräknad på tidigare förvärvsinkomster kan motivera företagare att våga ta steget från anställning till att driva företag. vill därför se över trygghetssystemen för företagare för att skapa större trygghet för våra företagare. Som regel blir företrädare för ett aktiebolag inte personligen ansvariga för skulder i bolaget. Företrädaransvaret innebär dock att styrelseledamöter kan bli betalningsansvariga för företagets skatter. Varje företrädare måste därför i praktiken ha kunskap om varje förfallodag för skatter och avgifter och företagets möjlighet att betala dessa. Om företaget inte kan betala skatter på förfallodagen måste avvecklingsåtgärder vidtas , annars kan företrädaransvaret träda in. Detta är ett stort hinder vid försök att rädda företaget vid likviditetsbrist. Brottsligheten mot företagare måste minska har allt fler företag upplevt att hot, våld och rån blivit en del av deras vardag. Framförallt är det i utanförskapsområden som problemen med brottslighet är så stora att många företag överväger att flytta eller lägga ned sin verksamhet. Att säkerställa lag och ordning är en av statens viktigaste kärnuppgifter. Det får inte vara så att staten sviker medborgare och företag på detta vis. Tryggheten måste säkras och brottsligheten måste minska. Att företagare i vissa områden inte vill eller vågar fortsätta driva sin verksamhet av rädsla för rån, våld och hot är helt oacceptabelt. har en rad förslag på hur tryggheten för företagare kan öka. Det handlar bland annat om att öka antalet anställda inom polisen, skärpta straff och krafttag mot gängbrottsligheten. Det kan man läsa mer om i partimotion ”Så får vi ordning på – Brottsbekämpning”. Även vardagsbrottsligheten är ett stort problem för många näringsidkare. Därför är det viktigt att den nya lagstiftningen som ger företag möjlighet att utfärda tillträdesförbud till butiker följs upp så den fyller sitt syfte. Genom att begränsa möjligheterna att få tillträde till butikslokalerna för personer som stjäl eller uppför sig illa skapas en tryggare miljö för både butiksanställda och kunder. Företag ska inte heller kunna konkurreras ut av andra som bryter mot lagar och regler. Även om de allra flesta företagare är skötsamma förekommer att företag tänjer på regelverket för att skaffa sig orättvisa fördelar gentemot sina konkurrenter. Detta upplever många företagare som ett stort problem. För att komma åt fuskande företag behövs bland annat bättre samverkan mellan myndigheter. Vi ser därför positivt på den samverkan mot osund konkurrens som inletts mellan en rad myndigheter. Den osunda konkurrensen kan också komma från offentlig sektor. För att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen. Det är nu hög tid att dessa regler utvärderas och att det vid behov genomförs förändringar för att säkerställa att osund konkurrens inte råder. Reformera systemet för företagsstöd Det har påvisats brister i systemet för företagsstöd. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på flera olika myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . vill därför renodla och effektutvärdera företagsstöden. De olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte, såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. På nationell nivå bör , och Jordbruksverkets företagsstöd utvärderas efter effekten de skapar och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Även andra företagsstöd, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling bör granskas och effektutvärderas i större utsträckning. På EU-nivå bör verka för att regelverk om företagsstöd blir så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. vill också i högre grad bygga utförandet av de näringslivsfrämjande åtgärderna på privata kvalitetssäkrade aktörer utanför myndighetskretsen. Dessa aktörer skulle exempelvis kunna utses genom att kvalitetskrav ställs och projekt och insatser sker i konkurrens mellan varandra. Myndigheternas, statens, uppgift skulle på detta sätt i huvudsak begränsas till att utifrån de politiska målen sätta allmänna ramar och fatta inriktningsbeslut för insatser och för kvaliteten på genomförare samt att följa upp resultaten, kontrollera att medlen använts på avsett vis och medverka till att förbättringar tillvaratas. Fler vägar till företagande behöver fler företag som kan bidra till vårt välstånd och skapa nya arbetstillfällen. Att starta företag är också en väg in på arbetsmarknaden för många. En mångfald av företag och företagare i olika branscher bidrar till förnyelse och ger förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. En undersökning från visar att av unga i åldrarna kan tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. Enligt statistik från Ung företagsamhet (UF) är sannolikheten att faktiskt starta företag högre bland UF-företagare. Man vet också att de som drivit UF-företag i högre grad är chefer, generellt sett har högre lön och har kortare arbetslöshetsperioder. Det är därför rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjuds och väljer att gå UF. Det finns därutöver stora skillnader i hur stor andel elever som går UF på olika gymnasieprogram. Nio av tio elever på handels- och administrationsprogrammet läser UF, medan under en av tio elever på byggprogrammet gör det. Rimligen finns möjligheter att erbjuda fler elever en chans att läsa UF, inte minst då många elever på yrkesprogram ofta senare i livet startar eget företag och genom UF torde stå bättre rustade för livet som egenföretagare. Mot bakgrund av detta anser att det bör göras ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. Allt fler kvinnor väljer att starta och driva företag vilket innebär att fler affärsidéer tillvaratas och att möjligheter till ökad sysselsättning och ekonomisk utveckling stärks. Vart tredje svenskt företag drivs av en kvinna och var tredje nyföretagare är också kvinna. Att kvinnors företagande har ökat kan delvis förklaras av att andelen företag inom tillverkning minskar i förhållande till tjänste- och serviceföretag samt företag inom vård och omsorg, där kvinnor i högre grad är verksamma. Att nya företag växt fram i välfärdssektorn har gynnat kvinnors karriärvägar och utvecklingsmöjligheter, men också kvinnors företagande. måste våga ta tillvara på de möjligheter som ligger i innovativa lösningar för välfärdsuppgifter, i nya produkter, metoder, tjänster och utföranden. Det skapar jobb, tillväxt och bra lösningar för människorna och det gemensamma i vårt samhälle. Att ta tillvara på idéer och kunskaper som omsätts i praktiken inom den sektor som domineras av kvinnor ger utveckling och möjlighet till att sälja kunskap. Vi ser en stor grupp med nyanlända som kommit till och som behöver etablera sig i . Att skapa fler och enklare vägar in till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända är därför prioriterat. Vi vill se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Erfarenhet visar att invandrardrivna företag är mer benägna att anställa icke-svenskfödda personer i högre grad än motsvarande drivna av svenskfödda. Ett uppenbart problem är att det inte görs någon systematisk resurskartläggning av nyanländas erfarenhet av företagsamhet. har inte råd att låta sådan entreprenörskompetens rinna ut i sanden. För utrikes födda kvinnor är det tyvärr särskilt svårt att etablera sig på svensk arbetsmarknad. Därför behövs varje möjlig väg in på arbetsmarknaden ses över för hur fler utrikes födda kvinnor ska bli delaktiga. En möjlig väg in är att bilda sitt eget företag. Här behövs ett arbete göras för att ta vara på erfarenheter från lyckade projekt. Där det är möjligt bör nationella strategier införas för att bryta utanförskapet. I detta arbete spelar relevanta myndigheter såsom Arbetsförmedlingen och en avgörande roll för att öppna fler vägar till entreprenörskap. En annan del av ekonomin där många får sin start är i delningsekonomin som just nu växer snabbt. Tack vare delandet kan resurserna utnyttjas mer effektivt och komma fler till del. vill att blir världens bästa land för delningsekonomin. Att människor delar varor och tjänster med varandra har förekommit . De senaste årens omfattande digitalisering har dock skalat upp detta till nya nivåer. Plattformar matchar människors efterfrågan på delade varor och tjänster mot utbudet på . Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. bör välkomna delningsekonomin och svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. rankas som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga ekonomier av , och . är ett litet land men har innovativa företag av världsklass. Men bra kan alltid bli bättre och det behövs en ny samarbetsmodell som snabbare kan omvandla forskningsresultat till innovationer som skapar morgondagens tillväxtföretag. Det kan bland annat uppnås genom att öka fokus på att pengarna i högre grad följer idén istället för aktörerna genom innovationssystemet. vill också utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, regioner, kommuner och företag. Ur ett innovationsperspektiv är det viktigt hur underlagen för offentliga upphandlingar ser ut.