mot · H9024199 · 2021-10-05 00:00:00 — Kommersiella lager för koldioxid är på gång i , och i . I finns lämplig berggrund i havet öster om där ett lager skulle kunna etableras. Genom att fånga in den koldioxid som bildas vid förbränning av biomassa kan vi åstadkomma negativa utsläpp. Potentialen är stor i då det finns ett stort antal punktkällor av biogen koldioxid där det skulle vara effektivt att fånga in gasen. Framförallt är fjärrvärmeverken intressanta då överskottsvärme från avskiljningen där kan återföras till fjärrvärmenätet. Men, det är även intressant att ta omhand koldioxid vid pappersbruken. Majoriteten av de stora anläggningarna ligger vid vattnet vilket underlättar uttransporten av de infångade koldioxiden till lagringsplatserna. De bedömningar som har gjorts [SOU 2020:4][SNS 2020] pekar på att kostnaden för att samla in och lagra koldioxid från de stora anläggningarna skulle vara lägre än koldioxidskatten för den koldioxid som släpps ut. Punktutsläppen av fossil koldioxid i omfattas av EU-ETS. Där är priset för koldioxid fortfarande för lågt för att det ska vara lönsamt att samla in och lagra koldioxiden, men priset stiger snabbt och då får det inte finnas några hinder för den som hellre tar hand om sina utsläpp än dumpar dem i atmosfären. En förutsättning både för att kunna få ta del av lagringspengen och för att slippa undan att annullera utsläppsrätter inom EU-ETS måste vara att koldioxiden binds undan permanent. Eventuella förluster av koldioxid i hanteringen kan givetvis inte räknas in. En annan förutsättning är att lagringen inte bidrar till ökad utvinning av olja eller naturgas genom så kallad enhanced hydrocarbon recovery. För att infångningen och lagringen av koldioxid ska komma igång krävs en del ändringar i regelverk. bör agera för att påskynda att fler länder, framför allt andra EU-medlemsstaters, ratificerar det tillägg till London-protokollets sjätte artikel som möjliggör lagring av koldioxid under havsbotten. Det behövs också avtal, för att bland annat reglera ansvarsfrågor, med länder där svensk koldioxid kan komma att lagras . , och är mest intressanta. Det behövs en resolution i tillägg till Helsingforskonventionen så att geologisk lagring av koldioxid under blir möjlig och så att konventionen blir förenlig med CCS–direktivet. Det behöver säkerställas att inte ett svenskt förbud mot utvinning av olja och gas eller offshoredirektivet utgör ett hinder för geologisk lagring av koldioxid till havs i . Moratoriet om geoengineering i konventionen om biologisk mångfald behöver ändras så att inte CCS omfattas. Det behövs ett tillägg till definitionerna av transport av koldioxid för lagring i EU:s gruppundantagsförordning och i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi, så att statligt stöd kan ges till transporter av koldioxid på andra sätt än genom rörledningar. Det bör bildas ett – åtminstone till en del statligt ägt – företag med uppgiften att genomföra tillståndsprocessen för att etablera koldioxidlagring inom svenskt territorium. Tillståndsprocessen förväntas ta [SOU 2020:4] och den behöver därför initieras och drivas framåt redan nu för skapa beredskap för att vi framöver eventuellt behöver lagring av koldioxid i . Geologiska Undersökning (SGU) behöver börja förbereda sig på att ta emot en ansökan om ett lager för koldioxid. SGU behöver också skaffa sig beredskap för att vägleda den sökande om hur en ansökan ska utformas och vilken redovisning som behövs för att ansökan ska kunna prövas. Det bör öppnas upp möjligheter för aktörer att köpa negativa utsläpp, som då kommer till stånd tidigare än de annars skulle ha gjort, för att kompensera för fossila utsläpp som tar att eliminera än vad som krävs för att klara de åtaganden man har. kommer hela kapaciteten för negativa utsläpp genom koldioxidinfångning att behövas för att sänka koldioxidhalten i atmosfären och kompensera för den översläng av utsläpp som vi med all sannolikhet kommer att se. Men, i närtid är det rimligt att negativa utsläpp kan användas för att kompensera återstående fossila utsläpp. Ju tidigare koldioxidinfångningen byggs ut desto bättre. Under förutsättning att kostnaden för att fånga in koldioxid direkt ur atmosfären eller ur havsvatten sjunker så öppnas möjligheten till att åstadkomma obegränsade negativa utsläpp. I en sådan situation är det rimligt att negativa utsläpp ska kunna användas för att kompensera eventuella återstående utsläpp även av fossil koldioxid. