mot · H9023965 · 2021-10-05 00:00:00 — Vi har ställt upp höga mål för vad politiken måste åstadkomma för att vända utvecklingen – i hela landet, från residensstad till bruksort, från landsbygd till förort. Mål och svar som med en handlingskraftig och verklighetsförankrad liberal reformagenda kan bli verklighet. För att det ska vara möjligt krävs dock en gemensam insats, som involverar såväl den enskilda individen som ett starkt civilsamhälle och effektiva insatser från det allmänna. Integrationen är en ömsesidig process mellan människor, där känslan av tillhörighet till samhället är resultatet. Språk, jobb, kunskaper om det nya landet och frihet från diskriminering är medel och förutsättningar för den processen. Vår integrationspolitik vilar på förslag inom fem områden: skola, egen försörjning, demokrati och jämställdhet, trygghet och bostäder. Skolan är ett grundläggande verktyg för att lyckas med integrering och språkinlärning – framförallt för barn som kommer till och barn till invandrare. Genom att ställa krav i skolan, att erbjuda en trygg och ordnad skolmiljö samt att tillgodose en ändamålsenlig styrning av skolan skapar vi verklig skillnad för varje barn, oavsett bakgrund. Varje människa ska såväl förväntas- som ges förutsättningar för att försörja sig själv. Därför lägger vi lägger fram en politik för fler i egen försörjning. Integrationen måste bygga på de värden som vi tror på och som bygger den svenska rättsstaten – demokrati, jämställdhet och frihet för alla som bor och verkar i vårt land. Därför lägger vi fram en politik för demokrati och jämställdhet i svensk integrationspolitik. Trygghet är en frihetsfråga. Att känna sig trygg i sitt område ska vara en självklarhet oavsett var i landet man befinner sig, och alla barn har rätt att växa upp i trygga miljöer fria från kriminalitet och missbruk. Därför lägger vi fram en integrationspolitik som tar sikte på att knäcka gängkriminaliteten, stoppa extremismen och återupprätta samhällets kontroll över de utsatta områdena. Vår politik för en mer inkluderande bostadsmarknad och en skola som främjar som möjligheternas land utgör likaledes viktiga pusselbitar i vår integrationspolitik. Dessa områden behandlas dock i separata motioner, och återges endast i stora drag i denna motion. Mål och styrning för integrationspolitiken Integrationspolitiken behöver en tydligare styrning. Det övergripande målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, som fastställdes , måste kompletteras med tydliga delmål som följs upp. Alla integrationspolitiska insatser för etableringen av nyanlända och för att vända utvecklingen i utsatta områden ska bygga på forskningsbaserad evidens och vara långsiktiga. Liberalerna vill se en revidering av nuvarande mål, i vilken följande anges som delmål. Dagens system för att människor som kommer till ska delta i svenskundervisning och information om det svenska samhället måste kvalitetssäkras och följas upp mycket bättre. Det ska vara obligatoriskt att delta och ska ske både i väntan på uppehållstillstånd (asyltiden) och när uppehållstillstånd erhållits (etableringen). Arbetsföra personer ska ha egen försörjning. I ett första steg ska mediantiden från uppehållstillstånd till dess att individen uppnår självförsörjning halveras till 2030, genom till exempel sänkta trösklar till arbetsmarknaden och ökade drivkrafter till arbete. Alla integrationsinsatser ska genomsyras av ökad delaktighet i det svenska samhället, vilket innefattar kunskap om och respekt för vårt demokratiska och sekulära samhälle, inklusive yttrandefrihet och religionsfrihet, rättsstaten samt jämställdhet mellan kvinnor och män och brottslagstiftningen. Inga utsatta områden ska vara vägledande för statens budget Inga utsatta områden bör vara ett vägledande mål för statens budget. Alla integrations- eller migrationspolitiska reformer måste bygga på en konsekvensanalys av huruvida reformerna minskar eller ökar utanförskapet. Alla reformer ska vägledas av principen att nyanlända ska få verktyg att ta eget ansvar för sin integration utifrån sina individuella förutsättningar. Dagens system innebär att samhället inte bistår med effektiva insatser som leder till språkkunskaper och jobb och som utgår från individens behov. Det vill Liberalerna ändra på. Integrationsskulden måste mätas och minskas Liberaler ser varje människas värdighet. Det är hennes frihet och möjligheter vi slåss för. Integrationskulden innebär ett enormt svek mot varje människa som kommit till vårt land utan att ges chansen att lyckas här och mot varje enskilt barn som växer upp i utsatta områden utan förhoppningar att lyckas i skolan eller att få ett bra jobb. Integrationsskulden måste bekämpas: Fler