mot · H9024221 · 2021-10-05 00:00:00 — Därför föreslås dubbelt jobbskatteavdrag för personer som är upp till och har subventionerad anställning eller andra arbetsmarknadspolitiska insatser, långtidsarbetslösa och nyanlända. Dessa skattesänkningar beskrivs närmare i avsnitt 6.1 Skattelättnader för fler i arbete. För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete alltför låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. Personer som varit borta länge från arbetsmarknaden kan få nystartsjobb där arbetsgivaren får borttagen arbetsgivaravgift baserat på en persons bortavaro från arbetsmarknaden. På motsvarande sätt vill vi att personer, som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning, också ska kunna få dubbelt jobbskatteavdrag baserat på hur länge man varit frånvarande från arbetsmarknaden: tiden med skattenedsättningen ökar med längden på frånvaron från arbetsmarknaden, precis som nystartsjobben fungerar när det gäller arbetsgivaravgifter. För varje månads arbetslöshet så får den enskilde med dubbelt jobbskatteavdrag. Har man varit arbetslös får man med dubbelt jobbskatteavdrag, och har man varit arbetslös så får man med förhöjt jobbskatteavdrag. Tillsammans med nystartsjobbens nedsatta arbetsgivaravgift för den som varit frånvarande från arbetsmarknaden underlättar vi för personer att ta steget från ett långvarigt utanförskap till arbete. Det dubbla jobbskatteavdraget bör också ges till alla unga upp till som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och för nyanlända i . Det innebär att de grupper som kan komma ifråga för etableringsjobb eller nystartsjobb skulle få en kraftig skattelättnad som gör det lönsamt att ta ett arbete också till något lägre lön. Den stora tudelningen på arbetsmarknaden, där en majoritet av de arbetssökande i utsatt ställning utgörs av utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning, pekar på behovet av insatser för att dessa människor inte ska fastna i utanförskap. Att ha en arbetsgemenskap är viktigt för integration och egenförsörjning. Med reformen ökar möjligheterna för fler arbetstillfällen för arbetskraft med något lägre kvalifikationer att växa fram. Det dubbla jobbskatteavdraget för unga, nyanlända och de som kommer tillbaka från arbetslöshet eller sjukskrivning ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster upp . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Givet problemen med hög långtidsarbetslöshet och en tudelad arbetsmarknad och vikten att få reformer på plats snabbt föreslår att förslaget om dubbla jobbskatteavdrag betalas ut som en jobbstimulans, på utgiftssidan, för de som går från långtidsarbetslöshet till jobb. Det gör att satsning på dubbla jobbskatteavdrag regleras som en utgift under UO14 och först därefter som en minskad intäkt. För detta avsätts . Kraftfull förstärkning av Nystartsjobben Nystartsjobb är en subventionerad anställningsform som är riktad till långtidsarbetslösa. Den har enligt utvärderingar den bästa övergången till vanligt jobb, med en övergång till arbete för av deltagarna. Samma siffra för regeringens egen reform, , är . Nystartsjobb gör att arbetsgivarens kostnad för en anställning blir väsentligt lägre och styckkostnaden för staten är - jämfört med Extratjänsterna - hälften så stor. får en arbetsgivare som anställer en person som varit arbetslös som huvudregel en subvention motsvarande ett belopp på en arbetsgivaravgift. Är personen ges stöd redan från 6 månaders arbetslöshet. Om personen varit arbetslös längre än kan både 2 och 2,5 arbetsgivaravgifter betalas ut som stöd. För nyanlända gäller som huvudregel 2,5 arbetsgivaravgifter. Situationen med ett kraftigt växande antal långtidsarbetslösa kräver åtgärder. En sådan är att tillfälligt och kraftigt förstärka subventionen i nystartsjobben. Genom att förstärka subventionen i nystartsjobben blir reformen mer attraktiv för arbetsgivare och fler kan få