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha målet att fånga in och permanent lagra koldioxid 2030 och 2035 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagring av koldioxid inte får bidra till ökad utvinning av olja eller gas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ge ersättning för att samla in och permanent lagra koldioxid av biogent ursprung upp till motsvarande koldioxidskattens nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att infångning och permanent lagring av koldioxid från cementtillverkningen och av fossil koldioxid vid raffinaderier – medan utfasningen pågår – ska underlättas av staten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska uppmana andra länder att ratificera tillägget till London-protokollets artikel 6 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska teckna avtal med länder där svensk koldioxid kan komma att lagras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra svenska och internationella regelverk för att möjliggöra export av koldioxid och koldioxidlagring inom svenskt territorium och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bilda ett statligt hel- eller delägt företag med uppgiften att skaffa sig tillstånd för lagring av koldioxid i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SGU bör få i uppdrag att förbereda sig för att ta emot en ansökan om att uppföra ett lager för koldioxid och tillkännager detta för regeringen. Biokol tillverkas genom pyrolys där biomassa hettas upp i en syrefri miljö. Biokol som plöjs ner i jordbruksmark är förhållandevis motståndskraftig mot nedbrytning. Kolet stannar i marken som jorden blir bördigare. Det finns redan flera anläggningar för produktion av biokol som jordförbättringsmedel. Biokol kan tillverkas av en rad biologiska restprodukter, som halm och gödsel. Biokolen produceras genom långsam pyrolys vid temperaturer , varvid en stor del av vätet och syret lämnar kolet, vilket gör det stabilt. IPCC bedömer att åtminstone av biokolet stannar i marken [IPCC 2019]. För svenska förhållanden behövs mer kunskap. Det behöver undersökas hur länge kolet stannar i marken i våra förhållanden och vilken effekt biokolsinblandning i jorden skulle få på avgången av metan och lustgas. Det behövs också mer kunskap om biokolets effekt på jordbrukets avkastning. Det behöver också utredas hur ett stöd till lagring av kol som biokol skulle kunna utformas. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver utredas hur ett stöd till lagring av kol som biokol borde utformas och tillkännager detta för regeringen. Andra sätt att binda in kol Det finns en rad andra sätt att binda in kol för . Ett ökande virkesförråd i skogen håller kol bundet till dess virkesförrådet börjar minska igen. Byggnation i trä binder kol så länge huset står kvar (eller återanvänds efter att huset rivits). Återvätning av tidigare utdikad våtmark hindrar den avgång av koldioxid från nedbrytning av biomassa i marken som inleddes när marken torrlades. Flera av de här åtgärderna erbjuder mycket kostnadseffektiva sätt att dämpa ökningen av koldioxidhalten i atmosfären. Ansvariga myndigheter behöver få i uppdrag att utveckla kriterier för att bedöma lämplighet och prioritering för olika typer av återvätningsprojekt. Inriktningen ska vara dels att ta fram underlag för identifiering av lämplig mark för återvätning, så att åtgärderna styrs till den mark som ger mest klimatnytta och nytta för andra mål, till exempel biologisk mångfald och minskad övergödning, till lägst kostnad. Hur skogen och jordbruksmarken brukas har mycket stor betydelse för hur mycket kol som binds in i marken och i virkesförrådet. har ett stort nettoupptag i mark och skog. Det bör öka. Upptaget får dock inte bli en ursäkt för att inte fasa ut de fossila bränslena eller för att vänta med att påbörja negativa utsläpp.De kostnadseffektiva åtgärderna ska genomföras så snart det är möjligt. Det finns inga skäl att vänta med de här sakerna till dess användningen av fossila bränslen har upphört. Det viktiga är hur koldioxidhalten i atmosfären utvecklas och där har den här typen av åtgärder omedelbar effekt. Det finns också andra sätt att permanent binda koldioxid. En intressant metod är påskyndad vittring. Genom att sprida ut finfördelat till exempel över jordbruksmark kan kemiska reaktioner som binder koldioxid skyndas på. När materialet är finfördelat blir arean som exponeras för koldioxiden stor och upptaget blir också stort [SOU 2020:4]. Metoden är förhållandevis dyr, men den stora potentialen motiverar att den undersöks närmare. