mot · H9023679 · 2021-10-05 00:00:00 — Om fakturan inte betalas är påminnelseavgiften . Mer logiskt vore att Transportsstyrelsen utreder automatiserade system för faktureringsavgift. Antingen att trängselavgifterna ackumuleras per fordon intill dess att beloppet överstiger en viss större summa och först då fakturerar, eller att den årliga summan belastar fordonsägarens skattekonto. Autonomi, teknikutveckling och mobilitetstjänster Inom framtidens teknik är några trender extra tydliga: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Självkörande fordon kan användas för ett minskat trafikarbete, en ökad säkerhet och tillgänglighet samt mer hållbara stadsmiljöer. finns en rad frågor rörande de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna såväl som behovet av att utveckla ansvarsbegreppet. För att säkerställa att ligger i framkant och för att främja samhällsutvecklingen bör det tas fram en nationell strategi för autonoma fordon och transporter. Oavsett tekniska framsteg så måste förarens varseblivning genom sina sinnen vara tillförlitlig. krävs inga synundersökningar för privatpersoner för att få köra bil, bortsett från testen i samband med anskaffandet av körkortet. tycker man bör överväga att utreda behovet av obligatoriska syntester för privatpersoner i samband med körkortsförnyelse, efter en viss ålder, när föraren kommit upp i den ålder då det är vetenskapligt påvisat att synen gradvis försämras. Det finns alltså stora individuella variationer inom den grupp som drabbas av synfältsbortfall, och vår inställning är att de som fortfarande kan köra bil på ett trafiksäkert sätt ska ha möjlighet att få göra så. För att råda bot på dagens situation fordras ett utredningsarbete för att undersöka hur ett nytt system för körprov på väg kan införas. Frågor som skulle behöva utredas är bland annat vad som ska ingå i testet och vem som har kompetens att bedöma testresultaten. Därtill skulle behovet av ändringar i körkortslagen och körkorts-förordningen behöva klargöras, bland annat möjligheten att genomföra körprover i verklig trafikmiljö för personer med konstaterade synfältsdefekter före en eventuell indragning av körkortet, i likhet med de som genomförs vid kognitiva bedömningar vid demens eller stroke. Därför rimligt att uppdra till Transportstyrelsen att i ett första steg se till att återinföra möjligheten att nyttja simulatorn på () för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall. Därtill måste det skyndsamt tillsättas en utredning som undersöker hur ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter kan införas. Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet. Det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering i och med IOT ”Internet of things” och implementering av 5G, den femte generationens internet, kan få en genomgripande effekt på hela transportsystemet. genomförda testverksamheter visar att har stor potential - men också att det finns också exempel på en tröghet för att få myndighetsgodkännanden på plats som möjliggör testverksamhet, till exempel i . anser att det är viktigt att lagstiftning inte förhindrar teknikutvecklingen utan möjliggör brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Principiellt sett anser vi att funktionalitet går före krav på specifik utrustning. Med en ökad introduktion av ny teknik och uppkopplade fordon så ersätts vissa traditionella funktioner med nya. Sidospeglar är ett sådant exempel vars funktion lika väl kan uppnås med kameraalternativ. Lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas mer på funktionalitet istället för att ställa teknikspecifika krav som lätt blir daterade när utvecklingen går fort. Ett samlat grepp för posten inom ramen för har det skett en rad förändringar i det svenska postväsendet. Ett exempel är att Postnord inledde varannandagsutdelning i hösten och kommer att rulla ut denna distributionsmodell över hela landet . En annan sak är att regeringen vill sänka kravet på hur snabbt inrikes brev ska komma fram. gäller att av de inrikes breven ska ha delats ut , oavsett var i landet breven har lämnats in. Men skickade regeringen ut ett förslag om förändringar i postförordningen på remiss med förslaget att kravet på hur snabbt Postnord ska leverera inrikesbrev med normalporto sänks. Det nya förslaget i regeringens promemoria innebär att kravet sänks till att av de inrikes breven ska ha delats ut och att av breven ska ha delats ut . Bland annat glesbygdskommuner, företagare och organisationer oroar sig nu för att postservicen försämras. anser att förslagen saknar balans och förankring. Vi vill i första hand se till så att det sker en samlad hantering av hur posten och PostNord ska utvecklas framöver. har regeringen tillsatt en utredning, , som ska jobba