ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902394 · 2021-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 8 § lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap bör strykas och tillkännager detta för regeringen. I är det alltför lätt att få medborgarskap vilket har påtalat i en rad sammanhang och har en djuplodande politik för att förändra. Innan en större reform kan genomföras bör dock de värsta orimligheterna i dagens system reformeras, till exempel att myndiga personer får medborgarskap utan att saken prövas utifrån om man är en laglydig person. Som lagen är skriven kan man alltså leva som tungt kriminell i och belönas med medborgarskap genom en enkel anmälan så länge man inte fyllt . 8 § i lag (2001:82) om svenskt medborgarskap bör därmed strykas vilket innebär att alla personer får en likvärdig prövning där kriminellt leverne blir ett viktigt kriterium.
mot · H902395 · 2021-09-24 00:00:00 — Försök inom medicinsk forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn kring den etiska bedömningen i fråga om djurförsök inom medicinsk forskning och tillkännager detta för regeringen. I har vi en lång tradition av att värna djurs välbefinnande, och djurplågeri är något som de allra flesta ser allvarligt på. Detta är i grunden mycket bra och det är i denna anda politiken kommit att utformas kring djurförsök. Politiken vill djuren väl och strävan är att djurförsöken ska bli färre och att industrin och andra aktörer ska gå över till alternativa metoder när detta är möjligt. Försöksdjur är dock i många fall helt nödvändiga för medicinsk forskning. Tyvärr ställer svenska regler ibland högre krav på forskning med försöksdjur än forskning på människor. I får man exempelvis inte injicera möss i huden på samma sätt som görs på människor vid tuberkulintestet. Detta görs för att testa om en individ har ett antikroppssvar mot tuberkelbacillen. Det är också svårt att få tillstånd för studier av många kroniska sjukdomar då dessa sjukdomar anses innebära för stort lidande. Djurförsök måste dock föregå experiment på människa och det finns en oroande tendens att man inte gör dessa försök på försöksdjur vilket kan leda till att försöken istället görs på människor. Förutom att forskningen ur ett mänskligt perspektiv blir sämre utan möjlighet till djurförsök riskerar vi också att forcera ut forskningen från till andra delar av världen. Teknikutvecklingen såväl som den medicinska utvecklingen går i en rasande takt och lägger vi betydligt mer långtgående krav på forskningen i kommer den att flytta någon annanstans. Det finns uppenbara skäl att göra ett omtag i den etiska diskussionen kring djurförsök. En bättre balans behöver hittas mellan medicinsk nytta och försöksdjurens lidande.
mot · H902396 · 2021-09-24 00:00:00 — Fingeravtrycksläsare för att kvittera ut bidrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fingeravtrycksläsare på för att stävja bedrägerier och tillkännager detta för regeringen. Det är ett allmänt accepterat faktum att det finns personer som till exempel genom multipla identiteter kvitterar ut dubbla eller mångdubbla bidrag. finns det enkel och billig teknologi som skulle kunna stävja dessa bedrägerier. Med fingeravtrycksläsare och ett gemensamt datasystem mellan berörda myndigheter skulle man tämligen enkelt kunna avgöra om en person till exempel kvitterar ut bidrag på någon annan ort. Som bonus skulle det också gå att lagföra personer som tidigare kvitterat ut multipla bidrag genom att följa upp vilka som plötsligt slutar komma och kvittera ut pengar. Utifrån detta så anser jag att ska tillkännage till regeringen att den bör utreda hur man kan införa digital identifieringsteknologi för att förhindra bidragsbrott.
mot · H902399 · 2021-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta allt mer fart och riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E‑delegationen, som i sitt arbete skall ”sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar”. En sådan utveckling skulle inte bara medge möjliga kostnadsbesparingar, även om just möjligheten till kostnadsbesparingar är en av de största drivkrafterna för att välja öppen källkod, utan jämväl bättre möjlighet till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och ökat användarinflytande. Genom att använda öppna standarder, och inte slutna filformat/protokoll, blir man även mindre beroende av specifika leverantörer samt slipper kräva att medborgare införskaffar licenser från vissa företag för att kunna kommunicera med den offentliga sektorn. Största hindret mot en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende av enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att ett principiellt ställningstagande görs som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder.