måste lära sig svenska och komma i arbete. För att långsiktigt stärka fokuset på att fler utrikes födda ska komma i arbete vill vi att budgetpropositionen kompletteras med att mått på integrationsskulden: De utrikes födda som lever i eller med risk för fattigdom. av befolkning lever i allvarlig materiell fattigdom. Bland utrikes födda är andelen större; (/SILC 2019). Regeringen bör lämna en redovisning av integrationsskuldens utveckling till . På så sätt placeras åtgärder mot vår tids stora integrationsmisslyckanden i hjärtat av varje regerings finanspolitik. Andra faktorer som behöver mätas är arbetsmarknadsetablering, humankapital, pensionsutsikter, språkinlärning och ekonomiska möjligheter i vardagen. Redovisa utanförskapet i varje statsbudget lämnar svenska regeringar en fördelningspolitisk redogörelse i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen eller till budgetpropositionen. Liknande redogörelser görs också om jämställdhet och klimatet. Liberalerna kräver att en liknande redogörelse lämnas på integrationspolitikens område med ett särskilt avsnitt om integrationsskuldens storlek. Detta kommer att placera integrationen i regeringspolitikens kärna. Det behövs, måste fatta väl underbyggda beslut för att öka integrationen. Ska integrationsutvecklingen inte bli förödande i coronakrisens spår krävs en minskad integrationsskuld och stärkt egenmakt för dem som står utanför. Liberal skolpolitik för en fungerande integration Klassresan börjar i klassrummet. Ett välfungerande och kompensatoriskt skolväsende är av särskild vikt för de socialt utsatta områdena i . Att skolor inte lyckas med sitt kunskapsuppdrag i de områden där behovet av välfungerande skolor är som allra störst är ett problem för hela landet. Att ge alla barn och unga tillgång till en trygg miljö som stimulerar deras intellekt, nyfikenhet och vetgirighet är vår skyldighet. Skolan ska ge alla elever tillgång till ny kunskap och nya perspektiv som vidgar deras perspektiv. På så sätt kan skolan bidra till att alla barn och unga ser vilka möjligheter de har. Kunskap är egenmakt, och egenmakt inger hopp – alla ska känna att de kan ta sig någonstans med hjälp av skolan. Om man menar allvar med att ett barn ska ha möjlighet att göra en social och ekonomisk klassresa med en bra utbildning till grund, måste också politiken säkerställa att skolväsendet håller en hög kvalitet och har en kompensatorisk effekt. Det finns studier som indikerar att så inte är fallet . Att elever presterar olika bra i skolan beroende på deras bakgrund är inte unikt för . Många länder arbetar aktivt för att motverka klyftor inom utbildningssystemet. Att få lyckas beror sannolikt på att det inte finns något alexanderhugg för att motverka orättvisa skillnader mellan elever i skolresultat. Det krävs en palett av åtgärder. I vår skolpolitiska motion lägger vi fram ett batteri av reformer för en likvärdig skola där den pedagogiska segregationen kan brytas. Vi vill se satsningar på förskolan. En väl fungerande förskola ger fler barn en god chans att lyckas i livet, och för de som kommer till ger förskolan möjlighet att även de yngsta barnen får lära sig det svenska språket. Deltagandet i förskolan är stort i ; av alla barn i åldrarna inskrivna i förskolan . Men det finns fortfarande mycket att göra. Av de barn som inte var inskrivna i förskolan var utrikes födda barn, barn från familjer med låga inkomster och barn till lågutbildade överrepresenterade. För att säkerställa att förskolan blir den viktiga pusselbit i barnets utveckling som den kan vara krävs åtgärder. Vi vill öka deltagandet genom att göra förskolan obligatorisk samt stärka likvärdigheten mellan förskolor med olika förutsättningar. Den svenska skolan ska, utöver att vara likvärdig, även vara kompensatorisk. Det betyder att skolan ska ge alla elever möjlighet att nå så långt som möjligt och kompensera för elevers olika förutsättningar. Vi måste bryta den skolsegregation som under allt har tillåtits växa fram. Skolpolitiken måste i högre utsträckning handla om att skapa bättre förutsättningar för lärarna – och då särskilt i utsatta skolor. Saknas det resurser, monetära eller personella, ökar risken för att lärarna upplever att de misslyckas med sitt uppdrag att utbilda och fostra framtida samhällsmedborgare. Resursfördelningen till skolan måste förbättras i syfte att motverka problemen med undermålig undervisning och brist på personella resurser på skolor i utsatta områden. Skolan behöver en ny finansieringsmodell som främjar kvalitet och likvärdighet, och staten måste låtas bedriva skolor i utsatta områden. För att ta itu med det ackumulerade utanförskapet i skolan måste även kraftfulla åtgärder vidtas för att se