chansen till ett arbete. Fördubblad subvention i nystartsjobben: Subventionen höjs från 1 till 2 arbetsgivaravgifter redan vid arbetslöshet. Subventionen på 1 arbetsgivaravgift ges istället redan vid 6 månaders arbetslöshet och gäller . För unga mellan gäller subventionen om 2 arbetsgivaravgifter redan från 6 månaders arbetslöshet. Vid arbetslöshet ges 2,5 arbetsgivaravgift och för alla nyanlända och personer som varit arbetslösa höjs subventionen till 3 arbetsgivaravgifter. Stödet gäller upp till , som . De förhöjda stödnivåerna gäller för anställningar tecknade . Enligt en studie från IFAU fördubblades inflödet till nystartsjobben när subventionen höjdes från 1 till 2 arbetsgivaravgifter . När det gäller de långtidsarbetslösa finns det alltså anledning till att förstärka subventionen för att fler ska finna det attraktivt att anställa via nystartsjobb. Vi beräknar att ca 16-20 000 fler får ett nystartsjobb. Utgifterna för nystartsjobben beräknas öka med ca 2022 och därefter. Det utökade stödet föreslås ges för tillkommande anställningar. Företag ska inte kunna säga upp personal som har ett nystartsjobb för att tillgodose sig en större subvention för samma anställning. Därutöver ska företag som har aktiva subventionerade anställningar inte tillåtas att säga upp dessa för att anställa andra med högre subventionsgrad. För den nya gruppen som får 1 arbetsgivaravgift redan vid 6 månaders arbetslöshet införs ett maxtak på utbetald lön som uppgår till , vilket därmed omfattar bland annat de tio yrkesgrupper som har lägst medianlön. Taket införs för att stödet ska bli mer träffsäkert. Höjt lönetak i nystartsjobben Den förra rödgröna regeringen försämrade villkoren i nystartsjobben, genom att både sänka lönetaket och göra det mindre förmånligt för arbetsgivaren. föreslår i sin budgetmotion att lönetaket i nystartsjobben höjs från dagens till . Detta kostar 2022 och gör att nystartsjobben kan användas något bredare. Att få in en fot på arbetsmarknaden är helt avgörande för möjligheten att kunna bygga upp ett fungerande liv som vuxen. Utan arbete är det svårt att ordna med ett eget boende, att bygga upp en stabil privatekonomi och att bilda familj. Känslan av delaktighet och gemenskap samt det ansvar som ett arbete för med sig är också mycket viktig för ungas personliga utveckling. Att som ung etablera sig på arbetsmarknaden tar dock allt . Etableringsåldern har ökat från 21 till 1990. Det beror till viss del på att fler väljer att läsa vidare på universitet och högskola, vilket också ofta krävs av fler på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Men jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension – men också för samhället i stort som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag därför att en examens bonus inrättas i form av ett fördubblat jobbskatteavdrag för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Den extra skattelättnaden gäller då efter examen. Vi vill också underlätta ytterligare för äldre att arbeta. Vi vet av erfarenhet att skattelättnader för den enskilde i kombination med nedsatt arbetsgivaravgift kan vara effektivt – som i fallet med dubbelt jobbskatteavdrag för de i kombination med lägre arbetsgivaravgifter. föreslår därför att det förhöjda jobbskatteavdraget höjs vilket innebär att en arbetande 69-åring får mer efter skatt. Vi vill också införa en möjlighet att pausa utbetalning av tjänstepension, något som bara är möjligt för allmän pension. är reglerna sådana att en pensionär som påbörjat utbetalningen av tjänstepensionen inte kan pausa utbetalningen. Det riskerar att ha en hämmande effekt på äldres arbetsutbud och vilja att tillfälligt, eller sporadiskt, återgå i arbete. anser därför att det bör göras möjligt att tjänstepensionen går att pausa och hantera likt den allmänna pensionen. Tillfälligt handledarstöd för fler i arbete Krisen har också fått tydliga effekter på de utsatta grupperna på arbetsmarknaden som behöver mest stöd. Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt och enligt Arbetsförmedlingens prognoser kommer de personer i utsatt ställning på arbetsmarknaden att uppgå till nära 300 000 personer . Samma personer har stor risk att fastna i försörjningsstöd och utanförskap. vittnar Arbetsförmedlingen om att företagen nu blivit mindre benägna att anställa och anordna plats för subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadsåtgärder, så som de viktiga nystartsjobben. Problemet med denna arbetsmarknadsåtgärd och andra liknande är att de ofta kräver formella eller informella handledare som kan bistå den anställde. Och till följd av de ekonomiska problem företagen har tillsammans med omställningsbehov i pandemins spår, fokuseras verksamheten på de mest kritiska funktionerna. Då finns det sällan tid eller pengar att avvara resurser till att ta in personer som behöver lära sig jobbet. ges inget handledarstöd till företag som anställer via nystartsjobb, vilket finns för exempelvis Extratjänster. är det mycket viktigt att få igång dessa subventionerade anställningar. Samma sak gäller för arbetspraktik. Arbetspraktiken innebär att den arbetssökande provar på att arbeta på en arbetsplats för att få yrkesorientering, yrkespraktik, arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka sin yrkeskompetens. Åtgärden har lyfts fram av både Arbetsförmedlingen och som viktig för att få tillbaka människor i arbete. Men arbetspraktik kräver handledare och företagen får ingen ersättning för detta. För att tillfälligt underlätta denna typ av arbetsmarknadsåtgärder anser att det bör införas ett tillfälligt handledarstöd som ger de företag som anställer en person med nystartsjobb eller anordnar arbetspraktik, per dag. Det gör det billigare för företag att avvara resurser för handledning och ökar det sammantagna subventionsgraden tillfälligt. För detta sätter av 2022, vilket bedöms ge 1000 nya platser. Vi vill också skärpa arbetsförmedlingens uppsökande uppdrag i förhållande till företag och andra arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör öka sina ansträngningar att aktivt peka på möjligheterna och praktiskt underlätta ansökan och matchning gällande subventionerande anställningar. Det är särskilt viktigt i krisen och kan motverka minskningen av arbetsplatsförlagda insatser. När en person varit borta länge från arbetsmarknaden, eller inte alls kommit in på den, uppstår ofta en osäkerhet för arbetsgivare kring att anställa personen. Olika typer av subventionerade anställningar är då ett viktigt verktyg för att fler ska få chansen till ett jobb. Men även med subventioner uppfattar många arbetsgivare att det är en stor sak att ta ett arbetsgivaransvar för en person, och finns det då en osäkerhet på grund av bortavaro innebär ofta denna osäkerhet att anställningen uteblir. anser att matchningsanställningar bör genomföras som en åtgärd mot detta problem. Förslaget bygger på den utredning som Alliansregeringen tillsatte och som presenterade sitt förslag 2015. Den socialdemokratiska regeringen har dock inte genomfört förslaget. Matchningsanställningar innebär att personer med längre frånvaro från arbetsmarknaden får en anställning hos en matchningsaktör som i sin tur rustar och ger stöd till dessa personer och hyr ut dem till olika företag och arbetsplatser. Målgruppen för matchningsanställningar ska vara personer som varit långtidsarbetslösa längre än och tidigare tagit del av arbetsmarknadsåtgärder, men av olika skäl inte lyckats komma tillbaka i arbete. Matchningsaktören får det anställningsstöd i form av olika lönestöd som utgår till den som anställer personer som varit borta från arbetsmarknaden . Matchningsaktören får också behålla de intäkter som man kan få genom att hyra ut personen i fråga. Andra arbetsgivare får därigenom möjlighet att, utan att själva behöva ta det fulla arbetsgivaransvaret, pröva