ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022990 · 2021-10-04 00:00:00 — Nej till offentliga böneutrop ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över relevant lagstiftning för att säkerställa möjligheten att lokalt stoppa regelbundna och institutionaliserade offentliga böneutrop och tillkännager detta för regeringen. Religionsfriheten – att ensam eller tillsammans med andra – få utöva sin religion är grundlagsfäst och skall så vara. Vår rätt till religionsfrihet får dock inte begränsa andras rätt till samma sak och religionsfrihet är även rätten att inte ha en religiös tro. Man ska kunna välja att avstå från att återkommande mötas av religiösa trosbekännelser och påtryckningar. Människor ska därför inte ofrivilligt behöva höra regelbundna böneutrop när man vistas hemma, eller ute i sitt eget bostadsområde. Institutionaliserade muslimska böneutrop som regelbundet ropas ut över bostadsområden förekommer i svenska städer som . Böneutropen har försvarats med hänvisningar till religionsfriheten, men de flesta moskéer i vill inte ansöka om tillstånd för böneutrop, och religionsfriheten är inte skäl att tvinga människor att lyssna till dessa religiösa proklamationer. Många människor som flytt till har lämnat sina hemländer för att slippa religiöst förtryck. För dessa människor är muslimska böneutrop inte ett uttryck för tolerans utan istället för den absoluta motsatsen. Böneutropet är delvis en kallelse till bön, men till skillnad från exempelvis den svenska traditionen av ljud från klockor, vilket är en självklar del av vårt kulturella och historiska arv, så är det muslimska böneutropet också en trosbekännelse. Böneutropet rymmer bl.a. formuleringen ”är störst. Det finns ingen gud utom ”. Detta ropas ut över hela bostadsområden eller stadsdelar med syfte att visa att folket i staden tillhör en viss religion, dvs. Det finns betydligt bättre sätt att kalla till bön, än att ropa ut trosbekännelser i högtalare över svenska bostadsområden. Mycket talar för att en sådan anpassning dessutom är en förutsättning för en lyckad integration, och ett som håller samman. Det finns dessvärre gott om krafter i som inte alls arbetar för integration och samhällsgemenskap. Islamister har istället separatism, segregation och växande parallellsamhällen som affärsidé. Tillåter vi att regelbundna och institutionaliserade böneutrop ropas ut över våra bostadsområden, eller hela stadsdelar, så kan vi vara säkra på att segregationen i samhället inte bara cementeras, utan kommer också förvärras. Att sätta stopp för återkommande och institutionaliserade böneutrop från religiösa byggnader är inte att begränsa religionsfriheten. Det handlar istället om att bevara möjligheten för den som inte önskar lyssna att säga ”nej tack”, och att motverka ett alltmer segregerat samhälle. Mot bakgrund av detta föreslås riksdag att ställa sig bakom att se över relevant lagstiftning för att säkerställa möjligheten att lokalt kunna stoppa regelbundna och institutionaliserade offentliga böneutrop.
mot · H9022991 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad lokal polisnärvaro och tillkännager detta för regeringen. Brottsförebyggande rådets nationella trygghetsundersökning visade att oron för brottsligheten i samhället ligger på den högsta nivån . Det är en utveckling som byggts upp och möjliggjorts av regeringskonstellationer av olika färg. Den ökade otryggheten har drabbat särskilt hårt, där civila såväl som polis fallit offer för den skoningslösa gängrelaterade brottsligheten. Denna destruktiva utveckling kan vändas, men för det krävs en ny politik med kraftfulla satsningar på hela rättsväsendet. För att återupprätta tryggheten gick fram med en rekordstor satsning på rättsväsendet i vårt förslag till statsbudget, parallellt med mest offensiva politik för straffskärpningar, utökade polisiära befogenheter och en intensiv utvisningspolitik. Inom ramen för denna satsning vill vi se en ökad lokal