ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021292 · 2021-09-30 00:00:00 — Jämlik och tillgänglig tandvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tandvården ska vara jämlik och tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. En jämlik tandvård är en viktig del i arbetet med att sluta hälsoklyftorna. För att uppnå en jämlik tandvård krävs det att den är både fysiskt och ekonomiskt tillgänglig. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tagit flera bra och viktiga steg för att förbättra tandvården, men är det alltför många som avstår från tandvård av ekonomiska skäl. Tandhälsan är fortfarande ojämlikt fördelad bland både barn och vuxna och vi vet att dålig tandhälsa minskar livskvaliteten och kan leda till följdsjukdomar. Tandvårdsförsäkringen behöver fortfarande utvecklas med fokus på regelbunden och förebyggande tandvård. lever vi längre och allt fler av våra äldre och äldsta har oftast kvar sina egna tänder. Detta ökar också behovet av regelbunden tandvård hos våra äldre och de behöver då skydd mot höga tandläkarkostnader. Vi vet också att det finns skillnader mellan olika grupper. Exempelvis är dålig tandhälsa dubbelt så vanligt bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övrig befolkning och personer med svag ekonomisk ställning avstår i högre utsträckning från tandvård. Ju sämre tandhälsa föräldrarna har, desto större risk för att barnen också ska få omfattande kariesangrepp. De starkaste riskfaktorerna bland barn och unga för att få karies är enligt tandhälsa att: föräldrarna är invandrade från länder utanför och , familjen får ekonomiskt bistånd, föräldrarna har högst grundskoleutbildning, föräldrarna är unga och själva har dålig tandhälsa. När det gäller besöksfrekvens finns det stora regionala skillnader och även skillnader mellan grupper med olika utbildningsbakgrund. Bland dem med minst treårig eftergymnasial utbildning är det som besöker tandvården , men bland dem med förgymnasial utbildning är det som gör ett besök . Utredningen om jämlik tandhälsa har också lämnat betänkandet ”När behovet får styra – ett tandvårdssystem för en mer jämlik handhälsa” (SOU 2021:8) där det föreslås att principen om att den med det största behovet ska ges företräde till tandvården också ska föras in i tandvårdslagen. Andra viktiga förslag utredningen lämnar är att: En undersökning hos tandvården ska kosta per besökstillfälle. Allmänt tandvårdsbidrag och särskilt tandvårdsbidrag upphör. Varje individ får en individuell tandhälsoplan. De med störst risk för tandsjukdomar ska få mest stöd. Unga vuxna ska ingå i det statliga tandvårdsstödet. Patienter med särskilda behov ska få ett mer jämlikt stöd. Ett statligt selektivt tandvårdsstöd som en del av det statliga tandvårdsstödet föreslås omhänderta flertalet av dagens patienter med särskilda behov. För en jämlik tandvård där tandhälsan inte ska vara en klassfråga är det viktigt med fortsatta stegvisa reformer i tandvårdsförsäkringen.