till att obehöriga elever ges rätt stöd. Den förda politiken är otillräcklig. Vi vill bland annat se en förlängd skolplikt för elever som saknar behörighet. Vi vill också utreda behovet av en helt ny skolform för obehöriga elever. Introduktionsprogrammen på gymnasieskolan måste betraktas som ett misslyckande när endast var tredje elev som börjar på ett introduktionsprogram lyckas ta examen . Det duger inte. Skolinspektionens årliga skolenkät visar att en stor andel elever känner sig otrygga, samt att så många som var tredje elev uppger att studieron på lektionerna är undermålig. Otrygghet i klassrummet, rädsla inom lärarkåren och bristande befogenheter att ingripa mot oacceptabelt beteende utgör hinder mot en skola där fokus ligger på kunskap och varje individs möjlighet att nå kunskapskraven. Därför lägger vi förslag för trygghet och studiero i alla skolor. För en utförlig beskrivning av våra förslag på skolområdet för förbättrad integration hänvisas till vår skolpolitiska motion. En snabbare väg in i det svenska samhället Att frivilligt välja att bli medborgare i är det yttersta beviset på att man vill bli en del av vårt lands framtid. Vi ser medborgarskapet som slutet på integrationsprocessen och inte ett steg på vägen. Medborgarskapet behöver både få en högre status, och bli mer inkluderande. Vi behöver skapa en mer inkluderande syn på vad det innebär att vara svensk. En svensk medborgare ska aldrig behöva tvivla på att den är svensk. Vi vill stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle där varje människas frihet är i fokus och där alla ökar sina möjligheter att bli aktiva samhällsmedborgare. I de flesta västländer måste den som vill bli medborgare ha grundläggande kunskaper i landets språk och klara ett samhällstest. Ett språkkrav stärker medborgarskapets status och är en viktig symbol för principen om att alla ska kunna kommunicera med varandra i ett samhälle. föreslog vi språktest för medborgarskap, men partier från vänster till höger kritiserade oss. var motståndet fortsatt stort. Tack vare Liberalernas förhandlingsseger med regeringen och inom ramen för har en utredning presenterats med förslag på hur språk- och samhällskunskapskrav ska kunna införas för medborgarskap. Utredningen ligger nu ute för remisshantering. Det är Liberalernas förhoppning att förslagen i utredningen kommer att förverkligas även efter det att har fallit. Vi vill också se att dessa viktiga reformer kommer på plats tidigare än vad som föreslås i utredningen. Den som är vuxen och vill bli svensk medborgare ska ha deltagit i utbildningen och genomföra ett enklare samhällstest. Samhällstestet ska visa på vilka frågor och principer som är centrala för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle där frågor om barnrättsperspektiv också ska inkluderas. Obligatorisk samhällsundervisning för alla nyanlända Liberalerna har genomfört reformer för att nyanlända får bättre tillgång till svenska språket och samhällsundervisning. Inom ramen för drev Liberalerna på för, och genomförde, mer och förbättrad samhällsorientering – minst , en viktig liberal seger. Men ytterligare steg behövs för att säkra att alla får kunskaper om svenska samhället och de rättigheter, skyldigheter och möjligheter som följer av att bo här. På motsvarande sätt är det också viktigt att verksamheter som sjukvården har den kulturkompetens som behövs för att möta och ge situationsanpassad information till människor som flyttar till i vuxen ålder. Det bör vara obligatoriskt för samtliga asylsökande, inklusive de som väljer eget boende, samt anhöriginvandrare, att delta i samhällsundervisning. Undervisningen ska ske direkt vid ankomst till men även samt när man fått uppehållstillstånd. Undervisningen ska fokusera på frågor om vårt demokratiska, jämställda och sekulära samhälle. Forskning visar att kunskapen och förståelsen bland nyanlända brister på en rad områden, trots att vistelsen i kan uppgå till . Det handlar om frågor som jämställdhet, sexuella rättigheter, hedersförtryck, hbtq-personers rättigheter samt judars och andra religiösa minoriteters rättigheter. Utöver insatser för nyanlända är det viktigt att fortsätta stärka kunskaper om mänskliga rättigheter och demokrati hos hela befolkningen. Samma frågor måste få ett särskilt fokus i undervisningen till nyanlända. har fått i uppdrag att genomföra en obligatorisk samhällsintroduktion (Ju2021/00356). Det finns dock ett fortsatt behov av att utreda hur obligatoriet att delta i samhällsintroduktionen kan manifesteras i lag. Samma förväntningar på utrikes födda kvinnor och män Samma rättigheter och skyldigheter ska gälla för alla som bor i vårt land. Att som nyanländ komma till ett land där jämställdhet mellan könen är centralt och tilltron till staten liksom individualismen är stark är inte alltid enkelt, och just därför behöver samhällets signaler vara mycket tydliga. Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Utrikes födda kvinnor har samma rätt som andra svenskar att få uppleva den finansiella självständighet det innebär i förhållande till både samhälle och partner. Tyvärr har det flertalet gånger visat sig att istället för att få ett starkare stöd så blir dessa kvinnor nekade samma insatser och möjligheter som ges till män. Merparten av arbetsmarknadspolitiska program och insatser går till män. Nyanlända kvinnor registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar SFI senare än män. vet vi att det tar innan en person är inskriven hos Arbetsförmedlingen desto mer försenas inträdet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen, , och måste ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Ett företagarperspektiv i hela etableringsprocessen Vi måste bli bättre på att ta till vara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Tyvärr är det ofta svårt för den som är ny att starta företag för att etableringsprocessen är utformad med anställning som norm. Vi vill att egenföretagarperspektivet ska finnas med i integrationsprocessen, oavsett det gäller grund- eller vuxenutbildning eller i etableringsprocessen Företagandet måste ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället. Att starta och driva företag, till exempel inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång. Kommuner bör verka för att vara attraktiva företagarkommuner. Samarbete med exempelvis , Drivhuset och det civila samhället är viktigt. Det ska vara enklare att starta företag och därför bör reglerna för att få F-skattsedel förenklas. Ta tillvara på kompetens – tidig kompetenskartläggning och effektiv validering Människor som är nya i är inte en homogen grupp. Kompetensgraden varierar kraftigt och möjligheten att lära sig svenska eller göra annan kompletterande utbildning varierar stort. Större hänsyn måste tas till individers förutsättningar när det kommer till utbildning i svenska språket, yrkesutbildningar, akademiska utbildningar och validering av såväl yrkeskunskaper som akademiska utbildningar om vi ska få resultat. Den som har en lång akademisk karriär och den som är analfabet har helt olika möjligheter att lära sig svenska och ska inte hamna i samma klassrum. Det är också viktigt att valideringen anpassas efter vad varje individ behöver validera och att rätt kompetens valideras. Nyanlända som kommer med utbildning och yrkeskunskaper måste snabbt tas till vara. måste en kartläggning ske av den asylsökandes utbildning och kompetens. Tidig kompetenskartläggning för den som kommer till , och tydlig väg till validerad kompetens och yrkesspråk. Den som kommer till och som har erfarenhet inom ett särskilt yrke behöver ofta inriktad språkinlärning och validering för att snabbt kunna arbeta inom sin kompetens. Alla som får uppehållstillstånd i ska få sin kunskap kartlagd tidigt och alla yrkeskunniga som kommer till ska få en tydlig väg för att hitta tillbaka till dennes arbete. Att ta tillvara på människors kompetens kan både bidra till att nyanlända kommer snabbare i jobb och se till att de som kommer till också bidrar till samhället. Det behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem som också är tillgängliga i hela landet på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Rutinerna och processerna för att se till att alla som kommer till tas tillvara på behöver ses över och förbättras. Kvaliteten i valideringsprocesserna behöver bli högre, och garantera att de mäter rätt kompetenser. I större grad ska validering kunna ske på en arbetsplats. Rätt kompetenser ska valideras och vi måste rensa bort kortsiktiga valideringsprojekt för att se till att systemet istället blir en integrerad del av anländandet. Tydligt fokus på jämställdhet och barnrätt i all samhällsinformation Kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga en framtid i . Som ovan påpekas behövs det en obligatorisk samhällsinformation, för såväl vuxna som barn. Barnens samhällsinformation ska utgå från . All samhällsinformation, under både asyltiden och etableringstiden, ska fokusera på att ge alla, oavsett kön, tydlig information om rättigheter och skyldigheter och kunskap om svensk arbetsmarknad samt svensk lagstiftning och de principer som är centrala för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle. Även frågor kring barnrättsperspektiv och individens frihet att forma och påverka sitt liv likväl som rätten till egenmakt över sin sexualitet ska hanteras. Civilsamhällets krafter är starka