närvaro av trygghetspersonal, för att svara på de mest akuta problemen. För att kunna uppnå detta vill vi utbilda 10 000 fler poliser . Vi budgeterade därför för: - En riktad lönesatsning för poliser. - Att det införs en betald polisutbildning där lön betalas . - Att administrativ personal anställs för att frigöra polisiär kompetens. - Att 5 000 ordningsvakter anställs för att öka närvaron i samhället. Vidare föreslog vi ett omfattande tillskott till det kommunala utjämningssystemet, för att ge kommunsektorn förutsättningar att upprätthålla god välfärd och fungerande offentliga kärnverksamheter. På så sätt ges kommunerna möjlighet att behålla ett rimligt skattetryck utan att ytterligare behöva öka skuldbördan, som nödvändiga investeringar i välfärd och trygghetsskapande åtgärder kan genomföras. Sedan svensk polis omorganiserades, från tidigare 21 lokala polismyndigheterna och en rikspolisstyrelse, till en samlad myndighet, har den lokala närvaron av poliser minskat. 2010 fanns det omkring 10 250 poliser i yttre tjänst, motsvarande varannan anställd polis, eller 109 per hundratusen invånare. Denna siffra har sedan sjunkit till strax över 9 000 poliser i yttre tjänst, som befolkningen har ökat. Detta motsvarar 88 poliser i yttre tjänst per hundratusen invånare. För att kommunerna ska lyckas med det trygghetsskapande arbetet och de förebyggande åtgärderna krävs det från statens sida en ökad lokal polisnärvaro. Av denna anledning bör regeringen ge ett tydligt uppdrag till om att öka antalet poliser i yttre tjänst
mot · H9022993 · 2021-10-04 00:00:00 — Säkerhetsåtgärder för A- och epatraktorer samt mopedbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av bälteskrav för framförandet av epa- och A-traktorer samt mopedbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av krav på vinterdäck i vissa sammanhang för epa- och A-traktorer samt mopedbilar och tillkännager detta för regeringen. Statistik från Trafikanalys visar på en enorm ökning av antalet mopedbilar och A-traktorer på våra vägar. var drygt 15 000 mopedbilar och 33 000 A-traktorer registrerade i vilket innebär en ökning för mopedbilar och A-traktorer (2015–2020). För A-traktorer finns det en tydlig förklaring i att transportstyrelsen tog bort kravet att fordonets hastighet på lägsta växeln ska vara högst /h vid 2/3 av ursprungsmotorns maximala varvtal (ändringen skedde ). Rent praktiskt har de nya reglerna inneburit att fordonen inte längre behöver byggas med dubbla växellådor vilket har förenklat ombyggnation av bilar till A-traktorer. Enligt Trafikförordningen SFS (1998:1276) 3 kap. 79§ får inte passagerare tas med i sådant antal eller placeras så att fara kan uppstå i en A- eller . Vidare finns det krav på en högsta tillåten lastvikt som man inte får överskrida, men inget krav på exempelvis bälte. I takt med att dessa fordon har ökat på gatorna har vi också sett fler olyckor. Bara visade statistiken på en fördubbling av antalet skadade. Att då förhållandevis enkla och för de flesta självklara skyddsåtgärder så som bälte fortfarande inte finns är minst sagt konstigt. 2016 exemplifierades detta i tidningen som skrev om en 16-årig förare som hade bötfällts av polis för att han inte hade bälte på sig i sin . Pojken som likt poliserna ansåg att detta var att betrakta som en trafiköverträdelse accepterade böterna, men när det visade sig att det inte fanns någon regel om bälte, drogs det tillbaka. Vidare saknas krav på vinterdäck för att framföra dessa fordon. Det kan naturligtvis vara överflödigt om transporten sker på en ödslig väg på landet, men i stadsmiljö, där dessa fordon används av många ungdomar , kan vinterdäck göra en enorm skillnad och förhindra en lång rad olyckor. Mot bakgrund av detta bör det införas bälteskrav för framförandet av EPA- och A-traktorer samt mopedbilar. Det bör även införas krav på vinterdäck för dessa fordon i de fall de används i en miljö där det är befogat, så som exempelvis stadsmiljö.
