mot · H9024183 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 2 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till naturvård genom åtgärder för värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om friluftslivets infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till naturnära jobb riktade mot unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till insatser mot övergödning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tryggad dricksvattenförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till avancerad reningsteknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt miljösamarbete i och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning kring den miljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bärgning av miljöfarligt avfall i havet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stranderosion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till insatser för internationella klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till skydd av värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till Industriklivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till driftstöd bio-CCS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbyggd laddinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grönt bränslestöd och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag 2022 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uttryckt som differens gentemot regeringens förslag. Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 2 Tabell till beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Motionärernas avvikelse från regeringen (M) Motionärernas förslag (M) -2 175 000 syn på klimat-, energi och miljöfrågorna präglas av teknikoptimism och hoppfullhet. Vi är övertygade om att människan genom tekniska framsteg, vetenskap och fakta kan lösa de problem vi står inför. Våra förslag är effektiva och ser till politikens globala konsekvenser. Den politik vi för tar vara på – och utvecklar – innovationskraften i det svenska näringslivet samt de tillgångar som finns i . Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. Det råder inget tvivel om att mänsklig aktivitet bidrar till jordens uppvärmning. Forskarna vet inte allt om klimatförändringarnas effekter. Men kostnaderna för att göra ingenting förskräcker. Vi vet tillräckligt för att veta att vi måste agera. En ambitiös klimatpolitik är en viktig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Klimatfrågan är global. politik på området tar därför sikte på att minska såväl utsläpp av växthusgaser som att avkräva samma ansvar av andra länder och hjälpa fattigare att ställa om. Klimatpolitikens syfte är att bidra till omställningen av samhället och att minska utsläppen av växthusgaser, i och globalt. En framgångsrik klimatpolitik måste därför vara resultatinriktad och åstadkomma minskade utsläpp. Regeringens klimatpolitik uppfyller inte kravet på en resultatinriktad klimatpolitik som åstadkommer snabba utsläppsminskningar, det konstaterar både och . är fast övertygade om att bedriva en politik för att ska nå det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . föreslår omfattande åtgärder för att ställa om transportsektorn och industrin som tillsammans står för två tredjedelar av samlade utsläpp. För att minska utsläppen från transportsektorn genomför satsningar på en snabb utbyggnad av laddstationer för personbilar i hela landet och ett stöd till laddstationer för lastbilar. För att minska beroendet av fossila bränslen satsar vi på ett grönt bränslestöd för en storskalig inhemsk produktion av biobränslen, biogas och utveckling av el- och vätgasteknik. Industrins omställning kräver långsiktiga satsningar och tydlighet kring villkoren för omställningen. Här är tillgången på fossilfri el central. Vi vill värna alla fossilfria energislag för att öka elproduktionen, investera i elnäten samt förkorta och förenkla tillståndsprocesserna. Vi genomför även en storskalig satsning på koldioxidinfångning (CCS och bio-CCS), en teknik med stor potential att minska utsläppen. Internationella klimatinvesteringar är ett effektivt verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinvesteringar och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Vi tar krafttag för friskt och rent vatten och för att inte minst ska komma i bättre skick genom åtgärder för att minska övergödning, miljögifter och nedskräpning. är måna om att områden med höga naturvärden som skyddas också tas om hand. Vi anslår mer medel till förvaltningen av värdefull natur, särskilt den som sker i statlig regi och som är kraftigt eftersatt. Vi satsar även på uppbyggnaden av infrastrukturen kring vandringsleder, samt på insatser mot nedskräpning, bland annat för att möta det växande intresset för friluftsliv och därmed det ökade besökstrycket. avvisar slutligen de förslag från regeringen som syftar till att undanta allt större arealer skog från skogsbruk, vilket kraftigt skulle försämra utbudet av råvara för bland annat produktion av biobränslen och andra produkter från skogen som vi behöver för att tränga undan det fossila och lyckas med klimatomställningen. Nedskräpning både på land och i havet är ett stort problem. Gifter hamnar i naturen och djur påverkas negativt. Forskning visar att en skräpig närmiljö ger upphov till än mer nedskräpning och skapar otrygghet för människor. Åtta av tio svenskar anser att nedskräpning är ett problem. Det ökade intresset för friluftsliv efter pandemin har också skapat ett ökat behov av informationsinsatser kring nedskräpning och skräpets påverkan på miljön. För att minska nedskräpningen är det viktigt med långsiktigt förebyggande insatser som leder till ökad kunskap och beteendeförändringar. vill därför ytterligare stärka Håll rents uppdrag att informera allmänheten om nedskräpning. ökar därför anslaget för insatser mot nedskräpning med 2022–2024. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur Naturvård genom åtgärder för värdefull natur Anslaget för skötsel av skyddade områden har varit underdimensionerat. I takt med att nya områden skyddas måste också skötseln av dessa säkerställas. Anslaget bör därför i högre grad återspegla den arealmässiga utvecklingen, samt ta hänsyn till det ökade tryck på fler områden som är ett resultat av ett ökat intresse för friluftsliv. bedömer att skötseln av skyddade områden är eftersatt. Det kan få som konsekvens att de naturvärden som ligger till grund för skyddet riskerar att gå förlorade. vill säkerställa att det finns tillräckligt med medel för att sköta och förvalta skyddade områden i syfte att bevara och utveckla naturvärden, biologisk mångfald och möjligheten till friluftsliv. Vi vill också åstadkomma en större förutsägbarhet i anslaget, för att ge bättre möjligheter att planera insatserna. Därför bör anslaget höjas , och en ytterligare ökning ske 2023–2024. avvisar regeringens anslagsökning om för skötsel av naturreservat 2022–2024 till förmån för en större satsning om och 2023–2024. För att möta det ökade intresset för friluftsliv behövs ytterligare medel för infrastrukturen i anslutning till vandringsleder och fjälleder. Det handlar bland annat om hantering av avfall och tillgång till toaletter. har det offentliga minskat sina insatser på detta område, vilket fått till konsekvens att frivilligorganisationer kommit att hantera en del av uppgifterna. Det är i grunden bra med ett starkt civilt engagemang men i takt med att antalet besökare ökat, med ökad belastning på naturen som följd, är det rimligt med en översyn och en insats från det offentligas sida för att säkerställa en tillfredsställande infrastruktur. anser att det behövs en satsning inte bara på att underhålla vandringsleder och fjälleder, utan på den kringliggande infrastrukturen. satsar därför 2022–2024 på infrastruktur i anslutning till vandringsleder och fjälleder. Naturnära jobb riktade mot unga avvisar regeringens förslag om anslagsökning med och 20 miljoner 2023 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen, bland annat satsningen på friluftslivets infrastruktur inom anslag 1:3. Anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Vatten är vårt viktigaste livsmedel men ger också möjligheter till transporter och rekreation. I vattnet finns en stor del av jordens biologiska mångfald. Men haven runt och våra sjöar och vattendrag är utsatta för stora påfrestningar. Mänsklig aktivitet orsakar övergödning, utsläpp av miljögifter, nedskräpning och överfiske. Särskilt är utsatt. Det krävs en uthållig och målmedveten politik för att återställa havs- och vattenmiljöerna och den biologiska mångfalden. satsar medel på ett omfattande paket med insatser som syftar till att minska övergödningen, trygga dricksvattenförsörjningen, möta nya hot mot vattnets kvalitet med mera. Totalt satsas mer än regeringen 2022–2024. När satt i regering skapades en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt, det så kallade LOVA-bidraget. Bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till VA-planering och VA-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder som installering av kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar, samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödning, spridning av giftiga ämnen och för att minska förlust av biologisk mångfald. Parallellt med LOVA drivs projektet , och de två överlappar delvis varandra. ökar anslaget till länsstyrelsernas arbete mot övergödningen. avvisar regeringens satsning på 2022 och 2023–2024 för bidrag till lokala vattenvårdsprojekt/LOVA till förmån för en större satsning om 2022 och 2023–2024. Vatten är en lokal resurs. Det innebär att tillgång till, och hot mot, rent vatten varierar i . Historiskt har inte vatten varit en begränsad resurs i och därför används det i många fall ineffektivt. Det krävs ökade investeringar för att trygga vattenförsörjningen på lång sikt. Med anledning av det nya dricksvattendirektivet kan även ytterligare investeringar krävas. I budgeten föreslog och ett nytt stöd till lokala initiativ och investeringar i ny teknik. Stödet syftar till att medfinansiera åtgärder som tryggar tillgång till dricksvatten och motverkar effekter av torka. Åtgärderna kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar och vattensnål teknik, men även långsiktiga åtgärder som anläggning av vattenmagasin och våtmarker. satsar –2024. anser det