ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022824 · 2021-10-04 00:00:00 — Skrota kemikalieskatten på återbrukad elektronik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återbruk av produkter som redan finns på marknaden ska uppmuntras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kemikalieskatten för begagnad elektronik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utforma kriterier för inköp av begagnad it-utrustning till offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Införandet av diverse punktskatter på miljö blir märkliga. Ett sådant exempel är kemikalieskatten för elektronik som även belastar elektroniska produkter som repareras och återbrukas. Det är stick i stäv med talet om cirkulär ekonomi som syftar till att förlänga livslängden på produkter som redan finns på marknaden. Med den skatt som tas ut på begagnade produkter sker istället en dubbel beskattning av dessa. Skatten har också fört med sig att företag, som i industriell skala återanvänder IT-produkter, lämnar för att etablera sig i andra länder. För likvärdiga konkurrensvillkor finns inte, något som ger upphov till förlorade arbetstillfällen och miljönegativa transporter. Av miljö-, klimat- och näringslivsskäl måste därför den svenska beskattningen av begagnade elektroniska produkter avskaffas. Varför är det då viktigt för miljön att inte lägga skatt på begagnade elektroniska produkter? Jo, eftersom av miljöpåverkan från IT-produkter sker i utvinnings- och tillverkningsfasen, så minskas klimatutsläppen som minskat behov av nytillverkning innebär lägre användning av råvaror, vilket gynnar miljön. Som exempel kan nämnas att en återanvänd datorskärm sparar i genomsnitt koldioxid medan en återanvänd laptop sparar koldioxid jämfört med nyinköpta produkter. Att belägga dessa återanvända produkter med skatt blir då en ytterst märklig klimat- och miljöpolitik. Med hänvisning till ovan är det hög tid att det offentliga tar sitt ansvar och föregår som gott exempel då det gäller upphandling av IT-produkter. Huvudregeln bör vara att offentlig verksamhet ska inhandla begagnade produkter såvida inte sekretess- eller säkerhetsaspekter ställer särskilda krav. bör därför få i uppdrag att utforma kriterier för detta. diskuteras vikten av styrmedel för att bygga in krav på att produkter ska kunna återanvändas och repareras. Därför blir det oförståeligt att den svenska kemikalieskatten på elektroniska produkter istället uppmuntrar förtida skrotning av desamma. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H9022825 · 2021-10-04 00:00:00 — Bioolja och metanol för uppvärmning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att metanol och biooljor tillverkade av restprodukter och som används till uppvärmning ska vara skattebefriade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka i EU för att biobränslen som är baserade på foder- och livsmedelsgrödor ska vara skattebefriade och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har beslutat att skattebefrielsen för biooljor som används för uppvärmning och i asfaltverk, torkanläggningar och liknande ska slopas. Det är olyckligt med tanke på att många aktörer tagit del av statliga medel från Klimatklivet och genomfört den viktiga omställningen från fossilt till förnybart och fossilfritt bränsle. Kontentan blir att de nu möts med full koldioxid- och energiskatt. Det är inte rimligt och tecken finns redan på att fossil olja åter börjar att användas. Då skattebefrielsen slopades anförde regeringen som skäl att biooljorna är ”livsmedelsbaserade” och att det är som ligger till grund för förändringen. Men det förklarar inte varför skatt då infördes på restprodukter från massatillverkning eller som framställs genom torrdestillation av trä. uppvaktade ett antal aktörer regeringen med kravet på att biooljor tillverkade av rest- och avfallsprodukter ska vara skattebefriade om de används för uppvärmningsändamål[1]. De gav som exempel att införandet av beskattad RME-bioolja gjorde den dyrare att använda jämfört med fossil olja, och menade att risken därför är stor att många verksamheter av kostnadsskäl går tillbaka till att använda fossil olja. Industriklivet och klimatklivet har gett många företag möjlighet att delta aktivt i utfasningen av fossila bränslen. Det är därför ytterst olyckligt med denna backlash från regeringen som dessutom tycks ha varit ogrundad då det gäller att regeringen väljer att skylla på EU. Marknaden kräver långsiktighet. För de företag som redan har investerat i bioolje-lösningen blir regeringens förslag ett ekonomiskt avbräck som inte kan förklaras. För övrigt anser undertecknad att regeringen ska verka i EU för att skattebefria bränslen som framställts av foder- eller livsmedelsgrödor. Detta måste ge regeringen tillkänna. [1] Energiföretagen, Hemställan om ändring av lagen (1994:1776) om skatt på energi om skattebefrielse för biooljor för uppvärmning,
