mot · H9024170 · 2021-10-05 00:00:00 — En äldrepolitik att lita på 1.1 Förstärk den kommunala hälso- och sjukvården Minska antalet delade turer Bättre villkor för personal inom äldreomsorgen genom prestationsbundet stöd 1.5 Insatser utan biståndsbedömning Nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa Äldresamtal för god fysisk och psykisk hälsa Seniorhälsa för att främja fysisk aktivitet Vård av förälder (VAF-dagar) Fond för idéburen vård och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att hälso- och sjukvård förstärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla nödvändiga kompetenser ska finnas tillgängliga i den kommunala hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den avgörande betydelsen av personalkontinuitet för vård och omsorg med god kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att färdtjänsten måste värnas, vara av god kvalitet och vara så flexibel som möjligt för den enskilde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka tillgången till läkare inom den kommunala vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas stöd i lag för kommuner att anställa läkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en försöksverksamhet med äldreöverläkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en äldreboendegaranti där den som har fyllt har rätt att flytta till ett anpassat boende utan biståndsbedömning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler anpassade boenden ska byggas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka möjligheterna till bostadsanpassning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemenskapsvärdar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sociala behov ska införas i socialtjänstlagen som grund för biståndsbedömning för äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av prestationsbaserad ersättning för att förbättra arbetsvillkoren, chefstätheten och medarbetarnöjdheten inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om aktivt arbete för att minska förekomsten av delade turer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad personalkontinuitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om god medarbetarnöjdhet och delaktighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska införa en värdighetsgaranti inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler insatser bör kunna ges utan biståndsbedömning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt forskningsprogram om äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lämna förslag om en långsiktig demensstrategi som tar sikte på dels medicinskt stöd och behandling dels socialt stöd till patienten och dess närstående och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måltiden bör kunna utvecklas till en höjdpunkt på alla boenden och i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att öka kunskapen om osteoporos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt för att öka kunskapen om osteoporos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att främja hälsan och bryta ensamhet hos äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldresamtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anhörigvård och om att vid biståndsprövning särskilt ska uppmärksamma anhörigas situation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om ett system med vård av föräldrar (vafdagar) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett vaccinationsprogram för äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fond för idéburen vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. Ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Äldre personer är en tillgång för hela samhället. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Pandemin har satt i blixtbelysning att vi inte har en jämlik vård. Vården och omsorgen till äldre fick inledningsvis stå tillbaka för behoven av slutenvård. Skyddsutrustning till personal i äldreomsorgen kom först efter att personalen i slutenvården hade fått del av det. Undersköterskor larmade länge ohörda innan reella förbättringar skedde. Läkarbesöken i äldreomsorgen gjordes alltför ofta via telefon istället för ett fysiskt besök trots att riktlinjer anger att fysiskt besök är grunden för att kunna göra rätt medicinsk bedömning. För bristerna bär vi alla ett stort ansvar. Kommuner, regioner, riksdag, myndigheter och ytterst regeringen som styr riket. Många