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver utvecklas kriterier för att välja ut återvätningsprojekt och tillkännager detta för regeringen. Negativa utsläpp och klimatmålen Det finns två vägar att välja mellan vad gäller mål för negativa utsläpp. Det ena alternativet är att det etableras ett enda mål, för nettoutsläpp. Permanent inbunden koldioxid räknas då av från den utsläppen vid bedömning av måluppfyllelsen. Det är med den typen av mål det blir relevant att prata om nettonollutsläpp. Det andra alternativet är separata mål för utsläppsminskningar och för negativa utsläpp. Detta skulle tydligare tvinga fram en mindre användning av fossila bränslen och utbyggnad av negativa utsläpp. Det kombinerade målet för en mer effektiv resursallokering och är det som bör användas. Effekterna av klimatförändringarna har börjat märkas. Medeltemperaturen på jorden var 2010-2020 en dryg grad högre än genomsnittet 1850-1900 [IPCC 2021]. I , särskilt i norra , ökar temperaturen snabbare än genomsnittet för hela jorden [WMO 2019]. Den svenska temperaturökningen går i genomsnitt runt dubbelt fort som ökningen på jorden som helhet [2019]. Även om alla utsläpp av växthusgaser skulle upphöra skulle konsekvenserna av de utsläpp som redan gjorts ändå påverka oss då det finns en stor tröghet i klimatsystemet. Att genomsnittstemperaturen stiger gör att de ekologiska nischerna för många arter påverkas. Arterna har alltid behövt anpassa sig efter förändringar i sin miljö, men klimatförändringarna nu är så snabba att många arter har svårt att anpassa sig. Sårbarheten ökar då vilket gör insatser för att skydda arter och ekosystem än mer angelägna. Vi människor och vårt samhälle påverkas också. Den stigande medeltemperaturen ger en ökande frekvens av extremt väder. Nya rekord för värme, vind, torka och nederbörd slås runt om i världen. Väderhändelser som var mycket ovanliga inträffar nu allt oftare och vi vet att människans utsläpp är orsaken [IPCC 2021]. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell plan för hur kusten ska skyddas, översvämningar förhindras och hanteras och risken för skred ska minskas och tillkännager detta för regeringen. De större variationerna i vädret utgör en utmaning för jord- och också skogsbruket. Vi behöver förbereda oss med varierande skördar samt påverkan på skogsbruket på grund av torka, regn och stormar. Vi behöver genom växtförädling, inklusive genmodifiering, göra grödor mer beständiga mot större variationer i vädret. I delar av världen kan dåliga skördar orsaka politiska spänningar. Utmaningar i livsmedelsförsörjningen behöver få en långsiktig hantering. För att göra livsmedelsförsörjningen mer robust behövs en nationell beredskap för att hantera brist på insatsvaror under en kris. blir frihandel och internationellt samarbete än viktigare för att klara livsmedelsförsörjningen när klimatet förändras. Extremt väder slår inte till överallt , vilket gör den globala handeln till vårt viktigaste verktyg för att undvika bristsituationer. Isolationism är sannolikt ett större hot mot den svenska livsmedelsförsörjningen än effekterna av klimatförändringarna som sådana. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka frihandeln för att säkra internationella leveranser av livsmedel under kris och tillkännager detta för regeringen. Klimatförändringarna förändrar förutsättningarna för att förse människor, djur och företag med vatten. Värme, torka och skyfall påverkar både tillgången och kvaliteten på råvatten. Utarmning av grundvatten och inträngning av salt i grundvatten ger en långsammare påverkan men är nog så viktig. Möjligheten att rena vattnet kan också påverkas av väderhändelser. Kostnaderna för de åtgärder som behöver vidtas för att skydda dricksvattnet, eller till och med ordna nya vattentäkter, är ofta höga. De ska ställas mot risken att vattenkvaliteten försämras eller risken att vattnet inte räcker. Då de direkta kostnaderna för åtgärderna för att minska riskerna och kostnaden för de risker som faller ut inte alltid landar hos samma aktör behöver det bevakas att samhällsekonomiskt effektiva åtgärder vidtas . Klimatförändringarna aktualiserar också behovet av investeringar i kommunernas avlopps- och dagvattensystem då kapaciteten på en del håll kan behöva förstärkas ordentligt för att klara av stora nederbördsmängder. Moderniseringen av VA-näten kräver mycket kapital, vilket bromsar arbetet i många kommuner och därmed kan försvåra klimatanpassningen. Investeringsbehovet de kommande 20 åren ligger på flera hundra miljarder. Det behöver därför utredas hur detta ska finansieras och om det går att hitta former för att ta in privat kapital. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur privat kapital skulle kunna bidra till att finansiera moderniseringen av VA-infrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. Stora insatser för att säkra infrastrukturen mot ett förändrat klimat har genomförts. Bland annat har vattenkraftdammarna stärkts upp för att klara större nederbördsmängder. Arbetet med att säkra infrastrukturen mot klimatförändringarnas effekter behöver intensifieras. Det handlar till exempel om att förbereda vägnätet för översvämningar och minskad tjäle och om att säkra banvallar mot skred och erosion. Havsnivån stiger när is på land smälter och ombildas till vatten och för att varmare vatten har lägre densitet än kallt. När vattnet i haven värms upp tar det större plats. Att havsnivån stiger när isarna smälter kan vi inte göra något åt. Avsmältningen på har gått så långt att den kommer att fortsätta även om temperaturen slutar stiga [King 2020][IPCC 2021]. steg haven med i genomsnitt , men takten ökar och var i genomsnitt [IPCC 2021]. I har havsnivåhöjningen i stor utsträckning kompenserats av landhöjningen, men takten i landhöjningen avtar och havsnivåhöjningen tilltar. I södra delen av landet är den genomsnittliga havsnivåhöjningen jämförbar med eller snabbare än landhöjningen. I leder ett stigande hav till ökade problemen med stranderosion då strandnära bebyggelse och infrastruktur påverkas. Klimatförändringarna ökar också risken för allvarliga översvämningar, särskilt som förekomsten av kraftiga stormar med tillhörande temporärt höga vattenstånd ökar. Globalt är stigande havsnivåer ett mycket allvarligt bekymmer då majoriteten av världens befolkning bor i låglänta områden. I viss mån kommer städer och infrastruktur att kunna skyddas. är ett exempel på att det är praktiskt möjligt. Havsnivåhöjningen kommer innebära stora investeringsbehov för att skydda människor och bebyggelse. Det troliga är också att många människor kommer att behöva bosätta sig på andra platser. I är Falsterbonäset särskilt utsatt för effekterna av havsnivåhöjningen. Mark- och miljödomstolen har meddelat sitt tillstånd för att bygga ett översvämningsskydd. Planer finns också för hur till exempel och skulle kunna skyddas mot översvämningar genom ett system av fördämningar genom . Om samhället ska kunna skyddas kommer det att krävas lösningar som gör stora ingrepp i naturen och stor påverkan på ekosystemen. Det kommer att krävas en översyn av lagar, regelverk och planer för att säkerställa att den här typen av projekt blir möjliga. behövs också en nationell strategi för arbete med kustskydd, översvämningar och stranderosion till följd av stigande havsnivåer. Åtgärder för att skydda ekosystemen När klimatförändringarna påverkar livsvillkoren för växter och djur måste de anpassa sig eller sprida sig till nya platser med bättre förutsättningar för att klara sig. De snabba förändringar som sker innebär att många arter inte har möjlighet att anpassa sig. Det tryck klimatförändringarna skapar på ekosystemen och på enskilda arter gör dem också mer sårbara för annan påverkan, inte minst från människan. För att skydda