mot · H9022827 · 2021-10-04 00:00:00 — Personlig integritet måste beaktas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten och tillkännager detta för regeringen. En motion med liknande innehåll behandlades under /19. Utskottet anförde då att frågor om olika kompletteringar i Kommittéförordningen bereddes i . Vad dessa kompletteringar har lett till är dock oklart för undertecknad. Av detta skäl väcker jag motionen igen. Kontrollnätet kring medborgaren dras åt och blir allt finmaskigare genom nya lagar och ny teknik. Ett stort problem är avsaknaden av helhetssyn då olika beslut fattas. För visst kan syftet med enskilda beslut vara befogat och skäligt men i kombination med andra likaså befogade åtgärder kan det få mycket negativa konsekvenser för den personliga integriteten. Företeelser såsom de uppgifter Analytica inhämtade i sociala medier avskräcker. Detta måste vi få bättre kontroll över. Att bygga upp omfattande system, som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd leder rakt in i kontrollsamhället. Att inte se nödvändigheten av att i görligaste mån skydda existerande system mot intrång är aningslöst, men sker likväl alltför ofta. För att kunna fatta goda och överblickbara beslut och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten anser undertecknad att det är viktigt att 15 § i kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H9022830 · 2021-10-04 00:00:00 — Utvärdera utbildning för hållbar utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utvärdera vilken effekt och vilka resultat styrdokumenten med betoning på utbildning för hållbar utveckling har fått för undervisningen i ungdomsskolan och tillkännager detta för regeringen. Vid antogs ett nytt globalt ramverk för att stärka utbildning för hållbar utveckling, (ESD). som kallas ”ESD for 2030” ska vara vägledande i utvecklingen på området med syfte att stärka kunskaperna om hållbar utveckling och att skapa förståelse för hållbarhetsfrågor. rekommenderar därför världens länder att integrera utbildning för hållbar utveckling i olika styrdokument genom hela utbildningssystemet. har redan implementerat hållbar utveckling i våra styrdokument . Det gör att , i internationella sammanhang ofta framställs som en förebild på området. Men det är en sak att skriva in text i olika styrdokument och en helt annan sak till att arbeta efter de. Det framstod klart då högskolans arbete med ESD följdes upp av 2017. För trots att hållbar utveckling har funnits inskrivet i högskolelagen , visade uppföljningen ett tämligen nedslående resultat. Nämligen att av lärosätena bedömdes ha behov av att utveckla sina processer på området. Då det gäller ungdomsskolan brister den i uppföljningsarbetet. Det är olyckligt eftersom vi då inte vet om styrningen fungerar och faktiskt leder utvecklingen i önskvärd riktning. Därför är det hög tid att utvärdera om hållbar utveckling finns integrerat i undervisningen i ungdomsskolan och där har implementerats på ett för eleverna tydligt sätt. Med hänvisning till ovanstående anser jag att bör ge regeringen i uppdrag att utvärdera effekterna och resultaten av ESD i ungdomsskolan. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H9022832 · 2021-10-04 00:00:00 — Bättre möjligheter till skyltning på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagar och regler samt av hur tillämpning sker när det gäller skyltar på landsbygden för att underlätta för näringsliv och turism och tillkännager detta för regeringen. Att kunna verka och leva på landsbygden är en förutsättning för ett öppet landskap och ett levande näringsliv överallt i . Vi vill att människor ska kunna finna sin utkomst även utanför städer och större samhällen. I allt högre grad är olika turistverksamheter, gårdsförsäljning och andra besöksmål nödvändiga för att utveckla näringslivet på landsbygden. Om verksamheterna ska ha en chans att locka till sig besökare måste det finnas rimliga regler för att underlätta skyltning till dessa verksamheter. är regelverket snårigt och upplevs godtyckligt och ofta mycket