mot · H90240 · 2021-09-21 00:00:00 — Sfi – uttalets betydelse för språkinlärning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prioritera uttalet i sfi-utbildningen och tillkännager detta för regeringen. Utbildningen i svenska sägs vara ett problem inom vården. Många som arbetar som timanställda har inte svenska som modersmål. Då det inte finns tillräckligt med sökande till äldreomsorgen innebär det att arbetsgivaren ibland får acceptera att de anställda inte behärskar det svenska språket. I en kartläggning, SOU 2019:20, riktad till 27 kommuner och 7 regioner, menar av företrädare för kommunalt finansierade verksamheter att bristande språkkunskaper är ett problem. Detta lyftes i samtliga möten under kartläggningen. När det gäller sjuksköterskor finns lagkrav på att de skall kunna svenska, danska eller norska för att få arbeta inom vården. Detta borde även vara krav för undersköterskor men då detta yrke är ett icke legitimerat yrke är det arbetsgivaren som bestämmer. När det gäller timanställda vårdbiträden är det är upp till arbetsgivaren att sätta kravbild för anställning inom äldreomsorgen. Problemet blir ännu svårare när personen som anställs har läst sfi och kan tillräckligt bra svenska men uttalar språket så illa att det blir obegripligt att förstå, åtminstone för de äldre och speciellt då det gäller dementa äldre på särskilda boenden. Det visar sig att i samtliga yrkesgrupper, oavsett utbildningsbakgrund, är det alltför många som inte kan uttala det svenska språket tillräckligt korrekt. När det viktiga uttalet av långa och korta vokaler inte lärs ut initialt utan uppenbarligen kommer in i undervisningen betydligt senare, är det ofta . Då har personen redan skapat sig ett felaktigt uttal som är svårt att rätta till. De som lärt sig uttalet redan i första momentet kommer att snabbare lära sig språket då de personer som de talar med förstår vad de vill säga. Då är det av mindre betydelse att grammatiken inte alltid blir rätt. En konsekvens om uttalet kommer för sent in i undervisningen är att undervisningen inte fullföljs. Den positiva känslan av att utvecklas i det svenska språket – att man blir bättre för – kan utebli om inlärningen känns alltför svår, och då utbildningen inte är ett krav kan det vara lätt att inte fullfölja den. Enligt statistik: låg värdet på de som fullföljde sfi-utbildningen stabilt mellan . På grund av ovanstående siffror och konstaterandet att så många finner det svårt att förstå vårdpersonal som inte uttalar svenska korrekt, antingen det gäller läkare, sjuksköterskor eller annan personal, anser jag att utbildningen inom sfi bör utvärderas och att undervisningen i språkets uttal skall ges en särställning. Det självklara kravet är att alla som arbetar inom vården skall kunna uttala språket och ha läsförståelse.
mot · H902400 · 2021-09-24 00:00:00 — Ökad polisbemanning på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen göras effektivare och tillkännager detta för regeringen. Det råder en stor och förmodligen tilltagande otrygghet på landsbygden när det gäller brottslighet som drabbar ensligt boende, ofta äldre människor och näringsidkare, på små orter. För endast ett par årtionden sedan var den lokala polisstationen oftast en självklar del i kommunen. Men med tiden har dock polisens verksamhet allt mer kommit att koncentrera sig kring landets storstadsområden, och på många platser har polisen kontor som endast håller öppet , om det överhuvudtaget finns ett kontor kvar. I hela riket finns kring 21 000 poliser, men långtifrån alla är i tjänst. Resterande är av olika anledningar borta t.ex. på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning. Detta innebär att det i genomsnitt finns en polis per 450 invånare, men storstadsregionerna har en högre koncentration av poliser än glesbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. Vi menar att alla medborgare har rätt till en viss nivå av polisbemanning i sin kommun då alla skattebetalare är med och betalar för polisen. Alla skattebetalare har rätt till en grundläggande service gällande poliser så att man har en rimlig möjlighet att få hjälp när man utsätts för brott, oavsett var man bor i landet. Man bör med fördel i väldigt små kommuner kunna lösa bemanningen genom samarbete med grannkommunen för att få en fungerande enhet. Därför bör det införas en lagstadgad lägstanivå av poliser i varje kommun. finns ett behov av att renodla polisens uppgifter ytterligare och minska byråkratin, då en överväldigande del av poliskåren behövs i yttre tjänst. Därför bör även en parlamentarisk utredning tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen göras effektivare.