har konstaterat bristerna och krävs att åtgärder genomförs och att de är uthålliga. Enstaka budgetsatsningar duger inte. har länge, långt före pandemin, kämpat för att äldreomsorgen som helhet ska få långsiktigt bättre villkor så att den kan vara det trygga stöd som det är tänkt när en äldre person inte klarar sig själv utan behöver hjälp. Äldre är en heterogen grupp. På samma sätt som personer under andra delar av livet är olika och har skilda behov så gäller det också för äldre personer. Det innebär att insatser av olika slag måste göras med individens rätt till självbestämmande i fokus. Det krävs en helhetssyn på människan där såväl fysiska, psykiska, sociala som andliga behov finns med. Inom hälso- och sjukvården benämns detta personcentrerad vård. Givetvis måste samma synsätt gälla också inom äldreomsorgen. I denna motion presenteras förslag som avser insatser riktade till äldre personer. Vi vill betona att insatserna ska ha ett Agenda 2030-perspektiv. Det innebär att, för att forma ett gott liv, hela livet, behöver inte bara äldreomsorgen i sig vara bra. Samhällsbyggnadsfrågor, pensionssystemet liksom det civila samhällets bidrag, kulturen och bildningen samt många fler aspekter måste beröras. Andra aspekter av äldrepolitiken återfinns i andra relevanta kommittémotioner. har en väl utbyggd, gemensamt finansierad och väl fungerande äldreomsorg jämfört med de flesta andra länder. När den så kallade Ädelreformen genomfördes gick vi från sjukhemsavdelningar med många patienter på samma sal till nya äldreboenden där varje person hade eget rum och den sociala omsorgen och det friska betonades. Skiftet var nödvändigt och rätt men det finns anledning att begrunda utvecklingen . lever allt fler ett långt liv trots många sjukdomar. Flera är vad som ibland kallas multisjuka men klarar sig ofta med stödinsatser i hemmet. Andra behöver vård och omsorg dygnet runt och särskilda boenden är då ett gott alternativ. Äldreomsorgen ska inte återgå till dåtidens långvårdsavdelningar. Men anser att mer av hälso- och sjukvårdsinsatser behövs i kommunerna. En utbyggnad av primärvård behövs också för att helheten ska bli en god nära vård också för äldre personer. De brister som synliggjorts under pandemin stärker i att det är nödvändigt. Hemtjänst och hemsjukvård utvecklas ständigt liksom olika former av mobil vård. Att kunna vårdas hemma är en stor fördel för många människor under olika delar av livet då man drabbas av sjukdom och andra besvär. För äldre är hemtjänst en vanlig insats som kan utformas på olika sätt. Vård och omsorg i hemmet innebär att personalen behöver arbeta med ett stort mått av flexibilitet. Det ställer särskilda krav vilket kräver stort engagemang av huvudmannen så att insatsen kan ges med de bästa förutsättningarna exempelvis avseende skyddsutrustning, och medicintekniska hjälpmedel. Vidare är personalkontinuitet av avgörande betydelse för att ge vård och omsorg med god kvalitet. Färdtjänsten är unik. Genom färdtjänsten kan den som inte kan nyttja kollektivtrafiken eller själv köra bil, ändå delta i samhällslivet på samma sätt som andra. För äldre kan det handla om besök hos närstående eller goda vänner, handla mat, besöka en utställning eller . Ja, vad man vill göra bestämmer man själv och färdtjänsten gör det möjligt genom en fungerande transport som klarar de eventuella särskilda behov som finns utifrån den enskildes situation. Färdtjänsten måste värnas, vara av god kvalitet och vara så flexibel som möjligt för den enskilde. Hemsändning av varm mat är ett vanligt sätt att stödja äldre som vill kunna bo kvar i det egna boendet trots att krafterna sviker. Ett annat sätt att ge stöd är att ge den pensionär som bor i eget boende möjlighet att, till en nedsatt kostnad, äta lunch på särskilda boenden. Några kommuner ger även äldre en så kallad voucher som berättigar till lunch till nedsatt pris på ett utvalt antal restauranger i närområdet. På detta sätt möjliggörs ett stöd både till äldre och till restaurangnäringen. Måltiderna är viktiga och för många dagens höjdpunkt. Därför är dessa olika varianter bra för att ge en god äldreomsorg och främja näringsriktigt födointag hos den äldre. menar att hur äldreomsorgen utformas i praktiken måste avgöras lokalt och vara personcentrerat. Vad behöver den som söker hjälp? Hur kan vi på bästa sätt forma insatser som ger personen vård och omsorg på bästa sätt? Även om en kommun behöver samla