restriktivt. Tillstånd för att sätta upp en skylt fås antingen hos , eller kommunen beroende på var skylten ska finnas. Olika hänsyn tas och avgift ska erläggas. Om skylten kräver tillstånd prövar om skylten kan komma att påverka trafiksäkerheten negativt. Detta görs efter samråd med och . menar att många skyltar innebär en trafikfara och det är inte ovanligt att skyltar därför plockas bort av verket. Vi kan ändå konstatera att i och strax utanför städerna är det reklamskyltar överallt och dessa anses inte utgöra någon trafikfara. Skillnaden i hur skyltning bedöms och beslutas är ibland mycket svår att förstå. Denna godtycklighet slår hårt mot många näringsidkare på landsbygden. Kunderna hittar helt enkelt inte dit. Regelverket är snårigt och bör därför bli enklare och tillämpas mer enhetligt i hela och anpassas till modernt näringsliv, ökad turism och en levande landsbygd. En översyn av gällande lagar vore önskvärd.
mot · H9022834 · 2021-10-04 00:00:00 — Friare hyressättning för allmännyttiga bostadsstiftelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera hyresförhandlingslagen (1978:304) så att allmännyttiga bostadsstiftelser får en friare roll vid fasthållande av hyra för standardhöjande tillval och tillkännager detta för regeringen. I finns ett 50-tal allmännyttiga bostadsstiftelser. En allmännyttig bostadsstiftelse styrs av stiftelsens ändamål som oftast är formulerad som bidra till ”ändamålsenliga hyresbostäder” och då oftast på en viss ort. definieras i Stiftelselagen (1 kap 2§): bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. Stiftelsens egendom skall anses vara avskild när den har tagits om hand av någon som har åtagit sig att förvalta den i enlighet med stiftelseförordnande Allt eventuellt överskott från Stiftelsen verksamhet skall således återinvesteras i stiftelsens ändamål dvs bidraga till att underhålla bostäder samt bygga nya bostäder. Något vinstintresse från ägarna finns inte eftersom stiftelsen inte har någon ägare. Allt överskott stannar inom stiftelsen och används till ändamålet. hyressättningssystem är krångligt och tidsödande. Den genomförda lagändringen kring tillval har inte fått avsedd effekt. Först måste hyresvärden komma överens med hyresgästföreningen om en prislista. Därefter kan hyresvärden erbjuda hyresgästen ett tillval som hyresgästen därefter skall godkänna. vilja att teckna prislistor har varit mycket låg och det finns exempel på orter där tecknade listor rivits upp. Om ingen prislista finns måste hyresvärden i varje enskilt tillvalsärende förhandla med hyresgästföreningen. Eftersom allmännyttiga stiftelser saknar vinstintresse och alla medel skall användas till stiftelsen ändamål föreslås att sådana stiftelser får en friare roll vid fasthållande av hyra för standardhöjande tillval. Det borde räcka med att stiftelsen själv tar fram en prislista och att hyresgästen godkänner tillvalet genom en beställning. Eftersom en stor del av standardhöjande åtgärder sker efter att en hyresgäst flyttat ut och en ny hyresgäst flyttat in bör stiftelsen även få möjlighet att vid sådan tillfällen få justera hyresnivån. Den nya hyresgästen accepterar den nya hyresnivån vid kontraktsskrivning. i (M)
mot · H9022835 · 2021-10-04 00:00:00 — Obligatoriskt krav för kommuner att ställa krav på motprestation i försörjningsstödet på den som kan arbeta ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriskt krav på motprestation i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. Försörjningsstödet är en del av vårt gemensamma skyddsnät som är avsedd till att gå till samhällets mest utsatta. För att säkra välfärdens finansiering behöver fler människor gå från bidrag till arbete. Den som lever på försörjningsstöd får ingen möjlighet att bidra till det gemensamma. Det försätter individen i utanförskap, men medför även stora kostnader för samhället. Ju fler som arbetar och bidrar till det gemensamma, desto starkare blir vårt sociala skyddsnät. Givetvis ska den som saknar arbetsförmåga alltid få det stöd den behöver. Likaledes bör tydliga aktivitetskrav som praktik, utbildning eller arbetssökande ställas på den som har arbetsförmåga och kan arbeta. Möjligheten för kommuner att ställa krav på motprestationen på den som bär försörjningsstöd finns , men används av alltför få kommuner. Som i en del i arbetet att minska det utbredda utanförskapet och främja integration bör det inför ett krav för samtliga kommuner ställa krav på motprestationen i försörjningsstödet.