mot · H902401 · 2021-09-24 00:00:00 — Viltets ökning i län ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera uppförande av viltstängsel på de mest olycksdrabbade vägarna och tillkännager detta för regeringen. län är det län som har flest viltolyckor per 1 000 personbilar i trafik, vilket varit fallet . De mest utsatta vägarna i län är E22 norr om till , från Isgärde till Bödarondellen, , /28 runt och . har det totala antalet viltolyckor i län ökat . Dovhjortsolyckorna har ökat från 140 till 322, dvs. mer än fördubblats. Detsamma gäller även för vildsvin där olyckorna ökat från 422 till 908. Rådjursolyckor har ökat men i en mindre dramatisk omfattning. En trolig förklaring till detta är det faktum att län har färre vägsträckningar med viltstängsel än andra län, vilket har ett tydligt samband i förhållande till antalet vilt-olyckor. är den mest kostnadseffektiva lösningen för att förhindra viltolyckor just uppförande av viltstängsel, vilket skulle förhindra omfattande samhällskostnader. Med anledning av ovanstående anser vi att ska tillkännage för regeringen att ge i uppdrag att prioritera uppförande av viltstängsel på de mest olycksdrabbade vägarna
mot · H902403 · 2021-09-24 00:00:00 — Trafiksäkerheten på och behovet av en ny förbindelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hur säkerheten på kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta projekteringen av en ny bro eller tunnel från fastlandet till och tillkännager detta för regeringen. fattade beslut om förbud mot att cykla eller gå på då risken för olyckor blev markant högre när hastigheten höjdes. får alla motordrivna fordon framföras, även de fordon som framförs med lägre hastighet som exempelvis traktorer, epatraktorer och mopeder. Dessa fordon kan, i en trängd trafiksituation, utgöra en fara då de inte har ett eget körfält. När bron byggdes var den tvåfilig. Men för att möta den större trafikmängden togs vägrenarna bort 1995 och den blev fyrfilig. Enligt har framkomligheten ökat som känsligheten för fordonshaverier och olyckor ökar. Bron är dimensionerad för mindre trafik men anser att bron klarar trafiken. Man tillerkänner att problem kan uppstå vid större händelser på ön som kronprinsessans födelsedag, midsommar och skördefesten, men finns problemen . Trafikmängden har ökat med och medeldygnstrafiken ökar i förhållande . Det är framför allt den tunga trafiken som har ökat, . Detta som även hastigheten har ökat. En personbil utan släp körde 2003 i snitt medan hastigheten 2018 var . I den nationella transportplanen till 2029 inryms inte . En satsning på underhåll har genomförts, och ytterligare en är planerad. Detta för att garantera fortsatt bärkraft och robusthet. Men inget sägs om hur trafiksäkerheten för trafikanter skall upprätthållas. Mer trafik, snabbare trafik och mindre chanser att byta fil samt ej tillfredsställande skyltning gör att överfartens olyckspotential ökar. Vi menar att regeringen skyndsamt skall utreda säkerheten på bron för samtliga trafikanter samt starta projekteringen av en ny bro eller tunnel.
mot · H902405 · 2021-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. Under har färjetrafik mellan och bedrivits med ekonomiskt stöd från respektive . En årstid då trafiksituationen är extra ansträngd som en följd av att befolkningen ökar från ca 25 000 till över 300 000 tack vare en stark turism och sommargäster. Denna färjetrafik hjälper då till att avlasta , vilken har en mycket pressad trafiksituation för de som vill resa mellan norra och fastlandet , om än i mindre omfattning. En utökad trafikering under andra årstider skulle även innebära helt andra förutsättningar för boende på norra då man skulle kunna pendla till för arbete. är man utöver den lokala arbetsmarknaden utlämnad till förbindelsen mot som utgör närmsta arbetsmarknadsregion. En situation som inte har bidragit till att man lyckats växa som kommun sedan byggdes, som kommun haft en tillväxt på och som har den direkta närheten till bron. Med bakgrund av ovanstående bör förutsättningarna ses över för en framtida färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen.