mot · H9021293 · 2021-09-30 00:00:00 — Äldreomsorgens långsiktiga finansiering och kompetensförsörjning ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldreomsorgens förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin har inneburit en hård påfrestning för svensk äldreomsorg; många boende blev sjuka och alltför många avled i sviterna av covid-19. De brister som länge funnits i svensk äldreomsorg blottlades. Framförallt handlar det om svårigheter att hitta rätt utbildad personal men också om bristfälliga arbetsvillkor för personalen. /2021 genomförde de socialdemokratiska riksdagsledamöterna i besök i 12 av länets 13 kommuner. I samband med dessa besök träffade vi bland annat lokalpolitiker, tjänstepersoner samt företrädare för . Av de samtal vi förde är det tydligt vad de som arbetar med eller inom äldreomsorgen ser som de stora utmaningarna framåt. När pandemin fick samhällsspridning i var det tydligt att det på många håll saknades skyddsutrustning. Flera år med just-in-time-tänkande har gjort att beredskapslagren är mycket bristfälliga. Vi behöver ta lärdom och se till att det vid en framtida kris finns tillräckligt med skyddsutrustning på våra boenden. Vård och omsorg i kommunerna är underfinansierat och mer generella resurser behöver avsättas framöver. Sedan en socialdemokratiskt ledd regering tillträdde 2014 så har statsbidragen redan höjts väsentligt. Det är viktigt att de resurstillskotten fortsätter . Den viktigaste resursen i äldreomsorgen är personalen. Det är tydligt att äldreomsorgen behöver mer och rätt utbildad personal. Fler av dem som arbetar inom omsorgen behöver ha trygga anställningar. De som vårdas inom äldreomsorgen har ett större vårdbehov . Det ställer krav på högre bemanning och att fler yrkesgrupper kan arbeta inom äldreomsorgen för att kunna avlasta undersköterskorna. Det är också viktigt att satsningar likt Äldreomsorgslyftet fortsätter. I takt med att multisjuka och dementa blir allt vanligare inom äldreomsorgen ställs högre krav på specialistkompetens. Det tar tid att kommunalt bygga upp organisation för denna utbildningssatsning, som behovet kommer finnas kvar långsiktigt. Äldreomsorgslyftet behöver utvidgas; behovet av kompetensutveckling finns inom fler yrkesgrupper. För att klara kompetensförsörjningen så krävs bättre arbetsvillkor för de som arbetar i omsorgen. Deras inflytande över arbetet måste stärkas och det behöver bli ett stopp på minutstyrningen. Istället bör verksamheten övergå till tillitsstyrning. För att det ska bli mer attraktivt att arbeta i äldreomsorgen behöver arbetet med rätt till heltid fortsätta och delade turer helt avskaffas.
mot · H9021294 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över lagen om färdtjänst och tillkännager detta för regeringen. Enligt färdtjänstlagen (lag [1997:736] om färdtjänst) beviljas tillstånd till färdtjänst för personer som på grund av funktionshinder, som inte endast är tillfälligt, har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationsmedel. För blinda kan resande med kollektivtrafiken vara oerhört svårt och i vissa fall vara rent av farligt. Region har nekat en blind man färdtjänst, ett beslut som överklagats och där förvaltningsrätten gett Region rätt trots lagens tydliga skrivningar. har inte gett prövningstillstånd i ärendet. uppger att de känner till ett antal liknande ärenden med samma utgång. Vi ser med oro på denna utveckling som riskerar att begränsa mängder av människors rörelsefrihet runt om i landet. Många blinda och synskadade kommer utan färdtjänsttillstånd inte kunna ta sig till arbete eller studier eller i vissa fall överhuvudtaget lämna sin bostad. Därför bör regeringen se över lagstiftningen i syfte att stärka rätten till färdtjänst.
mot · H9021295 · 2021-09-30 00:00:00 — Högre böter och utökad hastighetsövervakning vid vägarbetsplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafikbrott vid vägarbeten och tillkännager detta för regeringen. Arbetsmiljöproblem ser olika ut för olika yrkesgrupper. Vägarbetarnas arbetssituation är väldigt utsatt. Den höga hastigheten förbi vägarbetsplatser är det enskilt största arbetsmiljöproblemet för vägarbetarna. , som organiserar vägarbetarna, redovisar i rapporten Med fara för livet, som presenterades , att oroar sig för att arbeta på vägen på grund av bristande säkerhet. Rapporten redovisar också att har de faktiska incidenterna vid vägarbeten ökat från till . Nio av tio, , tycker inte att trafikanterna tar tillräcklig hänsyn till dem som arbetar på vägen. Vid mätningar som gjorts vid enskilda vägarbeten har man kunnat se att drygt två av tre trafikanter brutit mot den gällande hastighetsbegränsningen. har fackförbundet , som organiserar vägarbetarna, krävt åtgärder för att minimera säkerhetsproblemen runt vägarbetsplatserna. Man har ställt krav på bättre efterlevnad av väghållarens skyldighet att i första hand vid större vägar, och där det är möjligt, leda om trafiken. Ett sätt att stävja fortkörning är ett kraftigt höjt bötesbelopp vid hastighetsöverträdelser förbi vägarbetsplatser. För att detta ska bli möjligt krävs det att bötesbeloppen även för andra trafikbrott ses över. En ytterligare åtgärd för att förbättra arbetsmiljön för vägarbetare är att införa utökad hastighetsövervakning vid vägarbetsplatser och förstärka arbetsmiljöklausulen för att vinna en upphandling.