mot · H9022995 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliggöra för fri och oberoende forskning och tillkännager detta för regeringen. Nyårsafton 2014 markerade gränsen för hur länge Stasiforskaren fick ha kvar sitt unika forskningsmaterial om aktiviteter i . Därefter skulle allt förstöras. , som är professor emeritus i tyska, råkar vara den ende utomstående som fått insyn i arkiv och detta efter att ha fört en envis kamp som slutligen fick avgöras till hennes fördel av . hade nämligen länge avslagit den begäran hon lämnat om att av forskningsskäl få insyn i arkivet och man har länge hemligstämplat arkiven. När hon väl fick rätt var det därför med krav på total tystnadsplikt intill döden. Än finns det svenska medborgare vid liv som arbetat som Stasispioner. Det är därför inte så konstigt att ämnet är känsligt. Tidningen tydliggjorde detta då man med hjälp av 1 000 dokument avslöjade ”” som spionerat för den östtyska organisationen i hela och angivit flyktingar från DDR samt deras flyktvägar. Offren, som därefter dömts till hårda fängelsestraff bröts ned mentalt, och det finns exempel på personer som till följd av detta begick självmord. lär inte vara den enda svensken med andra människors liv på sina samveten. DDR var som bekant en fruktansvärd och hårdför diktatur utan någon som helst acceptans för oliktänkande. Som en följd av detta har register bevarats, där det som inte är kvar i har skickats till länder som huserat östtyska spioner, däribland . Det som skett under dagar må vara känsligt för enskilda, men det är dags att gör upp med sin historia från . Det som har hänt går inte att få ogjort och de eventuella utpekade, som säkerligen i många fall lever helt vanliga liv , bör få försvara sig som vi kan lära av vår historia. Det är mot bakgrund av detta oerhört viktigt att inte sopa ämnet under mattan utan istället möta verkligheten. I antogs en resolution om att arkiven bör öppnas för forskning och det finns all anledning att även möjliggöra forskning på ämnet. Detta kan ge oss svar på hur vårt samhälle, som kan bli utsatt för utländska spioner, kan bli infiltrerat av djupt osympatiska krafter. Därtill innebär hemlighållandet att vissa journalister, kulturpersonligheter, politiker och andra felaktigt kan pekas ut som landsförrädare. Den gamle Stasiagenten , som avslöjades av tidningen , har efter publicering fått tala ut om sin tid som tjänstgörande för . Han ångrar djupt vad han har gjort och har sagt att offentliggörandet dels gjort honom lättad och dels möjliggjort för honom att bearbeta historien. Fler bör få den möjligheten, varför bör offentliggöras i syfte att möjliggöra fri och oberoende forskning.
mot · H9022998 · 2021-10-04 00:00:00 — Offentlig databas för grova brottslingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett offentligt, nationellt register som möjliggör sökningar på grovt dömda brottslingar och tillkännager detta för regeringen. I flera amerikanska stater, men också i exempelvis och finns möjligheten att, tack vare offentliga institutioner, söka efter dömda brottslingar. Sökningen sker genom straffregister som offentliggör viss dokumentation om aktuella domar, och har kommit att bli ett bra sätt för enskilda att exempelvis få reda på om en ny bekant är att lita på eller inte, kanske inför att vederbörande ska genomföra ett arbete som kräver insyn eller närhet till ens familjeliv och vardag. I saknas motsvarande tjänst, även om privata initiativ som exempelvis Lexbase har kommit att erbjuda sökfunktioner för att finna information om enskilda har varit föremål för juridisk prövning. På denna tjänst finns också en kartfunktion som visar bostadsadresser för personer och företag som förekommer i databasen. I de länder där denna möjlighet finns har man kort och gott insett värdet av att främst värna om de laglydiga medborgarna, framför grovt kriminella. Det bör naturligtvis vara en självklarhet att staten, i största möjliga mån, säkerställer medborgarnas trygghet och personliga frihet och i ett allt råare samhälle blir denna uppgift svårare. I kombination med att möjliggöra för enskilda att skydda sig själva samt för aktuella samhällsaktörer, så som att polisen får ökade befogenheter, är ett register det kanske enklaste och billigaste sättet att erbjuda lite trygghet. Det kan således också ha en preventiv verkan då enskilda exempelvis väljer att inte låta en dömd våldtäktsman vara personlig tränare åt någon i familjen eller låta en ökänd rånare städa sina dementa släktingars hem. Till följd av offentlighetsprincipen är de uppgifter som skulle framgå i ett sådant register tillgängliga för allmänheten, vilket är skälet till att initiativ som Lexbase överhuvudtaget fungerar. Det är dock orimligt att enskilda privatpersoner ska behöva vända sig till omtvistade privata initiativ för att mot betalning få ut viktiga uppgifter. Lika självklart som att lagen är i samklang med den allmänna rättsuppfattningen måste den ligga i fas med den nya verkligheten i samhället. Det bör dessutom vara självklart att myndigheterna möjliggör för privatpersoner att enkelt söka uppgifter som kan trygga dem, inte minst då de redan de facto omfattas av offentlighetsprincipen. Det bör införas ett offentligt, nationellt register som möjliggör sökningar på grovt dömda brottslingar.