mot · H902406 · 2021-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet sända oselekterade och kompletta nyhetsprogram på skandinaviska språk från nordiska länder via SVT och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att svenska nyheter sänds i andra nordiska länder och tillkännager detta för regeringen. De nordiska länderna delar till stor del historia och kultur. Därmed finns det goda förutsättningar för oss att förstå varandra och att samverka internationellt. Eftersom våra länder har liten befolkning är det av stor vikt att de nordiska länderna där så är möjligt stöttar varandra i internationella sammanhang, inte minst inom EU. Ökad förståelse och samverkan inom kan därtill innebära ökad turism och handel mellan våra länder, med positiva effekter för våra länders ekonomi och för utvecklingen av vår gemensamma kultur. För att nordisk samverkan ska kunna utvecklas är det viktigt att vår förståelse för varandras förhållanden upprätthålls och helst ökar. Svenska, danska och norska är snarlika språk, men det behövs träning för att vi ska kunna förstå varandra. För att öka förståelsen sinsemellan behövs också möjlighet att enkelt exponeras för de problem som diskuteras i grannländerna. interna debatt skulle därtill berikas genom förenklad tillgång till våra grannländers synsätt och ställningstaganden till liknande problem som de har. Därför föreslår vi att åläggs att regelbundet och oselekterat visa nyheter från , och (inklusive och i synnerhet på finlandssvenska) samt att verkar för att svenska nyheter på motsvarande sätt visas i våra grannländer.
mot · H902408 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig politisk målbild för en långsiktig och förutsägbar intäktsreglering för elnäten samt en nedläggning av planerna på en elmarknadshubb och tillkännager detta för regeringen. Klimatomställningen förutsätter en bred elektrifiering av hela samhället. För det krävs el, i långt större mängder än vad vi producerar . De konsekvenser vi ser med översvämningar, bränder och värmeböljor är bara början på klimatförändringar som påverkar våra samhällen negativt om inte utsläppen minskar kraftigt de kommande decennierna. har antagit ett av världens mest ambitiösa klimatmål. Nyckeln till att nå detta mål är elektrifiering av den elintensiva industrin och transportsektorn som står för av utsläpp men som har en potential via export att minska de globala utsläppen än mer. Utgångspunkten för denna utveckling är att vi har ett elnät som kan möjliggöra denna elektrifiering. Färdplanen för fossilfri el som byggde på en ökad elanvändning till , en siffra som reviderats till uppemot , pekar på att det kommer att krävas ca 500 mdr i nätinvesteringar framtill 2045. För detta krävs en långsiktig, stabil och förutsägbar intäktsreglering för att elnätsföretagen ska veta hur de ska planera utvecklingen av elnäten för att möta de framtida behoven. är långt från denna situation. beslut för intäktsregleringen 2020–2023 är föremål för rättslig prövning, utvecklingen av reglermodellen inför nästa period 2024–2027 är inte påbörjad och en plan från myndigheten och regeringen lyser med sin frånvaro. En period när en stor del av industrin och transportsektorn kommer att ställa om, en utveckling som kräver robusta elnät. En tydlig politisk målbild för utvecklingen av elnäten måste tas fram tillsammans med en tydlig och förutsägbar plan för utvecklingen av en långsiktig intäktsreglering. Annars är risken att redan ansträngda elsystem förvärras och snarare stjälper än hjälper omställningen. Regeringen har istället för att lösa elbristen i lagt fokus på att arbeta för ett införande av en så kallad elmarknadshubb. Att samla elkunders alla mätvärden på ett och samma ställe är förknippat med stora risker, vilket inte minst försvarsmakten flaggat för. Med tanke på sommarens cyberattacker mot Coop bör regeringen skrota planerna på en elmarknadshubb och snarare fokusera på att trygga svensk elförsörjning.
