mot · H9023422 · 2021-10-04 00:00:00 — Regeringen bör också överväga att ge i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer genomföra försök med att brett screena patienter inom tandvården. Tandvården möter regelbundet en stor del av befolkningen och skulle därmed kunna användas för att hitta patienter med diabetes eller prediabetes. En färsk spansk studie visar att screening inom tandvården med hjälp av ett vedertaget frågeformulär för att identifiera diabetesrisk (FINDRISC) i kombination med test av HbA1c (som visar hur patientens blodsocker har varit i genomsnitt före provtagning) kan vara en mycket effektiv metod för att upptäcka diabetes och prediabetes. Denna metod hade i studien en träffsäkerhet på . Av de patienter som ingick i studien visade det sig att hade oupptäckt antingen diabetes eller prediabetes. Regeringen bör också pröva möjligheten att nyttja apotek och andra aktörer för att tidigare upptäcka och kunna ge behandling av personer med diabetes. Många apotek erbjuder olika hälsotjänster så som blodsockerkontroll och rådgivning kring hur man kan förebygga typ 2 diabetes. Dessa tjänster bygger på den enskilda individens efterfrågan och betalningsvilja. Regeringen bör uppdra åt förslagsvis att i samarbete med Kommuner och Regioner och eller någon enskild region och kommun genomföra ett försöksprojekt där apotek nyttjas för att nå ut till personer i riskzon för diabetes typ 2 i syfte att både stärka det förebyggande arbetet men också möjligheten till tidig upptäckt av diabetes. Givet att livsstilsrelaterade sjukdomar så som diabetes typ-2 har en starkt socioekonomisk koppling bör ett sådant projekt lämpligen genomföras i ett socialt och ekonomiskt utsatt område och som del i arbetet med att sluta de påverkbara hälsoklyftorna. Utveckla diabetesvården i primärvården De absolut flesta personer med diabetes har diabetes typ 2 och omhändertas av primärvården. För att förbättra vården för det stora flertalet diabetespatienter är en stärkt primärvård med en utvecklad diabetesvård således avgörande. Vården i är alldeles för sjukhustung. Den nära vården är inte tillräckligt tillgänglig och utbyggd vilket inte minst riskerar att gå ut över den stora patientgruppen diabetiker. I vår följdmotion (motion 2019/20:3644) på regeringens proposition Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform argumenterar vi för behovet av en mer nära och förebyggande vård och lägger förslag på hur det övergripande kan åstadkommas. När det specifikt gäller den nära diabetesvården inom primärvården bör varje vårdcentral ha ett diabetesteam. Ett team med diabetesansvarig läkare liksom ansvarig diabetessköterska samt därtill gärna också flera andra kompetenser så som dietist, fysioterapeut, fotterapeut och för det psykosociala stödet kurator eller psykolog. Regeringen bör uppdra åt att undersöka hur diabetesvården i primärvården kan utvecklas och dagens brister – inte minst i form av bristande tillgång på diabetesansvariga läkare – kan åtgärdas. Detta arbete kan med fördel bli en del av arbetet inom ramen för en nationell handlingsplan som vi också föreslår i denna motion. Stärk diabetesvården för äldre Att ge vård och behandling till äldre personer med diabetes är utmanande och ställer höga krav på vården och omsorgen. Detta då många olika faktorer avgör vad som är en lämplig behandling. Inte minst spelar den äldres övriga sjukdomsbild stor roll. Var tredje äldre person med diabetes har vid sidan om sin diabetes tre eller fler andra kroniska sjukdomar vilket naturligtvis gör behandlingen mycket komplex. En god diabetesvård till äldre bygger som all god vård på kunskap. Tyvärr finns det betydande kunskapsluckor hos berörd personal, inte minst inom äldreomsorgen där personalen sällan har någon särskilt omfattande vårdutbildning. För att höja kunskapsnivån hos personalen i den kommunala omsorgen bedriver Kommuner och Regioner (SKR) ett bra och viktigt arbete. Bland annat erbjuder man en kostnadsfri webbutbildning. Men arbetet med att höja kunskapen om äldre med diabetes behöver intensifieras. Regeringen bör i dialog med SKR undersöka möjligheten till ett särskilt kunskapslyft avseende äldre och diabetes. Den primära målgruppen bör vara omsorgspersonal som arbetar inom hemtjänst eller på särskilda boenden. En personalkategori med stor kunskap om diabetes är diabetessjuksköterskorna som finns inom primärvården. Många äldre förlorar kontakten med sin diabetessjuksköterska när de får plats på ett särskilt boende vilket är olyckligt. Hur samverkan mellan primärvården och den kommunala omsorgen kan förbättras bör regeringen undersöka. Detta särskilt i syfte att säkerställa att äldre diabetiker inte förlorar kontakten med primärvårdens diabetessjuksköterskor när de flyttar in på särskilda boenden. Vidare bör undersökas hur primärvårdens diabetessjuksköterskor kan bidra till att utveckla vården och omsorgen av omsorgstagare med diabetes. Diabetessjuksköterskorna är en resurs som i större utsträckning bör kunna stötta omsorgspersonalen genom att exempelvis finnas tillgängliga för rådgivning eller genom att ge enklare utbildningsinsatser till omsorgspersonalen. Förbättra diabetesvården – en nationell handlingsplan föreslår att en nationell handlingsplan ska tas fram för att stärka diabetesvården. Svensk diabetesvård håller generellt sätt