någon som varit utan jobb och den enskilde får den trygghet som en anställning innebär i sökandet efter en plats på arbetsmarknaden. Modellen ger den långtidsarbetslöse en möjlighet att prova på olika arbetsuppgifter och arbetsplatser och en chans att bli kvar hos någon av matchningsaktörens kundföretag. Matchningsaktören kan på det sättet bli en brygga över till arbetslivet. Matchningsanställningen ska kombinera arbete med kompetensutveckling, och ska innehålla ett socialt och praktiskt stöd både till den enskilde och arbetsplatsen där personen utför arbetet. Den anställde arbetar och får lön av tiden och deltar i kompetenshöjande och stödjande insatser . Anvisningen hos matchningsaktören, personens egentliga arbetsgivare, innebär ett längre åtagande för matchningsaktören genom att vara . Arbetsförmedlingen gör urvalet och fattar beslut om deltagande i en matchningsanställning utifrån uppsatta kriterier, såsom tidigare prövningar mot arbetsmarknaden och deltagande i andra insatser. Matchningsaktörerna ska utses genom offentlig upphandling och får sina intäkter genom att hyra ut personal. Därutöver utgår en prestationsbaserad ersättning för matchningsaktören om en person övergår i reguljär anställning. Matchningsaktörer kan vara rekryteringsföretag, omställningsföretag, sociala företag, utbildningsföretag och bemanningsföretag – som har en vana att jobba med personer i relation till arbetsmarknaden. Insatsen bör till en början omfatta i storleksordningen 3000-5000 personer, för att sedan kunna skalas upp. Förslaget beräknas kosta 2022 och sedan . Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga För arbetsgivare som anställer en person med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning finns möjlighet att få lönebidrag. Arbetsförmedlingen står då för en del av lönen , efter en individuell prövning. Lönebidraget är en kompensation för arbetets och arbetsplatsens anpassning. Lönebidraget, som beslutas av Arbetsförmedlingen, är uppdelat i tre delar. I ett första skede berättigar övergången från arbetslöshet till arbete till ett lönebidrag för utveckling (tidigare ”utvecklingsanställning”). När arbetsförmågan kunnat fastställas finns möjlighet att få ett lönebidrag för anställning – som betalas ut under som mest (tidigare ”lönebidrag”). Om inte personens arbetsförmåga utvecklas kan arbetsgivaren ta del av lönebidrag för trygghet (tidigare ”trygghetsanställning”) där ingen bortre tidsgräns finns. Lönebidragets nivå bestäms utifrån lönekostnaden för den anställde och utifrån dennes arbetsförmåga. För alla tre delar gäller ett bruttolönetak för bidraget om . Utöver detta kan arbetsgivaren få ett utvecklingsbidrag för kostnader för insatser som bidrar till att personens arbetsförmåga utvecklas. Det uppgår till som mest för lönebidrag för anställning respektive trygghet, och som mest till för lönebidrag för utveckling. I Arbetsförmedlingens senaste prognos för utbetalningar uppskattas snittkostnaden för lönebidrag för utveckling till per deltagare, medan snittkostnaden för lönebidrag för anställning och trygghet uppskattas till respektive . Anledningen till den stora skillnaden kan tänkas bero på att lönerna för de jobb som finns inom utvecklingsfasen är högre än i de andra två kategorierna. Tillägget i form av utvecklingsbidrag är också större för lönebidrag för utveckling, och kan tänkas användas i högre utsträckning som denna anställningsform används. fanns 23 449 personer i lönebidrag för anställning och 30 618 personer i lönebidrag för trygghet. I lönebidrag för utveckling fanns 9 229 personer, varav drygt 2 000 var anställda hos . målgrupp utgörs av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har långa tider utan arbete. Det är dock endast anställningar med lönebidrag för utveckling som får erbjuda, utöver offentligt skyddat arbete – som ges till personer med så nedsatt arbetsförmåga att personen inte kan utföra