mot · H9022836 · 2021-10-04 00:00:00 — Medlemsavgift – ett villkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erlagd medlemsavgift bör vara grund för medlemsvillkoret vid föreningars ansökan om bidrag från myndigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp konsekvenserna av att kravet på medlemsavgift vid ansökan om bidrag från myndigheten har tagits bort och tillkännager detta för regeringen. Undertecknad väckte en liknande motion till /2021. Utskottet valde då att avslå motionen bland annat med hänvisning till ” […] det utredningsarbete som pågår inom många olika områden […]”. Frågan om medlemsvillkor och medlemsavgifters status som kriterium för att erhålla statsbidrag från en myndighet är dock av principiell natur och bör därför behandlas. Det handlar trots allt om skattebetalarnas pengar. Bakgrunden till denna motion var att media rapporterade att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) inte ställer krav på att de föreningar och förbund som erhåller bidrag från myndigheten måste ta ut en medlemsavgift, vilket framgår av förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. fanns ett krav på detta men det har tagits bort. Förändringen visade sig också få konsekvenser, vilka borde följas upp. Så till exempel ledde förändringen till att många ungdomsförbund slopade sina tidigare medlemsavgifter när kravet försvann. Det gäller bland annat rikaste ungdomsförbund, SSU, som då möjligheten gavs slopade sin tidigare medlemsavgift på . Något som ledde till att de kunde höja sin medlemskader från 5 000 personer till 17 000 personer (SR 9/8-19). En medlemsökning som i sin tur innebar mer bidrag från MUCF. Detta är inte rimligt. Det innebär också att mindre bemedlade ideella föreningar erhåller lägre bidrag eftersom anslaget som MUCF har att fördela är ett fast belopp. Enligt MUCF:s hemsida ställs som sagt inte krav på medlemsavgift men väl på att ”medlemmen har tagit aktiv ställning för att bli medlem”. Hur detta sker överlåter myndigheten dock till respektive förening att ta ställning till, vilket förvånar. Med tanke på de stora belopp som myndigheten fördelar till barn- och ungdomsföreningars viktiga arbete, innevarande år, är det också viktigt att detta sker på ett rättvist och transparent sätt som kan följas upp. Erlagd medlemsavgift synes då vara ett enkelt och rättssäkert sätt att bekräfta att en person har ”tagit aktiv ställning” för sitt medlemskap. Därför bör förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer ändras i enlighet med detta. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att konsekvenserna av det slopade villkoret att ungdomsförening som söker bidrag hos MUCF ska följas upp samt att erlagd medlemsavgift bör vara grund för medlemsvillkoret vid föreningars ansökan och att förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer därför bör ändras. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H9022837 · 2021-10-04 00:00:00 — Arbete och utbildning ska löna sig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över effekterna av att sänka den högsta marginalskatten till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka utbildningspremien för högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. tillhör de länder i världen som har högst skatt på arbete. Det är inte rimligt. Tvärtom måste det löna sig bättre att arbeta, utbilda sig och att ta ansvar. Det är därför mycket bra att värnskatten avskaffades genom det så kallade . Men utvecklingen behöver fortsätta så att ingen behöver betala i skatt på en löneökning. Det vill säga den bärande princip som fanns i den stora skattereformen 1990/91. motsvarar den högsta marginalskatten . Skattesystemets uppbyggnad är viktig för ett land. Av