också viktigt att inrätta ett nationellt för vårt viktigaste livsmedel dricksvatten. Kompetenscentrets verksamhet ska vara långsiktig. avsätter därför till Formas för att bistå i uppbyggnaden av ett nationellt för dricksvatten. avsatte i budgeten medel för att få fler reningsverk att investera i avancerad vattenrening, bland annat för att minska utsläppen av läkemedelsrester och andra miljögifter. Det är välkommet att även regeringen nu bekräftar detta behov genom att avsätta mer medel i budgeten . anser dock att satsningen är otillräcklig, och att ytterligare medel behövs för att möta nya hot mot vattnets kvalitet, till exempel PFAS. Medlen ska förutom investeringar vid reningsverk även kunna användas för relaterad teknisk utveckling och testbäddar. avvisar därför regeringens satsning om 2022–2023 till förmån för en större satsning enligt ovanstående om 150 miljoner konor för åren 2022–2023 och . Internationellt miljösamarbete i och är till följd av långsam vattenomsättning mycket känsligt för övergödning. För att minska övergödningen, förekomsten av farliga ämnen och nedskräpning krävs ökat internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar. Samtliga länder runt har genom HELCOM:s Baltic Sea Action Plan åtagit sig att arbeta för en bättre marin miljö. Trots det är det nödvändigt att förbättra det gemensamma Östersjöarbetet. –2024 satsar 10 miljoner för en förstärkning av det internationella arbetet i både och samt för ytterligare åtgärder mot övergödning och nedskräpning. Forskning kring den miljön Den biologiska mångfalden i många av våra hav och vattendrag hotas av att kemikalier, läkemedel och mikroplaster sprids ut. Övergödningen är ett annat stort problem i där syrefria bottnar breder ut sig. Torsken och sillen är svårt utsatta i men delvis också i . De vetenskapliga rekommendationerna är ett stopp för torskfisket och ett kraftigt reducerat sillfiske i . avsätter därför 2022–2024 för ett riktat stöd till forskning kring marin miljö och biologisk mångfald i våra hav och vatten. Bärgning av miljöfarligt avfall i havet Det har tidigare saknats tillräcklig lagstiftning som reglerar vissa typer av miljöfarlig verksamhet. Det har lett till att miljöfarligt avfall har dumpats i haven. Staten, genom länsstyrelserna, bör ta ett större ansvar för miljöfarligt avfall som har identifierats i haven. Detta för att undvika större skador på den miljön, till exempel när gifter läcker ut från tunnor av icke-beständigt material. Bärgning bör därför ske innan det är . avsätter 2022–2024 för att bärga miljöfarligt avfall i havet. Stranderosionen gör att landmassor försvinner ut i havet, och kan leda till stora kostnader både för samhället och för de personer som drabbas. Stora och unika naturvärden riskerar att förstöras och den för kustkommunerna viktiga turistnäringen påverkas negativt. För att motverka stranderosion finns möjlighet att återföra sand som erosionen tagit med sig från stränderna ut till havs. satsar 2022–2024 för att förebygga och åtgärda stranderosion. Anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationella klimatinvesteringar är ett effektivt verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. Det är ett centralt verktyg i det internationella klimatarbetet och en möjlighet för att hjälpa fler länder att kunna prioritera klimatomställningen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinvesteringar och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . satsar därför mer än regeringen 2022–2024. Anslag 1:14 Skydd av värdefull natur Regeringen har aviserat ett ökat anslag om för skydd av värdefull natur, bland annat för genomförande av förslagen i skogsutredningen om att undanta stora arealer fjällnära skog från att brukas. anser att förslaget om att undanta ytterligare stora arealer skog från bruk står i direkt konflikt med den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ. Politiken hotar därmed möjligheter att nå klimatmålen. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka. Staten bör istället prioritera att underhålla redan skyddade områden bättre. invänder dessutom mot att regeringen avsätter medel i budgeten för förslag som ännu inte lämnats till och där detaljerna kring genomförandet är högst oklara. De förslag som skogsutredningen lämnat innebär att arealer ska tas ur produktion mot skogsägarens vilja, vilket är ett kraftigt intrång i äganderätten. menar att alla avsättningar ska ske frivilligt. avvisar därför regeringens förslag om anslagsökning med avseende skogsutredning och skydd av skog –2027 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen, bland annat ökat underhåll av statens redan skyddade områden inom anslag 1:3. och har kritiserat regeringens klimatsatsningar för att vara ineffektiva. Kritiken riktas bland annat mot regeringens viktigaste reform, Klimatklivet. Trots detta väljer regeringen att prioritera fortsatt höga anslag till Klimatklivet. har för avsikt att minska satsningarna på denna typ av ineffektiva åtgärder. avvisar därmed regeringens förslag om anslagsökning med 800 miljoner 2022 för förstärkningen av klimatklivet. Vi minskar samma anslag med 1 955 miljoner 2023 och 3 155 miljoner 2024 för att