mot · H9023193 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Inspektionen för vård och omsorg Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Högkostnadsskydd för TBE-vaccin & avgiftsfritt för barn Nationella vårdkompetensrådets övergripande uppdrag är att långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom hälso- och sjukvården och tandvården. Samordning och kartläggning av sjukvårdens kompetensbehov är mycket viktigt. Men den statliga styrningen av kompetensbehoven inom sjukvården för alla yrkeskategorier behöver stärkas. Regeringen och dess myndigheter behöver få en operativ roll. Brister i ledning och styrning nationellt skapar återkommande brist på olika kompetenser. Läkarutbildningen är en viktig uppgift för att framtidens sjukvård ska förbättras. Nationella vårdkompetensrådet ska därför vara den samordningsfunktion som dimensionerar antalet AT-, BT- och ST-tjänster. Rådet ska även ansvara för att ta fram underlag för att kunna göra årliga prognoser av tillgång och efterfrågan på specialistläkare. Prognoserna behöver innehålla aktuella uppgifter om antal verksamma specialister och antal ST-läkare inom respektive specialitet samt åldersfördelning och sysselsättningsgrad. avsätter mer än regeringen för detta ändamål 2022. Det nya förslaget för högkostnadsskydd innebär att alla kostnader subventioneras fullt ut. Detta gäller de kostnader den enskilde har . Förslaget innebär ett avskaffande av det nuvarande systemet där staten subventionerar på kostnader och från och uppåt. Tandvårdsbidraget påverkas inte av förslaget, dvs. bidraget för kostnader under det nya högkostnadstaket på . Systemet med en referensprislista behöver reformeras. föreslår att de vanligaste behandlingarna får en bindande nationell taxa som innebär ett tak på vad respektive behandling får kosta, oavsett vårdgivare. Reformen skulle även i många fall ge billigare tandvård. Detta eftersom den nationella taxan i praktiken skulle innebära ett tak för de priser som vårdgivaren sätter. Kostnaden för båda förslagen uppgår, enligt en statisk beräkning, till 2023 och 2024. Reformerna införs varför kostnaderna halveras . föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Anslag 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Kostnaderna för nya och sällan förekommande läkemedel kan vara höga vilket gör att tillgången för patienter varierar beroende på vilken region man tillhör. Frågan har utretts i SOU 2018:89. Det finns en ganska bred enighet i socialutskottet om behovet av en nationell pott för att få en jämlik tillgång till denna typ av läkemedel. föreslog i sitt slutbetänkande förändringar i nuvarande system för läkemedelssubvention. Det bör även vara möjligt att två av förslagen enskilt kan genomföras. Ett läkemedelsråd beslutar om vilka läkemedel som kan omfattas av systemet. Beräkningarna är presenterade 2018. avsätter mer än regeringen för detta ändamål 2022. Anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård För att säkerställa en god och tillgänglig vård är det helt avgörande att få fler att vilja jobba där och att de som redan arbetar inom sjukvården vill stanna kvar. vill därför bygga vidare på den satsning på förbättrad arbetsmiljö, kompetensutveckling och förbättrade arbetsvillkor som vi fick igenom i budgetsamarbetet under förra mandatperioden. I spåren av coronapandemin är denna satsning extra angelägen. Vi avsätter totalt för detta ändamål. tillför anslaget mer jämfört med regeringen . lever ca 40 000 svenskar med sjukdomen ME/CFS Den drabbar människor i alla åldrar men är vanligare för kvinnor i 20‑40 års åldern. ME/CFS är internationellt klassad som en neurologisk sjukdom där kroppens immunologiska, endokrina och neurologiska system påverkas. Sjukdomen karaktäriseras av en ihållande eller ständigt återkommande trötthet och en generell sjukdomskänsla. Forskningen har inget entydigt svar på varför vissa drabbas av sjukdomen, men många av dem som insjuknat har gjort det i samband med någon form av infektion. Diagnoskriterierna är tydliga men eftersom okunskapen är stor inom hälso- och sjukvården resulterar det allt som oftast i att patientgruppen söker återkommande vård för sina besvär och hamnar i långdragna processer i vårdkedjan. Det är ytterst viktigt att de behandlingar och åtgärder som sätts in är baserade på evidens och forskning inom området. Sjukdomen är komplex och leder ofta till långvariga sjukskrivningar. Många av dem som insjuknar vittnar även om svårigheter hos att få rätt till ersättning eftersom det inte finns en tydlig diagnosbild som stämmer överens med klassificeringssystemet hos . Det är därför anser att mer kunskap om