och måste bättre tas tillvara på både i mottagande och integration. är asylsökandes möjligheter att flytta till eget boende begränsat i vissa utsatta områden. Syftet med reformen var att minska trycket på ett antal orter och områden som tagit emot många asylsökande. Det var en viktig reform, som inte hade genomförts utan Liberalernas krav i . Boendeformen eget boende för asylsökande, EBO, har i vissa kommuner med socioekonomiska utmaningar lett till trångboddhet, osäkra boendeförhållanden och flyttkedjor som riskerar att försena etableringen. Ett drygt år efter lagändringen har det visat sig finnas skäl att se över om reformen fått avsedd effekt, eller om ytterligare justeringar bör göras. Bland annat finns det anledning att se över länsstyrelsernas veto-rätt avseende vilka områden som ska omfattas av undantaget. Liberalerna menar att kommuner som enligt Polisen har utsatta områden ska ha en ovillkorlig rätt att undanta hela stadsdelen från EBO. Därutöver menar vi att hela bostadsområden ska undantas. Det ska inte vara möjligt att bara införa EBO-stopp i delar av utsatta bostadsområden eller i hela kommuner. Därutöver anser Liberalerna att ett EBO-stopp på riktigt ska betyda stopp för asylsökande att bosätta sig i dessa områden. innebär EBO-stoppet i praktiken enbart att man förlorar sin dagersättning. Information till nyanlända barn och anhöriginvandrare bör få i uppdrag att ta fram ett särskilt studiematerial med information om svenska samhället för nyanlända barn inom ramen för den vanliga skolan. bör få i uppdrag att ta fram en digital kurs som anhöriginvandrare ska genomföra innan de kommer till landet. Det bör vara ett villkor för anhöriginvandrare att ha genomfört kurs om samhället för att ta del av samhällets förmåner. En snabbare väg in i det svenska språket Det behövs en modern och flexibel svenskundervisning Alla ska ha möjligheten att göra sig förstådda, tillgodogöra sig samhällsinformation och kunna kommunicera med andra människor. Tyvärr har det svenska språket varit lågt prioriterad och många som kommer till lär sig aldrig kommunicera tillräckligt bra på vårt gemensamma språk - svenska. Det gäller såväl barn som vuxna. Effekterna av detta blir att många begränsas till att bara kunna kommunicera med sin familj i . Vårt mål är att alla människor som bor permanent i också ska ha möjligheten att förstå och göra sig förstådd. Svenska språket behöver prioriteras upp redan i förskolan, men hela utbildningskedjan måste ge de som kommer till goda förutsättningar att lära sig det svenska språket. De måste tillåtas bli en del av . Svenskundervisningen för vuxna måste vara både väl anpassad för den som har lätt att lära sig och för den som har begränsad utbildningsbakgrund. De olika studievägarna inom SFI behöver renodlas för att ge varje individ bästa möjliga väg till svenska språket efter hennes egna förutsättningar. Analfabeter och akademiker ska inte blandas i samma klasser eller ha samma mål och kursplan. SFI behöver ett starkare kunskapsperspektiv som tydligare utgår från aktuell forskning om effektiv inlärning och som är anpassad för varje individ. Ett praktiskt exempel på detta är att studieförberedande SFI alltid måste särskiljas tidigt från SFI med annan studieplan. Ett annat exempel är att den som har goda möjligheter att tillgodogöra sig svenska ska kunna läsa och tenta av SFI digitalt och i snabbare tempo vid behov. Som en del av Liberalernas tidigare samarbete med regeringen har vi fått till många förslag om att förbättra SFI, dessa återfinns i (SOU 2020:66). Det är angeläget att många av de förslag som finns på bordet också förverkligas, då särskilt stöd till bättre upphandling av SFI, mer individanpassad SFI, tydligare progression och obligatorisk bedömning av läs- och skrivkunnigheter. En handfull av dessa förslag återkommer även i denna motion. Vidare presenterar vi reformförslag för SFI som ska göra det lättare för alla som kommer till att lära sig god svenska, något som ger fler möjligheten att arbeta och integreras. Att kunna svenska handlar om frihet och självbestämmande. Den som kan svenska kan få jobb, prata med barnens lärare eller gå till läkaren på egen hand. På SFI ska alla nyanlända snabbt få lära sig svenska. En tydlig progressionstrappa och kontrollstationer i SFI SFI ska följa en tydlig progressionstrappa med kontrollstationer vid varje steg och en yttre tidsgräns. kan SFI, praktikplatser och olika former av aktiviteter varvas . Ingen som kommer till ska fastna i integrationsbyråkratin. Alla måste få en ärlig chans att lära sig svenska. Därför föreslår vi en ny och förutsägbar progressionstrappa för SFI, i linje med förslaget i , som efter varje etapp har en kontrollstation.