mot · H9021296 · 2021-09-30 00:00:00 — Utökat skydd mot föreningsrättskränkning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddet i medbestämmandelagen mot föreningsrättskränkning bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. Av medbestämmandelagen 8 § framgår att föreningsrätten skall lämnas okränkt. Kränkning av föreningsrätten föreligger, om någon på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan vidtager åtgärd till skada för någon på andra sidan för att denne har utnyttjat sin föreningsrätt eller om någon på ena sidan vidtager åtgärd mot någon på andra sidan i syfte att förmå denne att icke utnyttja sin föreningsrätt. Sådan kränkning föreligger även om åtgärden vidtages för att åtagande mot annan skall uppfyllas. Att rätten att ingå i och verka för en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation ska lämnas okränkt torde vara självklart och djupt rotat i . har dock fler och fler slagit larm om att misstänkt kränkning av föreningsrätten framkommit, nu senast vid en av utlyst strejk i . Utifrån dagens tillämpning av lagstiftningen ska den som fått sin föreningsrätt kränkt göra sannolikt att föreningsrättskränkning förekommit. Kan arbetstagaren eller arbetsgivaren göra detta skiftar bevisbördan över till den andra parten att påvisa att kränkning ej skett. Det kan exempelvis vara mycket svårt att göra sannolikt att en arbetstagare blivit hindrad av sin arbetsgivare att delta i strejk eller blivit uppsagd på grund av sitt fackliga engagemang. Ofta förekommer också kränkningar genom hot i samtal, där arbetstagaren uppmanas upphöra med sin fackliga verksamhet eller lämna sitt fackförbund, utan en tydlig åtgärd tagen mot arbetstagaren som man kan koppla till kränkningen. Detta skapar ett ojämnt maktförhållande, där den utsatta parten står i underläge mot den kränkande parten, och gör målen mycket svåra att driva. Medbestämmandelagens intention om att skydda föreningsrätten riskerar att falla bort om lagstiftningen skyddar den som utövat kränkningen. Vi ser därför ett behov av att se över skyddet för den utsatte.
mot · H9021297 · 2021-09-30 00:00:00 — Likvärdiga möjligheter till organdonation i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att främja goda och likvärdiga förutsättningar för organdonationer i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Organdonation är bokstavligen en fråga om liv och död. transplanterades totalt 811 organ i , varav 661 kom från avlidna . Kunskap och samordning av insatser är avgörande för att åstadkomma fler lyckade organdonationer. Tyvärr finns det stora skillnader mellan hur olika regioner arbetar med organdonationer. En likvärdig sjukvård kräver en mer enhetlig organisering av arbetet med dessa frågor i . I länder som är framgångsrika inom organdonation finns en tydlig nationell styrning. I saknar vi detta . Det finns dock positiva exempel på hur enskilda regioner arbetar för att främja organdonationer. I Region finns exempelvis ett organdonationscentrum som har i uppdrag att samordna arbetet med organ- och vävnadsdonation i regionen, verka för en hög kunskapsnivå på området samt stödja sjukhusen under donationsprocessen. Målet måste vara att alla människor som önskar och kan donera organ och vävnader ska få donera samt att alla människor som behöver och önskar transplanteras blir transplanterade. Vilken region man råkar tillhöra får inte vara avgörande för om en organdonation blir av eller inte.