sina insatser i olika verksamheter, benämnt exempelvis hemtjänst, trygghetsboende och särskilt boende, så måste insatserna ur den äldres perspektiv fungera sömlöst. Skarpa gränser kan tydliggöra ansvar men också skapa tomrum där den enskildes ställs helt utan stöd och hjälp. Samverkan och samarbete behöver fortsätta utvecklas. Pandemin har trots allt medverkat till en utvecklad samverkan och denna måste fortsätta stärkas. För att alla äldre ska kunna åtnjuta en värdig äldreomsorg, oavsett var i landet de bor, måste lagar förändras och ekonomiska förutsättningar säkras. Därför föreslår i denna motion en palett av åtgärder som till del bör beslutas nationellt och till del beslutas lokalt. Tre stora reformer måste genomföras uthålligt. Det handlar om att öka den medicinska kompetensen, förbättra arbetsvillkoren för äldreomsorgens personal och bygga fler anpassade boenden. lämnade motsvarande reformförslag och de vann bifall och återfinns ett årligt stöd till kommunerna för att öka den medicinska kompetensen, förbättra arbetsvillkoren och ge förutsättningar för fler anpassade boenden. Dock saknar vi en del i regeringens prolongering av beslut och återkommer därför med kompletterande förslag i syfte att på riktigt åstadkomma en bättre äldreomsorg uthålligt. Vi kommer noga följa användningen av de särskilda äldreomsorgsresurserna. Pengarna ska gå till ökad medicinsk kompetens, bättre arbetsvillkor och fler anpassade boenden, inte till annat. På kommande sidor utvecklar vi varför det är nödvändigt med denna reform. Därutöver föreslår vi bland annat en förbättrad demensvård, insatser mot ensamhet, stöd till anhörigvårdare, bättre kontinuitet i och ett särskilt vaccinationsprogram för äldre. Allt för att stärka den äldres trygghet och livskvalitet. Förslagen utvecklas i kommande kapitel. 1.1 Förstärk den kommunala hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvård är en angelägenhet för såväl regionerna som kommunerna. För den som är äldre ökar ofta behovet av insatser med åldern. Det är därför en nödvändighet att insatser ges på ett sammanhållet sätt för att den äldre ska få en personcentrerad vård och omsorg av god kvalitet. En god samverkan är en förutsättning. I takt med att befolkningen lever , drabbas allt fler av sjukdomar och besvär av olika slag. Men tack vare goda medicinska insatser och en god omvårdnad kan många leva ett gott och långt liv med sin sjukdom. Alla ska känna sig trygga med att de ska kunna få en god vård oavsett var i landet de bor. Det ska gälla hemsjukvård och hemtjänst i det egna boendet (s.k. ordinärt boende) likväl som heldygnsomsorg i äldreboendet (s.k. särskilt boende). Andra slags insatser ges också av kommunen efter de behovs som finns. Primärvården är basen tillsammans med den kommunala hälso- och sjukvården oavsett boendeform. Slutenvården behövs när vården inte kan ges i ordinärt eller särskilt boende. Detta oavsett patientens ålder. En god nära vård uppnås när den enskilde får bästa omhändertagande utan att behöva fundera på i ”vilket hus” den ges. För att det ska fungera anser att den kommunala hälso- och sjukvården behöver förstärkas som primärvården byggs ut. I all hälso- och sjukvård är teamarbete det bästa sättet att få en fungerande vård. Därför vill vi säkerställa att alla nödvändiga kompetenser finns tillgängliga för äldreomsorgen. Undersköterskan är basen för omsorgen inom äldreomsorgen. Genom personlig omvårdnad och en helhetssyn så kan omsorgen av den äldre präglas av värdighet och respekt. Undersköterskans arbete är viktigt och kompetens måste säkras. Därför är det en viktig förändring att undersköterska nu är en skyddad yrkestitel . Införandet av den skyddade yrkestiteln har alltså påbörjats och möjligheten att validera sin kompetens och vidareutbilda sig måste nu vara tillgänglig i hela landet så att vi har personal med undersköterskekompetens som baspersonal inom äldreomsorgen. platser för undersköterskor som vill specialisera sig behöver utökas. Vidareutbildning inom yrket ska vara en möjlighet. När propositionen om skyddad yrkestitel behandlades av yrkade att den avgift som sätts vid handläggning om ansökningar om skyddad yrkestitel bör sättas lågt så att avgiften inte blir ett hinder att söka den skyddade yrkestiteln. Sjuksköterskan är nödvändig för den medicinska kompetensen och den specifika omvårdnadskompetensen i äldreomsorgen. Under pandemin har de brister som uppstår