något annat arbete, vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser, och som inte får användas inom en konkurrensutsatt verksamhet eller sektor. Det finns alltså ett glapp i verksamhet – mellan de som får lönebidrag för utveckling, och de som hamnar i skyddat arbete. Däremellan befinner sig grupperna som berättigar till lönebidrag för anställning respektive trygghet – vilka utgör inom lönebidragssystemet, och vilka står längre från arbetsmarknaden än de med lönebidrag för utveckling. Resultatet blir att bereder plats för personer med låg grad av funktionsnedsättning, vars problem snarare är att de står långt ifrån arbetsmarknaden av andra skäl, vilket riskerar att tränga undan möjligheter för personer med funktionsnedsättning som behöver mer varaktigt stöd (men inte i den grad som skyddat arbete innebär). Eftersom är helägt av staten och får tillskott i statsbudgeten, kan de också erbjuda priser som andra aktörer på marknaden har svårt att konkurrera med. Arbetsintegrerade sociala företag (ASF) tar ofta hand om de som faller mellan stolarna hos . Det är ett viktigt uppdrag, men som blir allt svårare – framför allt på grund av svårigheter att konkurrera med enligt aktörerna själva. Resultatet är att antalet ASF har minskat och att antalet anställda inom dessa företag har minskat , . Givet problemen på arbetsmarknaden, och ASF:s förmåga att anpassa verksamheten till personer som på annat sätt har svårt att få jobb eller tillgodogöra sig utbildningsinsatser, måste detta betraktas som ett misslyckande. föreslår därför att utvecklingsbidraget för lönebidrag för anställning respektive trygghet höjs till – vilket är samma nivå som för lönebidrag för utveckling, när anställningen sker hos ett ASF. Vi avsätter för denna höjningen. När försörjningsstödet infördes var tanken att det skulle vara ett yttersta skyddsnät och komplement till samhällets generella system och ge hjälp när de generella systemen är otillräckliga till exempel för personer med sociala problem, eller som på annat sätt inte bedömdes ha arbetsförmåga. Det ekonomiska biståndets uppgift är att träda in vid tillfälliga försörjningsproblem. Gruppen som omfattas har dock kraftigt förändrats och antalet arbetsföra bidragstagare har ökat mycket , enligt senast tillgängliga statistik. Försörjningsstödet har alltså kommit att bli mer av en arbetslöshetsförsäkring och en sista utpost för de som ännu inte kan matchas mot arbetsmarknaden. Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd för hushåll där sökande har arbetslöshet som försörjningshinder, vilka är ungefär hälften, uppgick till . Utformningen av försörjningsstödet talar till stora delar emot att arbetslösa med arbetsförmåga ska vara där. För det första är marginaleffekterna av att gå till arbete oftast . För det andra blir sanktioner för att få del av försörjningsstödet trubbiga eftersom kommunen i slutändan måste garantera levnadsstandard. För det tredje är det staten som står för arbetsmarknadspolitiken i , som kostnaderna för arbetslösa med försörjningsstöd ligger hos kommunerna. har därför föreslagit att en statlig dagpenning införs tydligt kopplad till deltagande i arbetsmarknadsinsatser, som ersätter försörjningsstödet för arbetsföra personer. Staten tar därmed över kommunernas kostnad för ekonomiskt bistånd där sökande har arbetslöshet som försörjningshinder. Detta är en stor reform som genom krav på motprestation – deltagande i rustande insatser – och ökade ekonomiska drivkrafter till arbete skulle bryta bidragsberoende. Den statliga dagpenningen ska vara individualiserad, inte behovsprövad, beräknad per dag och tydligt kopplad till krav på deltagande i insatser från Arbetsförmedlingen – till skillnad från försörjningsstödet som är på hushållsnivå och behovsprövad. Det ökar drivkrafterna till arbete generellt genom att minska marginal- och tröskeleffekter i allmänhet och gör det väsentligt mer lönsamt