ekosystemen och den biologiska mångfalden är det nödvändigt att både arbeta för att säkerställa att det finns tillräckligt stora områden där arterna kan finna en . Ansträngningarna för att begränsa mänsklig påverkan på känsliga ekosystem behöver till följd av klimatförändringarna intensifieras. [AMS 2019]“State of the Climate in 2019”, , 2019 [Climate.gov], hämtad [COM(2018) 773]”En ren jord åt alla - En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi”, Europeiska Kommissionen, COM (2018) 773, , [COM(2021) 554]”Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council amending Regulations (EU) 2018/841 as regards the scope, simplifying the compliance rules, setting out the targets of the Member States for 2030 and committing to the collective achievement of climate neutrality by 2035 in the land use, forestry and agriculture sector, and (EU) 2018/1999 as regards improvement in monitoring, reporting, tracking of progress and review”, [COM(2021) 559]”Proposal for a Regulation of Parliament and of deployment of alternative fuels infrastructure, and repealing Directive 2014/94/EU of Parliament and of the Council”, [Gasser 2015] T. Gasser et al., “Negative emissions physically needed to keep global below ”, 6, 7958 (2015) [IEA], hämtad [IEA 2020], hämtad [IEA 2020b] [IPCC 2014]IPCC, “Climate Change : Synthesis Report. Contribution of I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change”, 2014 [IPCC 2018]Intergovernmental Panel on Climate Change, “Special Report: Global of 1.5 ºC”, 2018 [IPCC 2019]Intergovernmental Panel on Climate Change, “2019 Refinement to the 2006 IPCC ”, 2019 [IPCC 2021]Intergovernmental Panel on Climate Change, “AR6 Climate Change - The Physical Science Basis”, [King 2020] Michalea D. King, et al., “Dynamic ice loss from the Ice Sheet driven by sustained retreat”, Earth & Environment, 2020:1 [2019]. et al., “Climate tipping points — too risky to bet against”, Nature, vol 575, [], hämtad 2020/21:180]Regeringens proposition 2020/21:180, ”Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019”, [PM 2020], [Qvist 2020], ”Kraftsamling elförsörjning - Långsiktig scenarioanalys”, , [2019], hämtad [SNS 2020]SNS, “– Svensk politik för globalt klimat”, [SOU 2020:4]SOU 2020:4, ”Vägen till en klimatpositiv framtid”, [WHO], hämtad [WMO 2019], ”WMO Statement on the state of the global climate in 2018”, 2019 Gulan Avci (L) [1] talar om ”modern energi” som att människor har; någon tillgång till elektricitet; möjlighet att laga mat på ett sätt som inte är hälsovådligt; tillgång till energi för att mekanisera arbetsuppgifter i jordbruk och småindustrier; att skolor och sjukhus har el och att det finns någon form av gatubelysning [IEA 2020b]. [2] Att det tar för metan att brytas ned i atmosfären gör att förändringar i hur stora utsläpp som görs blir viktiga. För koldioxid är den totala mängden som har släppts ut det viktiga. För metan är det istället viktigare i vilken takt utsläppen sker. [3] IPCC beskriver ett antal scenarier för att nå 1,5-gradersmålet [IPCC 2018]. Att begränsa ökningen av jordens medeltemperatur till utan negativa utsläpp skulle kräva att energianvändningen globalt minskar kraftigt. Kolanvändningen skulle behöva falla med fyra femtedelar till 2030 (i förhållande till förbrukning). Även tvågradersmålet är utmanande att nå utan negativa utsläpp [Gasser 2015]. Det är därför rimligt att utgå ifrån att negativa utsläpp kommer att bli nödvändiga. [4] Detta innebär att utsläppen från den icke handlande sektorn inte fick vara större än koldioxidekvivalenter. Åtgärder i andra länder om max kan räknas av i beräkningen av måluppfyllelsen. Siffrorna fanns inte klara när detta skrevs. Men var utsläppen från den icke handlande sektorn []. Sifforna förväntas uppvisa en rejäl minskning jämfört med på grund av pandemin. [5] Detta mål exkluderar inrikesflyget då det ingår i EU-ETS. [6] Avgången av klimatgaser från utdikad mark bokförs under ”land use, land use change, and forestry”, LULUCF och räknas därmed inte, i formell mening, in i jordbrukets och skogsbrukets utsläpp. [7] Liberalerna är varma vänner av frihandel. Men kan inte räkna med storskalig import av biomassa som en viktig del av klimatarbetet.