när det finns för få sjuksköterskor särskilt uppmärksammats. Att kunna göra en medicinsk bedömning för när en person behöver träffa läkare för att få mer avancerad vård än vad som ges inom den kommunala hälso- och sjukvården kräver en tillräcklig tillgång till sjuksköterskor. finns ca 14 075 sjuksköterskor som arbetar i äldreomsorgen varav arbetar vid ett särskilt boende[1]. Av statistiken framgår dock inte om det är hel- eller deltidstjänster. Men det går att dra slutsatsen att antalet sjuksköterskor har minskat . har gjort tillsyn av samtliga äldreboenden, med anledning av så många dödsfall i covid-19, och har gått vidare med en fördjupad granskning av ca 90 särskilda boenden[2]. Detta då tillsynen visat att vård och behandling inte alltid genomförts på rätt sätt, eller att det finns risk för att så inte sker. Enligt är 40 kommuner särskilt drabbade, då de står för av andelen dödsfall i covid-19 vid äldreboenden. I många fall fungerar det bra, men det är viktigt att göra fördjupad tillsyn där det inte fungerar[3]. I är var femte medarbetare på äldreboende en sjuksköterska, medan det i bara är var femtonde eller tjugonde[4]. Det behövs fler sjuksköterskor om den kommunala hälso- och sjukvården ska fungera och ge en god vårdkvalitet. Den reform i tre delar som drev igenom i tillsammans med M och V möjliggör detta. Vi välkomnar att regeringen i den aktuella budgetpropositioner (inom utgiftsområde 9) har förlängt satsningen på ca . Det behövs också fler kompetenser vid sidan av undersköterskor och sjuksköterskor för att skapa en god äldreomsorg som svarar mot de äldres helhetsbehov. Teamarbete är en framgångsfaktor även inom den kommunala hälso- och sjukvården, men det förutsätter tillgång till en bred kompetens. Kommunerna har i den aktuella budgetpropositionen fått generella statsbidragsförstärkningar som kan användas för att komplettera bemanningen inom äldreomsorgen med exempelvis fler fysioterapeuter, arbetsterapeuter, logopeder eller dietister. Lika väl som att det i varje kommun finns medicinskt ansvarig sjuksköterska (), behövs det också en medicinskt ansvarig för rehabilitering, en s.k. , för att säkra en fungerande rehabilitering inom den kommunala hälso- och sjukvården. Rehabilitering är en viktig del av en fungerande hälso- och sjukvård. Äldre har stor nytta av rehabiliterande insatser. Många äldre bor kvar hemma i ordinärt boende och får delvis hjälp av anhöriga men på grund av olika krämpor kan de tvingas dra ner på fritidsaktiviteter. För att personer i liknande situationer ska kunna ha en så aktiv fritid som de önskar kan det vara värdefullt att delta i förebyggande gruppaktivitet för sköra äldre[5]. Att främja fysisk aktivitet bland äldre är också viktigt för att förebygga benskörhet, viktnedgång, trötthet, fysisk funktionsnedsättning och social isolering. Här kan rehabilitering i hemmet spela en viktig roll. Gånghjälpmedel kan också avlasta smärta och minska fallrisk. Vid smärta i höft och vid artros är behandlingen i första hand träning för att minska smärtan och öka funktionen. Om det finns en balansproblematik visar forskning att träning behöver vara högintensiv, samt att det behövs stöd för att hitta rätt nivå[6]. Vi har sett under covid-19-pandemin att många äldre drabbats på olika sätt, bland dem som tillfrisknat väntar av rehabiliterande åtgärder. Det är av största vikt att äldre i behov av rehabilitering också får tillgång till den. Rehabilitering förutsätter att det finns resurser i form av personal och rätt kompetens, men resurs- och personaltillgången kan variera lokalt och regionalt[7]. Äldre som inte får tillgång till rehabilitering, trots behov, kan bli inaktiva och förlora styrka och ork samt har större risk att drabbas av sjukdomar. Enligt är ett problem också att innebörden av rehabilitering varierar lokalt och regionalt, vilket kan medföra att det är svårt att få samsyn kring vad som ingår[8]. Rehabiliteringspersonal i regionerna ansvarar för hela befolkningens behov av rehabilitering, medan kommunerna ansvarar för äldres behov. Då rehabilitering kan utifrån både hälso- och sjukvårdslagen (regionerna) och socialtjänstlagen (kommunerna), och individer inte sällan omfattas av båda lagarna , finns inte alltid en tydlig sammanhållen målsättning med rehabilitering för den äldre[9]. Genom att det finns en i varje kommun ges bättre förutsättningar att säkra att rehabiliterande insatser ges till alla inom