att ta arbete enskilda dagar. Den statliga dagpenning som vi vill se gör att det lönar sig betydligt bättre att ta ett arbete. Vid en dagslön på räknas bara den dagens dagpenning av mot intjänad inkomst, vilket innebär att personen får behålla av intjänad inkomst, jämfört med dagens system. anser därför att en statlig dagpenning ska införas. Arbetsförmedlingen ska ansvara för dagpenningen och personerna som uppbär den och ett förberedelsearbete för denna stora reform behöver påbörjas omgående. Därför påbörjar införandet genom en anslagsökning till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med 2022, 2023 och 2024. Flyttpeng för personer i försörjningsstöd och a-kassa Omkring 180 000 personer är långtidsarbetslösa. En betydande del av denna grupp har inte tillräckliga inkomster från tex a-kassa, och behöver därför få försörjningsstöd från kommunen. Som visat är försörjningsstödet inte utformat för arbetsföra personer, bl.a. på grund av dess behovsprövning på hushållsnivå, vilket gör att arbetsföra personer lätt fastnar i ett bidragstagande och hämmas i att ta jobb. Vi har därför föreslagit att en statlig dagpenning ska införas för den gruppen. Hälften av de personer som uppbär försörjningsstöd är arbetsföra, enligt statistik. En majoritet av dessa är utrikes födda. Detta innebär kostnader och lidande för den enskilde, samt samhällsekonomiska kostnader. Kommuner är varierande framgångsrika i kräva och se till att de som uppbär försörjningsstöd är aktiva i att söka arbete, aktivera sig och anpassa sin situation för att optimera chanserna att få ett arbete. Det gör att många fastnar i passivitet. Skillnaden i sysselsättning mellan grupper som bosatt sig i starka respektive svaga arbetsmarknadsregioner är så mycket som , vilket gäller även efter att man kontrollerat för bakgrundsfaktorer. Studier visar också att inkomstnivån förklarar en stor del av flyttbenägenheten. I exempelvis utsatta områden är det därför ofta personer med högre inkomst som väljer att flytta, medan de med låga inkomster blir bra. Detta skapar en segregation som också påverkar möjligheterna till arbete. Försörjningsstödet erbjuder svaga incitament för dessa personer att flytta dit jobben finns, som stödets konstruktion hämmar den geografiska rörligheten utanför den egna kommunen. På så vis försämras matchningen på arbetsmarknaden. En liknande situation gäller för personer i arbetslöshetsförsäkringen. Till följd av pandemin ökade antalet personer med a-kassa från 79 000 personer 2019 till 124 000 personer 2020. Regelverket i a-kassan gör att personerna kan behöva flytta för att inte bryta mot a-kassans villkor, men möjligheten att göra så kan hämmas om flytten är lång och kostsam. Givet det stora antalet arbetslösa och att är ett avlångt land kan det vara ett reellt hinder för dessa grupper att flytta dit jobben finns. fanns ett flyttningsbidrag som gällde alla grupper arbetssökande, oavsett om man redan hade jobb eller var arbetslös. Stödet var då . I Arbetsförmedlingens återrapportering till regeringen menade myndigheten att taket om var för lågt satt, vilket fick många att avhålla sig från att flytta. I och med att är ett avlångt land har arbetssökande som bor långt ifrån där det nya arbetet finns inte samma förutsättningar som de som bor närmare den nya arbetsorten, enligt Arbetsförmedlingens återrapportering. För att underlätta flyttar ditt jobben finns, vill införa en tillfällig flyttpeng för personer i försörjningsstödet och i a-kassan. Flyttpengen ska undanröja direkta hinder i form av kostnader för flytt för den som är arbetssökande och tar ett arbete utanför normalt pendlingsavstånd för att komma ur sin arbetslöshet. Flyttpengen kan också täcka intervjuresor. Värt att notera är att hushåll för att uppbära försörjningsstöd inte kan ha besparingar etc. Därför är flyttkostnader ett särskilt stort problem för dessa hushåll. Flyttpengen uppgår till som mest .