fram . Vi menar att det kloka vore att låta den arbeta i lugn och ro så slipper privatpersoner och företagare oroas över om deras brev och paket kommer fram när verksamheten reformeras på flera fronter. Frågan om hur svensk postservice ska förändras är viktig och givet de minskade brevvolymerna måste en förändring ske. Låt experterna i arbeta med dessa frågor och således också fundera över det kan bli aktuellt för ägaren staten att ge nya ägardirektiv till Postnord. På samma sätt är Postnords distribution av papperstidningar på många håll en förutsättning för tidningar och mediahus att bevaka lokalsamhällena utanför storstäderna. Svenska medier är redan en hårt prövad bransch som präglas av sjunkande annonsintäkter men där det faktiskt är pappersutgåvan som ger en viss lönsamhet, i väntan på att digitala betalningsmodeller ska slå igenom. distribuerades knappt två miljoner tidningar ut med posten till 100 000-tals hushåll på den svenska landsbygden. Med en varannandagsutdelning kommer intresset för att teckna en prenumeration att minska kraftigt. Det riskerar att bli dödsstöten för många lokala tidningar och kraftigt reducera möjligheten till granskning av den lokala politiken och därmed det demokratiska inflytandet hos medborgarna. Även denna viktiga fråga för posten som demokratibärare för adresseras inom ramen för pågående Postfinansieringsutredning. vill därför att regeringen tar ett mer samlat grepp, inom ramen för , kring hur postverksamheten och PostNord ska utvecklas framöver. Postmarknaden genomgår nu ett paradigmskifte. Teknikskiften och snabbare kommunikation har förändrat behovet av stora brevvolymer. Snabb elektronisk kommunikation bidrar till att minska antal brevförsändelser. Den omvända utvecklingen går att se på paketförsändelser som ökar tack vare effektivare och mer tillgänglig e-handel. Denna utveckling leder till att det i många fall inte är avgörande för användarna att de brev som väl skickas kommer fram i stället för efter två eller ibland . ser vi en ökande grad av klagomål och kritik mot Postnords service. I den statliga utredaren delbetänkande ”Som ett brev på posten” (SOU 2016:27) återges postbranschens perspektiv på samdistribution av post, paket och tidningar. Det är tydligt att marknadsinriktade aktörer, exempelvis distributörerna, ser ett behov av att på andra sätt öka sin beläggning då både tidnings- och brevförsändelser minskar. Att samdistribuera post, paket och tidningar skulle öka både tids- och kostnadseffektiviteten samt få en positiv miljöpåverkan när färre transporter behövs. Tidningar och brev har olika tidpunkter för leverans till kund. Vårt förslag innefattar att den gemensamma distributionen sker enligt nuvarande tidningsdistributörers tidsordning. Förslaget bidrar även till att vidmakthålla en bättre tillgänglighet och service på både landsbygd och i tätort. För att främja marknadens effektivitet bör alla postoperatörer få tillgång till den postala infrastrukturen, däribland postnummer. Det bör även gälla företag inom e-handel och digitala tjänster. Syftet är att underlätta konkurrens och etablering av nya verksamheter. Antalet paketförsändelser har ökat stadigt . kännetecknas paketmarknaden av en fungerande konkurrens mellan olika aktörer. Det är viktigt att denna upprätthålls – i hela landet. Det råder en hård konkurrens på marknaden för post- och pakettjänster. I storstadsområden ser vi hur flera nya aktörer etablerar sig och hur kompletterande tjänster i e-handelskedjan växer fram i takt med att behoven uppstår. I de glesare delarna finns en risk att utbudet blir sämre och det är därför viktigt att det finns rätt förutsättningar för logistikföretagen att utveckla och tillhandahålla kompletterande tjänster. Efter en dom i 2015 slogs det fast att måste upphöra med att ta ut moms på posttjänster för de aktörer som ålagts att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. har en omfattande definition av dessa tjänster, som inte endast inkluderar brev, utan även paket upp till . Detta har bidragit till farhågor om att momsbefrielse för konkurrensutsatta tjänster skulle kunna snedvrida konkurrensen. Postnord skulle därmed kunna erbjuda kunder väsentligt lägre priser och därmed tränga undan konkurrens inom e-handel. Även om så inte skett, så föreligger ett latent hot som påverkar andra aktörers beslut om investeringar i sina distributionsnät, då konkurrensförhållandena snabbt skulle kunna ändras. Det är därför angeläget att frågan om konkurrens inom paketdistribution snabbt klargörs för att främja en fortsatt fungerande konkurrens och utveckling av pakettjänster i hela . [4] The Impact of Mega-Ships: The Case of , /ITF 2016 /sites/default/files/impact-mega-ships-gothenburg.pdf [6] Rapport från (), Yrkestrafik, 2020:888