mycket god kvalitet. Men alltjämt finns stora brister samt oacceptabelt stora regionala skillnader. Med ovan förslagna åtgärder och genom genomförandet av en bred nationell handlingsplan vill vi moderater skapa en vård i världsklass för diabetiker, och det oavsett var i landet man bor. En nationell handlingsplan ska tas fram för att både förebygga typ 2-diabetes och förbättra diabetesvården. I en sådan plan kan med fördel ovan presenterade förslag ingå. Ett centralt syfte med den nationella planen är att minska skillnaderna mellan olika regioner vad avser diabetesvården såväl vid medicinkliniker som i primärvården. Därtill att förbättra kontinuitet och tillgänglighet inom diabetesvården. Kontinuitet är en framgångsfaktor inom diabetesvården och stärker den upplevda kvaliteten och tryggheten för patienterna. ska sträva efter och pröva möjligheterna, genom såväl proaktiva som stödjande förslag, att öka andelen personer med diabetes som är fysiskt aktiva. Därutöver sträva efter och pröva möjligheterna att minska andelen rökare bland personer med diabetes. kan exempelvis ges i uppdrag att se över detta. Viktigt är som ovan nämnt också att hälso- och sjukvården, särskilt primärvården, blir bättre på att tidigt upptäcka diabetes. Den nationella handlingsplanen för en stärkt diabetesvård bör innehålla både förebyggande strategier och strategier för att utveckla vården vad avser bland annat jämlikhet, tillgång till moderna medicinsktekniska produkter samt inte minst också psykosocialt stöd till såväl personer med diabetes som deras anhöriga. Moderater vill att regeringen ger i uppdrag att kartlägga den psykosociala hälsan hos, och det psykosociala stödet till, diabetiker med särskilt fokus på barn och unga och deras familjer. Vi vill som tidigare beskrivit också ge i uppdrag att analysera hur behovet av psykosocialt stöd hos diabetiker i allmänhet och särskilt yngre personer kan tillgodoses. vill också att det kontinuerligt följs upp i vilken utsträckning barn och unga med diabetes får det stöd och den hjälp som de behöver i skola och barnomsorg. Detta är ett område präglat av mycket stora skillnader mellan olika kommuner och ibland även inom kommuner. Det kan därför finnas behov av exempelvis skärpta riktlinjer liksom bättre uppföljning för att minska skillnaderna. Tillgången till hjälp och stöd skall inte avgöras i ett postkodlotteri. En viktig konkret åtgärd som bör prövas för att åstadkomma delar av ovanstående är att erbjuda fler patientutbildningar i egenvård inom primärvården för patienter med diabetes. Först och främst måste utbildningar erbjudas i linje med nationella riktlinjer. I handlingsplanen bör även ingå insatser för att öka andelen personer med diabetes som har en god tandhälsa. Det ger goda kunskaper om hur behandling av diabetes ser ut i olika delar av landet. Därtill är det viktigt för att kunna identifiera riskfaktorer i syfte att kunna motverka en ytterligare ökning av antalet människor som drabbas av diabetes. Vi föreslår att arbetet med och uppföljningen av nationella riktlinjer för diabetesvård stärks och utvecklas. Detta ska vara ett särskilt fokus i den nationella handlingsplanen. föreslår att regeringen ger Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att särskilt analysera och ge förslag på hur ny teknik, distans- och telemedicin, den mobila nära vården och särskilda boenden kan utveckla en bättre diabetesvård. Det är viktigt att kunna ta tillvara på digitaliseringens möjligheter för patienter med diabetes. föreslår också att en stärkt forskning ska vara en central del av en nationell handlingsplan. Forskningens utmaningar gällande diabetes är många och omfattande. Det handlar bland annat om att bättre förstå sambanden mellan å ena sidan diabetes och å andra sidan hjärt-kärlsjukdom liksom andra följdsjukdomar. Vidare handlar det om bättre diagnostik, utveckling av mer avancerade medicintekniska produkter samt om den grundläggande frågan om orsakerna till diabetes. Det är även av central betydelse att tillsyn och uppföljning av diabetesvården prioriteras. De brister som finns inom diabetesvården bör i alla fall delvis kunna åtgärdas metodiskt med hjälp av bland annat strukturerad tillsyn och uppföljning. Noria Manouchi (M) [1] , Diabetes i siffror, [2] , Årsrapport , [3] Ibid. [4] IDF DIABETES , 9th edition 2019, . [5] IHE Rapport 2015:1, [6] Barndiabetesfonden, [7] Hjärt-Lungfonden, [8] , Årsrapport , [9] Ung Diabetes, Diabeteskollen – en undersökning bland unga vuxna med diabetes, [10] Ung Diabetes, Debatt: Varför får människor med diabetes inte det stöd de behöver - trots att de ber om det?, [11] Ung Diabetes, Att leva med typ 1-diabetes 2020, [12] , C. (2016). Burnout in parents of chronically ill children (PhD dissertation, university). [13] Diabetesforbundet, [14] VAB för vårdåtgärder i skolan SOU 2021:41, [15] Norhammar, A., , B., , N., , A., , B., , Å., , P., , E., & , L. (2019). Undetected Dysglycemia Is an Important for Two Common Diseases, Myocardial Infarction and Periodontitis: A Report From the PAROKRANK Study. Diabetes care, 42(8), 1504–1511. [16] Montero, E., Matesanz, P., Nobili, A., , J., Sanz, M., Guerrero, A., Bujaldón, A., Herrera, D. and (2021), Screening of undiagnosed hyperglycaemia in the dental setting: The DiabetRisk study. A field trial. J Clin Periodontol, 48: 378-388.