mot · H9022999 · 2021-10-04 00:00:00 — Polisiär närvaro ger ökad trygghet på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser bör stationeras ut i landsbygdskommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt och tillkännager detta för regeringen. En tilltagande otrygghet på landsbygden som ofta drabbar äldre människor, inte sällan på ensligt belägna gårdar, där utländska ligor åker runt på stöldturnéer och ibland till och med rånar och misshandlar dem i deras hem, är en av många nya brottstyper som för några decennier sedan var ett ganska okänt fenomen. I ett flertal mer eller mindre kända fall har det till och med lett till dödlig utgång. Att stävja detta måste ges hög prioritet eftersom en ökad oro bland framför allt äldre människor är ett faktum på landsbygden, där man tidigare inte kände behov av att låsa dörren om sig. Fler poliser behövs för att hantera brottsligheten på landsbygden, som annars riskerar att bli en guldgruva för kringresande ligor, när fältet står fritt för denna typ av brottslighet. har storstadsregionerna en högre koncentration poliser än landsbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. står många polisstationer tomma i många små kommuner eller så är öppettiderna begränsade eller om stationen ens är öppen längre. Dagens polismyndighet är alltför inriktad på att arbetet skall se bra ut i statistiken, men i själva verket saknas resurser för att hålla efter brottslighet och skapa trygghet, vilket man tidigare gjorde genom en tydligare närvaro.
mot · H9023000 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt maskeringsförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheter för poliser att på plats utfärda böter för överträdelser mot maskeringsförbud, och detta tillkännager för regeringen. I tillämpas maskeringsförbud . Närmare bestämt gäller det svenska förbudet vid störning av den allmänna ordningen under demonstrationer och offentliga sammankomster samt på idrottsarenor. Av flera skäl är maskering således något som skapar otrygghet; vi vill helt enkelt se ansiktsuttryck och vilka det är vi möter. Att huliganer, olika gäng eller ideologiska extremister går runt med plagg som skapar rädsla bland omgivningen gör inte det hela bättre. Anledningen till att det finns ett svenskt förbud är helt enkelt för att många av de som väljer att maskera sig gör det för att just dölja sitt ansikte. Det rör sig om personer som ofta försöker dölja eventuell brottslighet, eller som i största allmänhet kan betraktas som bråkmakare. I takt med att vi ser en ökad gängkriminalitet och ett växande antal oroliga bostadsområden borde således maskeringsförbud vara ett mycket effektivt sätt att dels förhindra brottslighet, dels möjliggöra att fler brott upp och dels att känslan av trygghet ökar i största allmänhet. Det finns flera skäl till varför det kan uppstå problem när någon maskerar sig eller täcker sitt ansikte i den offentliga miljön. Kontakten mellan människor sker inte bara genom sitt kroppsspråk eller genom muntligt samtal, det sker även via ögonkontakt. Det är inte någon slump att otryggheten ökar när människor är maskerade. man inte vet vem som döljer sig bakom maskeringen blir det betydligt svårare att lita på vederbörande och av säkerhetsskäl är heltäckande klädsel förbjudet i olika delar av världen. I flera länder, däribland i europeiska länder som exempelvis , , och , har man valt att gå vidare med nationella maskeringsförbud. Det är ett fullt rimligt krav i ett civiliserat och modernt samhälle att kunna visa sitt ansikte i offentliga miljöer. Givetvis ska det finnas undantag, där människor får en chans att dölja sitt ansikte (exempelvis om det är en befogad skyddsåtgärd), men i likhet med att man inte får klä sig i precis vad som helst bör det finnas en gräns för vad som kan anses vara acceptabelt. Möjligheten att kunna identifiera sina medmänniskor är djupt underskattad. Regeringen bör, exempelvis med inspiration från den danska modellen, införa ett nationellt maskeringsförbud. Polisen bör vidare, i likhet med när någon spelar för hög musik eller kör vattenskoter så att det stör, få goda möjligheter till att på plats utfärda böter för överträdelser mot maskeringsförbudet.
