mot · H9023432 · 2021-10-04 00:00:00 — Svensk skogsindustri är mycket innovativ och kan leverera både smarta produkter men är också viktigaste pusselbit i vårt klimatarbete. Det är den växande skogen som binder koldioxid därför behöver vi behålla produktionen hög. ska så klart även i fortsättningen skydda områden med mycket höga naturvärden. Det bör ske i stort samförstånd med rätt ersättningar. Vi menar att det går att ta bort skyddet på redan skyddad mark som inte besitter lika höga naturvärden. Det finns inte någon bra uppföljning på gamla skyddade marker huruvida det höga naturvärdet finns kvar. Den biologiska mångfalden i skogen ökar tack vare de privata skogsägarnas insatser. Mängden gammal skog ökar, mängden död ved ökar och lövträden ökar. Det går också öka insatserna för biologisk mångfald i redan skyddad skog. Svenska skogsägare levererar både klimatnytta och biologisk mångfald. För att säkerställa att de skyddsåtgärder som vidtas också är effektiva behövs det uppföljning. Därför vill att dessa utvärderas med fokus på effektivitet. För att skapa effektivare skyddsformer vill att olika typer av ersättningsmodeller för markägare som gör insatser för sin skog ses över. Detsamma gäller de skyddade områden som redan existerar. Varje krona som läggs på skydd måste ge så stor nytta som möjligt. Dessa områden måste regelbundet genomgå översyn i syfte att bedöma huruvida skyddet fortfarande kan anses som ändamålsenligt. Det ska också kunna innebära att skydd kan ändras och i vissa fall även upphävas ifall det kan anses ändamålsenligt. Skötsel av redan skyddad skog Kommuner och länsstyrelser kan ta initiativ till att bilda nya naturreservat. Det finns över 5000 naturreservat i . Naturreservaten är ett viktigt sätt att bevara höga naturvärden eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. är det ett stort ingrepp och ska därför inte bara generera en ordentlig ersättning till markägaren, utan också underhållas för att naturvärdena ska bevaras. För att bevara och utveckla de naturvärden som finns i formellt skyddade naturområden – nationalparker, naturreservat, biotopskyddsområden med mera – måste adekvat underhåll ske. finns ett skötselunderskott, vilket innebär att de naturvärden och den biologiska mångfald som ligger till grund för skyddet riskerar att gå förlorade. Värdet av att skydda nya områden blir litet om områdena inte sköts. anser därför att för att det bör satsas mer på underhåll av formellt skyddade områden. När naturreservat upprättas bör det finnas såväl en plan som finansiering av underhållet, så att detta garanteras . Myndigheter måste även kunna säkerställa finansiering av markköpet inom , så att markägaren inte hålls i osäkerhet om genomförandet. Särskilda åtgärder vid skadeangrepp För att säkerställa att våra skogar, och därmed skogsbruket, är livskraftigt bör möjligheten att ålägga skogsägare åtgärdskrav för att stoppa exempelvis svampangrepp övervägas. Skadeangrepp har potential att skada hela den svenska skogsnäringen och därför måste dessa mötas med snabba och verkningsfulla åtgärder. Det är av största vikt att regeringen ålägger att vidta ett effektivt arbete och samordning för att hantera granbarkborren. behöver agera kraftfullt för att inte hamna i det läget har gjort. Där har man i princip förlorat kriget mot granbarkborren. Enligt inventering angreps av granbarkborren – den största volym som uppmätts. Enskilda skogsägare har insett allvaret och jobbar hårt med att bekämpa pågående angrepp. Statligt ägda skogar med skydd, till exempel naturreservat, måste också avverka pågående angrepp annars kan allt arbetet enskilda skogsägare gör vara förgäves. Även privata skogar med skyddad areal skall avverkas. Om inte dessa åtgärder genomförs kommer det leda till kraftigt minskad mängd kvalitetsråvara in i skogsindustrin. Det svenska skogsbruket kan komma att äventyras på lång sikt, vilket innebär i förlängningen innebär negativa konsekvenser för klimatet och den svenska välfärden. Skogsbrukets centrala roll i klimatomställningen Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Världens skogar minskar, enligt en rapport från IPCC. av den globala skogsarealen konverteras , främst till jordbruksmark, vilket orsakar stora klimatutsläpp. Markanvändning spelar stor roll för jordens klimat. av utsläppen av växthusgaser alstras av jordbruk och skogsbruk. Köttproduktion står för metanutsläpp medan en alltför omfattande skogsavverkning är en annan risk för klimatet. Men det finns stora skillnader i hur jord- och skogsbruk bedrivs globalt och därmed hur mycket det påverkar miljö och klimat. Jord- och skogsbruken kan bidra till att hålla nere växthusgashalterna i atmosfären, genom förmågan hos träd och mark att binda koldioxid. Det är det som sker i . har ett jordbruk som tar stora miljö- och klimathänsyn. När trycket på världens resurser ökar som mer mat måste produceras, har vi stora möjligheterna att öka jordbruksproduktionen på ett hållbart sätt. Tack vare långsiktiga investeringar och förutseende politiska beslut har skogens tillväxt och virkesförråd fördubblats under de senaste 100 hundra åren. Svenska skogsägare planterar två nya träd för varje träd som avverkas. Den svenska skogen binder av totala utsläpp av koldioxid. På samma gång har skogsnäringen bidragit till jobb och ekonomisk tillväxt. Skogsråvara kan användas i produkter som ersätter till exempel plast och andra energikrävande material och för att ersätta fossila bränslen och drivmedel. Skog som växer binder kol och sänkan av kol i skogen har fördubblats det senaste seklet. För att få bästa resultat för klimatets skull behöver skogen brukas. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för substitution av fossila produkter. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra, mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Skogen har stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att den potentialen ska tas tillvara. Tillväxten i de områden som brukas måste därför också förbättras. presenterade resultatet av en samverkansprocess där man tillsammans med skogsnäringen och forskare utvecklat en mängd förslag som kan leda till ökad produktion. Det handlar bland annat om förädling, skogsskötsel i form av plantering, röjning och gallring, samt insatser för att minska skadorna från till exempel skadeinsekter och klövvilt. anser att förslagen som utarbetats ska genomföras. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad och reducera fossilanvändningen genom att ersätta med förnybara produkter och öka inlagringen av kol i växande skogar och i skogens produkter. Vi vill inrätta en nationell bioekonomistrategi, i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Vi anser att en strategi, vilken bygger på samverkan mellan staten och näringslivet kan skapa både stor miljö- och klimatnytta och ekonomisk nytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar de gröna näringarna och underlättar omställningarna som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. vill därför inrätta en nationell bioekonomistrategi i enlighet med Miljömålsberedningens överenskommelse. Vi ser även stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Därför anser att mer forskningsresurser bör riktas till skogens möjligheter att påskynda arbetet med en bioekonomi. Att har ambitiösa miljömål gällande skogen är bra och viktigt, men målen måste vara realistiska. anser därför att miljömålet Levande skogar bör omformuleras så att det blir mer realistiskt och nåbart, är det i praktiken omöjligt att uppnå. Allt fler upptäcker det fantastiska som den svenska naturen har att erbjuda – ökade antalet besökare i nationalparkerna med över 300 000 jämfört med året innan. Intresset för friluftsliv och naturupplevelser ökar och nya grupper hittar ut i naturen. Det är en positiv utveckling och allemansrätten är en fantastisk möjliggörare för detta. Den ska värnas. innebär det ökade intresset ett ökat tryck på vår natur och på våra rekreationsområden. Mer skräp, ökat slitage och även i vissa fall en negativ påverkan på naturen. Detta ställer ökade krav på att värdefull natur bevaras och hålls tillgänglig. Ansvaret för att främja friluftsliv, friluftsturism samt skötsel av naturreservat och nationalparker är spritt mellan olika myndigheter. och kommuner ser gärna mer friluftsturism, Länsstyrelserna ska se till skötseln av de flesta nationalparkerna och naturreservaten och Visit utformar kampanjer för att locka utländska turister till . Kopplingen mellan målsättningar, ansvars- och resurstilldelning samt genomförande bedöms av många aktörer vara svag. Många markägare är positivt inställda till det friluftsliv som bedrivs på deras ägor. innebär det ökade intresset även utmaningar. Det krävs en förståelse för de både rättigheter och skyldigheter som allemansrätten innebär. Det finns tyvärr avarter med exempel på motsatsen. Allemansrätten används ibland som förevändning för verksamheter som orsakar skador på privat egendom. Bland annat har stora grupper bärplockare slagit läger och i stor skala plockat bär på annans mark. Det finns även exempel där aktörer i turistbranschen använder andras mark i kommersiellt syfte. En risk är att tilltron till allemansrätten undermineras och att markägare vidtar åtgärder för att försvåra för friluftslivet. Allemansrätten är för viktig för att tillåtas lakas ur genom den här typen av missbruk. En utredning av hur missbruk av allemansrätten påverkar det enskilda ägandet samt hur missbruket kan stävjas bör därför tillsättas. Den bör omfatta att undersöka hur markägare kan ges utökat stöd att begränsa överträdelser, men också att markägare inte ska kunna begränsa sådana aktiviteter som är tillåtna inom allemansrätten. Det offentliga skulle också kunna stötta privata markägare som vill tillgängliggöra sin mark för friluftslivet genom till exempel hjälp med skyltning och leder. På så sätt kan vi kombinera det privata ägandet och aktiva brukandet av skog och mark med ett rikt friluftsliv. Kunskapen om allemansrätten måste också öka. vill därför se utökad information och en utbildningssatsning om allemansrätten i . Ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter vad gäller friluftsfrågorna behöver göras tydligare. Till detta behöver ytterligare resurser satsas på skötsel och förvaltning av områden med värdefull natur, samt på att rusta upp befintliga och vid behov skapa nya leder i nationalparker och naturreservat, hålla efter rastplatser, toaletter och eldstäder för att göra områdena tillgängliga för fler. Vi vill även förbättra informationen och vägledning som ges till besökare i dessa områden och förenkla möjligheten till parkering, framför allt i tätortsnära och lättillgängliga områden. Även privata aktörer behöver få tydligare spelregler för det ansvar det tar för områden som används för friluftsliv. Det handlar till exempel om det ansvar för avfallshantering och renhållning i fjällvärlden. Här tar frivilliga ett stort ansvar, trots att det egentligen inte ligger på dem. Ansvaret och hur arbetet ersätts måste tydliggöras. Kopparklint (M)