jämförande studier ”Education at a glance” vet vi att är ett av de länder där det lönar sig allra minst att utbilda sig. Förutom skattesystemets konstruktion handlar det även om lönesättning och en sammanpressad lönestruktur. Men ska vi kunna locka fler att förkovra sig i enlighet med regeringens devis om att ska konkurrera med kunskap och inte låga löner, måste något radikalt hända. visar nämligen att vi ligger i absoluta botten då det gäller utbildningspremien bland medlemsländer och att och är de länder där det lönar sig minst att ha doktorerat. Sammantaget är detta något som kan få en negativ effekt på den framtida kompetensförsörjningen och därmed på landets framtida tillväxt och välstånd. Riksdag och regering förfogar över ett viktigt instrument för att premiera arbete, utbildning och ansvarstagande. Det är skattesystemet. Detta bör därför vara konstruerat så att det inte missgynnar personer som antingen har arbetat eller arbetar, utbildar sig och tar ansvar. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att den högsta marginalskatten bör sänkas till nivån samt att skatten på arbete bör sänkas så att arbete och utbildning lönar sig såväl under som efter yrkeslivet. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H9022838 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att presumtiva produktionsskatter som föreslås för svenskt lantbruk måste föregås av samhällsekonomiska analyser som även beaktar frågor som rör livsmedelsförsörjning, och detta tillkännager för regeringen. Coronapandemin och effekterna av de senaste årens väderförhållanden visar på svårigheterna med att driva lantbruk och hur det påverkar dess lönsamhet. Men det har också visat på den sårbarhet som uppstår i konsumentleden samt lantbrukets stora betydelse för vårt lands livsmedelsförsörjning och samhällsekonomi. Därför måste vi alltid agera för att svenska lantbrukare inte förfördelas i jämförelse med näringen i övriga EU. De dyrare produktionsförhållanden som råder för svenska lantbrukare måste utjämnas och lantbrukarnas konkurrenskraft gentemot deras europeiska kollegor stärkas. De ständiga förslagen om nya produktionsskatter som skulle ytterligare fördyra svensk livsmedelsproduktion är ett gissel. I synnerhet som de oftast presenteras utan att dess konsekvenser för lantbrukets lönsamhet, internationella konkurrenskraft, betydelse för svensk livsmedelsförsörjning samt konsekvenser för klimat och miljö har beaktats. Förutsättningarna för nya pålagor av svensk livsmedelsproduktion kräver tvärtom en vidare utvecklad helhetssyn. har av tradition varit ett land som i princip varit självförsörjande på jordbruksprodukter men beräknas livsmedelsförsörjningen till . Detta är mycket oroväckande. Kopplat till den dåliga lönsamheten för jordbruksföretagare riskerar även utvecklingen vara fortsatt negativ om ytterligare nationella pålagor åläggs våra lantbrukare. Klimathot, kompetensbrist, en växande befolkning samt den pågående inflyttningen till storstäder försvårar också situationen. Men i händelse av nöd måste kunna försörja sin egen befolkning med livsmedel. Att det finns beredskap för detta är fundamentalt. Det innebär att vi också måste väga in andra faktorer såsom hur tillgången på olika insatsvaror ser ut. Det vill säga tillgången på gödsel, bränsle, bekämpningsmedel, reservdelar till lantbruksmaskiner, med mera. Med hänvisning till ovanstående är det viktigt för politiken att ta till sig att när produktionsskatter föreslås åläggas svenska lantbrukare måste det åtföljas av en samhällsekonomisk analys som också redovisar konsekvenser för lönsamhet, miljö, och livsmedelsförsörjning. till utvecklingen är denna helhetssyn utomordentligt viktig. Detta måtte ge regeringen tillkänna.