mot · H90241 · 2021-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör se över sina rekommendationer gällande adhd och tillkännager detta för regeringen. Är vår skola för ensidig i sitt upplägg då den måste medicinera barn med adhd? Diskussionen gäller om barn som har svårt för att vara stilla skall medicineras till att göra så. Siffror visar att ca 50 000 barn i åldern 0–medicineras. Antalet medicinerande barn ökade dessutom 11 gånger . Vid van gjordes en studie om adhd-medicinernas (Ritalin och Concertas) påverkan på hjärnan. Den studien visar att i barns hjärnor påverkas den vita substansen av medicinerna. Hos vuxna fanns ingen påverkan av medicinerna. Inga laborationstester har etablerats för att diagnostisera adhd. Det är styrt från symtom. Detta framgår i DSM-5 som används som ett komplement till ICD-10. Där skrivs att uppskattat antal barn som har adhd är och vuxna . Alltså nästan vart tionde barn. Det kan inte vara rimligt att ge medicin för något som inte kan mätas. Finns diagnosen adhd eller är det bara en naturlig variation? I en artikel 2015 i menar neurologen att adhd inte finns. I stället för att droga snart vart tionde barn och därigenom ge dem sämre förutsättningar bör en avhållsamhet mot medicinering råda och terapihjälp på annat sätt erbjudas. I medicinerar 50 000 barn mellan 0–. I medicinerar 20 000 barn mellan 6–. I medicineras sällan adhd. I får av barnen adhd-medicin. I visade en genomgång att 4 av 10 barn var feldiagnostiserade. De hade inte adhd. I en artikel som har publicerats i ”” diskuteras inkluderingsbegreppet. Författarna menar att i många internationella studier handlar det bara om att elever med funktionsnedsättning placeras i vanlig klass. ”Utgångspunkten är att eleven skall anpassa sig till reguljär undervisning vars utformning aldrig ifrågasätts.” Det sägs att minst 3 i varje klass har adhd. Trots löften om att klasstorleken skall minska har i snitt varje klass ökat med 1 elev. Är det då många elever som behöver hjälp kan det vara ogörligt för läraren. Är barn stökiga i skolan är det inte sällan läraren som kommer med förslag om utredning. Föräldrar till barn som inte hänger med i skolan vill att barnet skall få en diagnos för att få hjälp. Det visar sig att kommuner där diagnos krävs för att få hjälp har högre antal elever med diagnos. Skolan har rätt att sätta in hjälp oberoende av diagnoser. Det kan inte vara rimligt att ge medicin för något som inte kan mätas. Dålig flexibilitet i skolrummet avhjälps med medicin som kan påverka barnets hjärna. Det borde kunna lösas på andra sätt, t.ex. med terapier och att titta på barnets livssituation. Biverkningar av medicinen kan vara glömska och/eller magont, sömnsvårigheter, irritabilitet, trötthet, viktnedgång, ledsenhet. : när det gäller nationella olikheter.
mot · H902410 · 2021-09-27 00:00:00 — Beteenden som utgör kontrollerande eller tvingande beteende kan t.ex. vara att isolera någon från hens familj eller vänner eller att övervaka någon genom att kontrollera var hen befinner sig, vem hen får träffa och vad hen får ha på sig för kläder. Även verbal misshandel som att upprepade gånger tala om för en person att hen är värdelös eller dylikt kan utgöra kontrollerande eller tvingande beteende. påpekar i sitt remissvar på den utredning som ligger till grund för regeringens aktuella förslag (SOU 2020:57) att länder som , och infört ett särskilt lagrum om s.k. coercive control. välkomnar en framtida prövning av coercive control i svensk lagstiftning. menar i sitt remissvar att tiden nu är mogen att allvarligt överväga om konstruktionen av fridskränkningsbrotten ska ta sin utgångspunkt redan i gärningspersonens kontrollerande beteende. hänvisar till den lagstiftning som bl.a. finns i som utgår från att våld som utövas i en nära relation ofta föregås av olika former av kontrollerande beteenden. Exempel på sådana beteenden kan vara att offret isoleras från vänner och familj och att offret inte får välja arbete och fritidssysselsättning. Konsekvenserna för offret av att leva under sådana omständigheter kan vara jämförbara med att utsättas för fysisk misshandel. En lagstiftning med fokus på kontrollerande beteenden skulle även kunna omfattade det som benämns ekonomiskt våld. anser att det är viktigt att psykiskt våld, på ett tydligare sätt än , omfattas av den svenska kriminaliseringen av våld i nära relationer. I och med den pågående coronapandemin där fler människor jobbar hemifrån och minskar sina sociala kontakter har möjligheterna för en kontrollerande person att utöva tvång och kontroll över sin partner ökat. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheten att göra psykiskt våld i form av kontrollerande eller tvingande beteende tydligt straffbart. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. [1] Prop. 2012/13:108. [2] Vad är en upprepad kränkning av integriteten? Fridskränkningsbrottens problematiska kvalificerande rekvisit, examensarbete i straffrätt, 30 HP , juridiska institutionen , 2014. [3] Rapport från , dnr 2021:60.