den kommunala hälso- och sjukvården. har i ett tillkännagivande till regeringen uppmanat regeringen att se till så finns i varje kommun. Äldre har stor nytta av rehabiliterande insatser, och efter är behovet särskilt stort. föreslår också att det ska tas fram nationella riktlinjer för rehabilitering och att användandet av den så kallade generiska modellen för rehabilitering sprids över hela landet. Tillgången till läkare i den kommunala hälso- och sjukvården behöver stärkas för att de äldre och deras anhöriga ska känna sig trygga med att det görs korrekta medicinska bedömningar kring sjukvårdsbehovet. Det görs bäst genom att den tid som avdelas för primärvårdens läkarinsatser i äldreomsorgen utökas så att det finns tillräckligt med tid att göra de medicinska bedömningar som krävs och följa upp arbetet tillsammans med hela vårdteamet. Inom ramen för den förstärkning som och regeringen föreslår för primärvården möjliggörs en förstärkning av läkarinsatserna i den kommunala hälso- och sjukvården. Se detaljer kring dessa förslag i hälso- och sjukvårdspolitiska partimotion. menar att det bör finnas stöd i lag för kommuner att anställa läkare för en kommun att exempelvis anställa en ”äldreöverläkare” bör vara möjlig på liknande sätt som skolöverläkare har en funktion för barn och unga. Målet är att en medicinskt ansvarig läkare () ska finnas tillgänglig i varje kommun. Äldre som upplever att de har behov av anpassat boende blir allt för ofta nekade plats på ett så kallat särskilt boende. Biståndsbedömningarna har blivit snävare och då anses de för friska. I vissa kommuner finns det helt enkelt inte tillräckligt många platser i särskilt boende. Istället erbjuds mer omfattande hemtjänst i det egna hemmet. rapporterades 5 411 ej verkställda beslut till gällande äldre som blivit lovade en plats i särskilt boende men fått vänta . Det är en ökning med ytterligare 900 personer som inte får en plats på ett boende . Enligt uppföljning 2020 anger 109 av kommunerna att de har underskott på särskilda boenden. är övertygade om att det är få, om ens någon, som väljer att flytta till ett anpassat boende om de inte behöver det. Den dag man upplever att det inte fungerar med det egna boendet så ska man ha rätt till ett anpassat boende. vill därför införa en äldreboendegaranti - den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende som till exempel särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. Möjligheten att bygga mer flexibelt med såväl särskilt boende som trygghetsboende inom samma fastighet bör utvecklas. En äldreboendegaranti utan äldreboenden är inte värd något. För att klara löftet om en äldreboendegaranti behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimulansmedel för att kommunerna ska bygga fler äldreboenden är därför nödvändiga och den beslutades av och regeringen valde, klokt nog, att behålla den stora äldresatsning som arbetats fram av KD, M och V. höjer också bostadstillägget för äldre med låga pensioner mer än regeringen inom utgiftsområde 11 för att de ska kunna har bättre råd med de nybyggda äldrebostäderna. Kristdemokrater återinför också den satsning på gemenskapsvärdar, som regeringen tidigare strukit ur KD/M-budget som fick stöd , och avsätter 2022–2024 till detta ändamål. Dessa medel kan även användas till andra gemenskapsfrämjande aktiviteter inom äldreomsorgen. avsätter därtill för som en satsning för att öka de digitala möjligheterna på äldreboenden. Bostadsanpassningens möjligheter behöver uppmärksammas. Genom att fler ges möjlighet till bostadsanpassning kan fler bo kvar i det egna hemmet . De brister som uppmärksammats avseende bostadsanpassning bör följas upp. Regeringen bör därför utreda hur en förstärkt bostadsanpassning kan bidra till att fler får ett fungerande boende. Ingen ska tvingas ut från sitt hem men ingen ska heller tvingas att bo kvar i hemmet. Det måste vara den äldres behov och önskan som ska stå i centrum. Först då lever vi upp till en reell äldreboendegaranti. menar att äldreomsorg av god kvalitet förutsätter ett personcentrerat bemötande där personalen kan skapa en trygg miljö och en personlig relation med den äldre. För att det ska vara möjligt behöver äldreomsorgens personal ges goda förutsättningar att göra ett bra jobb. Det är också nödvändigt att äldreomsorgens personal ges möjlighet till återhämtning efter den enorma belastning som pandemin har medfört och medför alltjämt.