mot · H90213 · 2021-09-15 00:00:00 — Skolavslutning och firanden av högtider med konfessionella inslag i kyrkolokaler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram klargörande direktiv under /22 för att möjliggöra skolavslutningar och firanden av årets traditionella högtider med konfessionella inslag i kyrkolokaler och tillkännager detta för regeringen. råder det en osäkerhet inom skolor över om och i så fall på vilket sätt man kan genomföra skolavslutningar och firandet av årets traditionella högtider i kyrkolokaler. För de skolavslutningar och firanden av högtider som sker i kyrkolokaler sker det i många fall en begränsning i om någon från den aktuella kyrkan kan medverka, vad denna person som medverkar i så fall får bidra med vad gäller tal och sång samt även vilka sånger och moment som kan utgöra en del av samlingen. Då kyrkor både vad gäller lokaler och verksamhet är en viktig historisk del i vårt samhälle bör man underlätta för skolor att när man så önskar få genomföra skolavslutningar och firande av högtider i kyrkolokaler. Skolavslutningens utformning bör också kunna få genomföras i samarbete med kyrkans personal utan begränsningar vad gäller tal och innehåll om det sker på ett sådant sätt att eleverna inte behöver utföra handlingar av bekännelse eller annan konfessionell karaktär. Regeringen fick ett uppdrag från 2015 att ta fram klargörande och mer tillåtande direktiv för skolavslutningar i kyrkolokaler. uppmanade i sitt uppdrag regeringen att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. En utredare har i SOU 2019:64 redovisat förslag på hur skolor utan konfessionell inriktning kan genomföra skolavslutningar och firandet av andra högtider i kyrkolokaler, men detta ger ändå inte klara direktiv om hur samlingarna kan genomföras. Då de traditionella högtider som firas ofta har en koppling till kyrkans högtider bör det i samlingen vara möjligt att ge en förklaring till denna koppling utan att det definieras som konfessionellt innehåll. Det bör även vara möjligt att en skolavslutning skall kunna innehålla deltagande från kyrkans personal med en betraktelse med kyrkligt relaterat innehåll samt att sånger med kyrklig koppling kan sjungas inom ramen för en icke-konfessionell skolverksamhet. Regeringens uppdrag med att ta fram direktiv enligt uppmaning 2015 bör därför slutföras under /22 för att möjliggöra skolavslutningar och firanden av årets traditionella högtider med konfessionella inslag i kyrkolokaler.
mot · H902130 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att vi i tar fram en strategi för hur vi ska agera gemensamt vid kommande pandemier och kriser och tillkännager detta för regeringen. De nordiska samarbetsministrarna har enats om en ny vision för det nordiska samarbetet. Visionen lyder att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Detta är en vision som skulle stärka vår region oerhört och inte minst underlätta det dagliga livet för oss som bor i gränsbygder. Arbetspendlingen skulle underlättas, vilket väl behövs. Det skulle bli lättare att studera över gränserna. Vi skulle slippa krånglig byråkrati då vi skulle få gemensamma plattformar osv. Tyvärr har den vitt skilda hanteringen av covid-19 i de nordiska länderna gjort att vi tagit många steg bakåt i stället för att närma oss visionens mål. Detta har lett till stängda gränser som fört med sig stora bekymmer, inte minst för alla som bor och verkar i gränsområden. Släkt och familjer har splittrats , föreningslivet har satts på prov och det har även i viss mån varit stora prövningar för arbetspendlare. Mitt i detta har också många hårda ord fällts mellan våra nordiska grannar, vilket tyvärr resulterat i djupa sår som kommer att ta tid att läka. Tyvärr vet vi att vi kommer att uppleva fler pandemier och andra kriser framöver. Med anledning av de stora bekymmer de stängda gränserna medfört av både fysisk och psykisk art bör den ta initiativ till att vi i tar fram en gemensam strategi för hur vi ska agera gemensamt vid kommande pandemier och kriser så att gränserna aldrig stängs igen vid liknande lägen.