mot · H9023001 · 2021-10-04 00:00:00 — Kroppskameror för ökad trygghet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en snabbutredning avseende kroppskameror och tillkännager detta för regeringen. Det behövs inte längre tillstånd för kamerabevakning i kollektivtrafiken. Tillståndskravet togs bort efter en ändring i kamerabevakningslagen. SL valde att utrusta sina biljettkontrollanter med kroppskameror för att öka tryggheten för personalen under arbetspasset, då hot och våld mot ombordpersonal ökat kraftigt. , tidigare Datainspektionen, har granskat SL:s användning av kroppsburna kameror. Syftet med kamerorna är att förebygga hotfulla situationer, dokumentera inträffade incidenter och säkerställa att det är rätt person som får böter för att ha åkt i lokaltrafik utan giltigt färdbevis. Biljettkontrollanternas kameror spelar löpande in bild och ljud som lagras i en minut, därefter raderas materialet om inte biljettkontrollanten trycker på inspelningsknappen på kameran. Kontrollanterna är instruerade att ha kameran på under hela sitt arbetspass och kan således komma att filma alla resenärer som passerar kontrollanten. , , konstaterar att SL brutit mot dataskyddsförordningen när biljettkontrollanter utrustats med kroppskameror som spelar in bild och ljud. har därför utfärdat en administrativ sanktionsavgift mot SL på . Genom ett sådant beslut från , om en sanktionsavgift på , minskar tryggheten för ombordanställda över hela landet. Det har gått så långt att personalen inte vågar lämna sin hytt för att kontrollera biljetter vissa tider , av rädsla för bespottning och med risk att utsättas för våld. SL har drabbats hårt ekonomiskt av sanktionsavgiften, men än värre är att resenärer i hela berövas trygghet vid kollektivt resande vissa tider. För att öka tryggheten i kollektivtrafiken och för de anställda bör regeringen tillsätta en snabbutredning som ser över lagstiftningen. En ny lagstiftning bör harmonisera med SL:s kroppskamerors funktion.
mot · H9023002 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja förföljda kristna och tillkännager detta för regeringen. 340 miljoner kristna uppskattas lida av förtryck och förföljelse för sin tro. Doors anses vara en av de mest tillförlitliga organisationerna som kartlägger förföljelsen mot kristna i världen. lanserar organisationen en rapport vid namn (WWL) som tydligt mäter det förtryck som kristna upplever inom sex olika områden: privatlivet, familjelivet, sociala nätverk, livet som medborgare, kyrkolivet samt förekomsten av våld. Listan på länder som kränker och förföljer kristna är lång och de länder som utmärker sig och ligger i topp är: Länder som utövar förtryck mot kristna är ofta länder i och även om det går att finna i alla delar av världen. Diktaturer och är ofta oförenligt med religionsfrihet och grundläggande mänskliga rättigheter vilket utgör en stor fara för kristna och minoriteter i dessa länder. Flera organisationer menar att kristna grupper till och med håller på att utplånas i dessa delar av världen. 2021 dödades 4 761 kristna på grund av sin tro, vilket är en ökning året innan. Årets rapport visar att en majoritet av de dödliga attackerna mot kristna ägde rum i , de flesta i . Rapporten visar även att 4 488 kyrkor och andra kristna byggnader attackerades, de flesta i . Siffrorna baserar sig på bekräftade fall, vilket innebär att mörkertalet förväntas vara stort. Det är en oroande utveckling som kräver att världssamfundet agerar och vidtar åtgärder. är ett föregångsland beträffande våra insatser mot fattigdom, förföljelse och för minoriteters rättigheter men trots det är det många med mig som menar att den ofta duckar i frågan och inte tar utvecklingen på allvar. Därför menar jag att vår regering skall anstränga sig i frågan och visa de utsatta kristna sitt stöd genom att tydligt agera och lyfta världssamfundets uppmärksamhet på situationen.
mot · H9023003 · 2021-10-04 00:00:00 — Stärk lagstiftningen till skydd för tjänstehundar och tjänstehästar ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt lagstiftning för tjänstehundar och tjänstehästar och tillkännager detta för regeringen. Dagens lagstiftning saknar tillräckligt skydd för myndigheternas tjänstehundar och tjänstehästar. För att polisen på ett fullgott sett ska kunna agera i sin myndighetsroll behövs en stärkt lagstiftning som både skyddar och stärker tjänstehundar och tjänstehästar. Det rättsskydd som finns är otillräckligt och behöver ses över. En utgångspunkt bör vara att lagstiftning införs som ger särskilt skydd mot våld riktat mot tjänstehundar och tjänstehästar.