finansiera andra prioriterade reformer inom budgetområdet. Det finns ett genuint engagemang inom industrin för att nå fossilfrihet . Detta vill ta tillvara för att bedriva en klimatpolitik som minskar industrins utsläpp i , utan att ge upphov till försämrad konkurrenskraft eller koldioxidläckage. Industrin står för en tredjedel av våra svenska utsläpp och det är viktigt att de utsläppen minskar. Svensk industri bidrar genom sin export till globala utsläppsminskningar. Varor producerade klimateffektivt i ersätter varor på världsmarknaden tillverkade i andra länder med ett större klimatavtryck. Därmed minskar utsläppen på global nivå. vill långsiktigt skapa förutsättningar för att stödja industrins omställning. Vi anser att industriklivet är ett viktigt verktyg för att industrin ska kunna utveckla och investera i ny teknik som reducerar dess utsläpp. ökar anslaget med 2022–2024 utöver regeringens förslag. Anslag 1:21 Driftstöd bio-CCS vill satsa på storskalig utveckling av teknik för att fånga upp och lagra koldioxid, CCS- och bio-CCS. Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar, till och med negativa utsläpp som är nödvändiga för att nå klimatmålet. Experter i , EU och FN är överens om att tekniken behövs för att klara målen i . har delrapporterat ett uppdrag om genomförande av infångning och lagring av koldioxid. Myndigheten har föreslagit omvända auktioner för att finansiera infångning av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS). Regeringen har i budgetpropositionen anslagit –2025 för upprättande och administration av ett system för omvänd auktionering. –2040 möjliggör regeringen ersättningar på till de företag som vinner de omvända auktionerna. anser att regeringens återhållsamhet i anslagen riskerar att driva upp priset i de omvända auktionerna, och att potentialen i teknologin inte fullt ut nyttjas för att bidra till att minska de svenska koldioxidutsläppen. vill istället genomföra en större satsning på bio-CCS, i linje med den rekommendation som gavs i betänkandet från klimatpolitiska vägvalsutredningen (SOU 2020:4 Vägen till en klimatpositiv framtid). Utredarens rekommendation var att i ett första skede genomföra auktioner om maximalt , med tillräckligt lång bindningstid för att ge deltagande aktörer möjlighet till långsiktig planering och finansiering av investeringarna. Satsningen motsvarar av territoriella utsläpp av växthusgaser . anser att genomförandet bör ske skyndsamt och föreslår att den första auktionen ska omfatta upp till . Auktionen genomförs 2022 med start för inlagring 2026, och ytterligare auktioner bör genomföras . avvisar därför regeringens 2026–2040 till förmån för vår egen större satsning. bemyndigande för detta ändamål sexdubblas. avvisar även regeringens anslag om –2025 för myndighetens arbete med auktionering, till förmån för en större satsning om . Medlen ska användas till arbetet med de omvända auktionerna för bio-CCS samt till att utveckla styrmedel för infångning av fossila utsläpp (CCS). För att bidra till omställningen av transportsektorn och få fler att välja elbilar behöver staten, där det är samhällsekonomiskt motiverat, ta ett ansvar för att bygga ut antalet laddstationer för bilar. vill bygga ett nätverk av laddstationer i hela . Stödet bör inte begränsas till enbart batteridrivna bilar. Teknikutvecklingen är snabb och politiken bör vara neutral inför valet av fossilfria tekniker. Tankinfrastruktur för fordon som drivs av exempelvis vätgas ska också kunna få stöd. vill också att tar nästa steg för att ställa om de tunga transporterna till fossilfrihet. För att företag ska investera i ellastbilar måste det vara möjligt att ladda dem. Vi vill påbörja en snabb utbyggnad av infrastrukturen för ellastbilar, i ett första steg med fokus på regionala nätverk och sammanhängande stråk mellan större städer. vill att stödet för att ställa om lastbilarna ska vara teknikneutralt. Det ska kunna användas till exempelvis laddstationer för el, elvägar och tankstationer för vätgas. satsar 2022–2024 på fossilfri laddinfrastruktur för bilar och lastbilar under ett nytt anslag – utbyggd laddinfrastruktur. Anslag 99:2 Grönt bränslestöd vill skapa förutsättningar för att få till en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas. Tekniken behöver utvecklas ytterligare för att stå sig i konkurrensen med fossila drivmedel. Men också för att möta en ökad efterfrågan när kraven på biobränslen för bil och flyg ökar. För att få igång en storskalig inhemsk produktion satsar på ett grönt bränslestöd. Stödet ska kunna användas för forskning, investeringar, demonstrationsprojekt och produktionsstöd för företag som vill utveckla hållbara biobränslen och el- och vätgasteknik till vägtransporter, flyg, elflyg och industrin. Inom ramen för anslaget finns ett nytt stöd för att öka produktionen av biogas, vilken bidrar till att ersätta fossila drivmedel i bland annat transportsektorn, och därmed bidrar till att minska dess utsläpp. Biogas är ett effektivt sätt att nyttja restprodukter och avfall från bland annat jordbruket. uppgår biogasstödet till . satsar och 2023–2024 på ett grönt bränslestöd under ett nytt anslag – grönt bränslestöd. Kopparklint (M)