sjukdomen behöver tillföras inom både hälso- och sjukvården samt . Ett nationellt kompetenscenter för ME/CFS bör inrättas. avsätter för detta ändamål 2022. Det krävs en särskild satsning på att nationellt samordna och centrera kunskapen kring behandling och diagnostik av post-covid. Det nationella centret för post-covid bör fokusera på att samordna stödet till de som drabbat av post-covid och genom nära kontakter med regioner och andra berörda aktörer arbeta fram tydliga handlingsplaner och arbetssätt. avsätter 2020 för detta ändamål. Många människor med beroende far illa och stora nedskärningar inom både kommuner och regioner har inneburit att många med behov av hjälp har nekats vård och stöd. Grundstenen för att möta beroende är en väl utbyggd välfärd, solidariskt finansierad utan privata vinstintressen. En vård och behandling som bygger på forskning samt beprövad erfarenhet och evidens. Beroende handlar ofta om en komplex problematik som kräver olika typer av insatser beroende på hur omfattande problemen är. En framgångsrik beroendevård måste inkludera både beroendet och individens sociala situation i behandlingen. är beroendevården allt för akutstyrd och det leder inte till någon lösning på lång sikt. För att bryta ett beroende krävs det sammanhållna vårdkedjor. Tidig upptäckt och kort rådgivning är effektiva insatser som kan förhindra en negativ utveckling, men de insatserna är sällan systematiserade och detta leder ofta till sena och ojämna sjukvårdsinsatser. Det finns en stor brist på verksamheter dit människor med beroende kan komma och få hjälp innan det skadliga bruket har accelererat och skapat problem med exempelvis bostad och försörjning. Det ska vara lätt att söka och få hjälp. Beroendevården ska göras tillgänglig genom en central placering, anpassade öppettider, tydlig information samt särskilda mottagningar för kvinnor och unga vuxna. Det behöver göras en generell satsning i syfte att förbättra beroendevården. avsätter mer än regeringen för detta ändamål 2022. Sammantaget föreslår att anslaget höjs med , utöver regeringens förslag 2022. Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri Den psykiatriska vården behöver stärkas på bred front. I väntan på en mer omfattande reformering av den psykiatriska vården som sänker trösklarna för att söka stöd och få adekvat vård anser att en förstärkning om är nödvändigt. Inte minst i ljuset av den pågående coronapandemin krävs en satsning på att stärka den psykiska folkhälsan. avsätter således mer än regeringen inom detta område. Anslag 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna avslår regeringens förslag till anslag som innehåller prestationsbundna insatser för att korta vårdköer. Detta är en uppföljning av den s.k. kömiljarden. Regeringen avsätter , 2022 och 2023. har i stället förslag om ökad personaltäthet och att förstärka kompetensutveckling samt att ge ökat utrymme för bättre arbetsvillkor för vårdpersonal. Detta är det centrala i att minska vårdköerna. Detta är extra viktigt när pandemin slagit hårt mot vården, anställda och patienter. har även förslag om att stärka vården i de regioner som är mest glesbefolkade, vilket ger bättre förutsättningar för att korta vårdköer där. minskar därmed anslaget med jämfört med regeringens förslag 2021 samt 2022 och 2023. Anslag 2:4 Insatser mot HIV/AIDS och andra smittsamma sjukdomar Vänsterpartier vill att samhället ska intensifiera arbetet med att bryta stigmat kring HIV/AIDS och tillse att kunskapen om icke-överförbar HIV sprids till berörda aktörer i samhället. arbetar också för att det förebyggande smittskyddsarbetet, både avseende HIV och andra smittsamma sjukdomar, ska stärkas och att samhället med förnyad kraft ska nå grupper som varit svåra att nå ut till. För detta ändamål förslår mer än regeringen . Nytt anslag: Högkostnadsskydd för TBE‑vaccin och avgiftsfritt för barn I syfte att öka vaccinationsgraden mot TBE, i väntan på att ett särskilt vaccinationsprogram är på plats, anser att ett högkostnadsskydd bör införas på högst per dos för vuxna. För barn bör vaccinationen vara helt kostnadsfri. har inget vaccinationsprogram mot TBE, men har påbörjat ett arbete med att ta fram nationella rekommendationer för TBE-vaccinet. Det är ytterst viktigt att antalet som vaccineras mot TBE ökar eftersom TBE-smitta och förmodad TBE-smitta utgör en belastning för hälso- och sjukvården som går att undvika. Att vaccinera hela befolkningen enligt denna modell beräknas kosta . Eftersom en så omfattande vaccinering tar tid bedömer att satsningen bör skalas upp år för år från 2022 till och 2023 och 2024. avsätter för detta ändamål 2022. Nooshi Dadgostar (V)