mot · H9021301 · 2021-09-30 00:00:00 — Eget boende (EBO) ställer sig bakom det som anförs i motionen om eget boende (EBO) och tillkännager detta för regeringen. Lagen om eget boende (EBO) infördes av regeringen 1994 och ger asylsökande möjlighet att bosätta sig var de vill i landet. Under regeringen I och II har migrationspolitiken lagts om i mer restriktiv riktning och större kontroll över fördelningen av nyanlända mellan landets kommuner har införts. EBO-lagen utgör dock ännu ett undantag i det restriktiva och kontrollerade flyktingmottagandets politik, som i övrigt åtnjuter brett stöd i . I praktiken har EBO-lagen inneburit ett sätt att runda den kontrollerade fördelningen av nyanlända mellan landets kommuner, då den möjlighet till eget boende nyanlända har oftast är i redan segregerade områden i kommuner som redan tagit emot ett oproportionerligt stort antal flyktingar. larmade kommunalråd runt om i landet, bland annat i , om hur EBO-lagen lett till ökad segregation, mörkertal i folkbokföringen och att människor utnyttjas på den svarta hyresmarknaden av i bästa fall oseriösa och i värsta fall kriminella hyresvärdar. Ändå har EBO-lagen överlevt de många vändor av åtstramningar i svenskt flyktingmottagande som skett under regeringarna Löfven I och Löfven II. Socialdemokraterna har länge velat avskaffa den segregerande EBO-lagen. lyckades vi driva igenom en möjlighet för kommuner att undanta enskilda områden, men att lagen skulle behållas var en prioriterad fråga för Liberalerna. När flera av landets kommuner började undanta hela kommunen krävde Liberalerna att skulle ges vetorätt över vilka områden som kan undantas. Därmed blev åtstramningen så gott som verkningslös för kommuner som tagit ett oproportionerligt stort ansvar för flyktingmottagandet och som vill ha ner sin invandring. För storstädernas redan segregerade förorter har EBO-lagen inneburit en stor belastning i arbetet för att bryta segregationen, som rika kranskommuner kunnat fortsätta undslippa sitt ansvar. Framtida lagstiftning bör ligga i linje med de principer som svenskt flyktingmottagande vilar på sedan de senaste årens åtstramningar: ett kontrollerat, förutsägbart och proportionerligt mottagande, med en jämlik fördelning över landet. En sådan lag kan utformas på många olika sätt men kan med fördel baseras på anläggningsboende (ABO) som boendeform i och kombineras med tydliga krav på svenskundervisning och samhällsorientering i .
mot · H9021303 · 2021-09-30 00:00:00 — Enhetlig utbildning för barnskötare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett enhetligt kompetenskrav för utbildning till barnskötare och tillkännager detta för regeringen. beslutade att införa skyddad yrkestitel för undersköterska och på så vis också reglera vilken utbildningsbakgrund som efterfrågas. Detta behövs också inom barnomsorgen. Det är viktigt att barnens utveckling och lärande främjas på förskolan. Därför bör även barnskötare som likt förskollärare möter barnen ha utbildning och erfarenhet som främjar lärande och utveckling. En enhetlig utbildning, både på gymnasial nivå (barn- och fritidsprogrammet och vuxenutbildningen) och , är något exempelvis länge har arbetat för. För skiljer sig både innehåll och längd på utbildningarna mellan olika utbildningsanordnare. Det leder till regionala inlåsningseffekter för den utbildade och till att likvärdigheten över landet samt förskolans kvalitet blir lidande. Regeringen tillsatte en utredning – Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska som är ute på remiss. Utredningen lyfter också vikten av att utbildningens innehåll och kvaliteten behöver ses över. Förslaget innebär att utbildningen till barnskötare bör motsvara den struktur och de antal poäng som tagits fram för utbildningen till undersköterska och vårdbiträde. Ett mer enhetligt kompetenskrav och utbildning kan underlätta för både huvudmän och elever, och förbättra kompetensförsörjningen till förskolan. Inom barn- och fritidsprogrammet finns yrkesutgången barnskötare, men precis som och utredningen föreslår så behövs det mer. Ett mer enhetligt kompetenskrav för utbildning som främjar barnens utveckling och lärande bör därför övervägas.
mot · H9021304 · 2021-09-30 00:00:00 — Det historiska kristna kulturarvet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om det kristna kulturarvet i sydöstra och tillkännager detta för regeringen. Tillståndet för många värdefulla byggnader och andra kristna kulturminnen med anknytning till syrianer, assyrier och kaldéer är mycket allvarligt. Innan de dramatiska förföljelserna och folkmordet som fanns det över en miljon syrianer, assyrier och kaldéer i sydöstra . Man hade levt i området i årtusenden och byggt upp ett kulturarv med rötter i det första århundradet efter . lever bara ett par tusen kvar i sydöstra och inte mer än kanske 20 000 i hela landet. I framförallt sydöstra men även övriga delar av landet finns många kyrkor och kloster av stort historiskt intresse. Det förefaller dock finnas näst intill oövervinnerliga svårigheter att underhålla och renovera fastigheterna. I urgamla kloster i området upprätthålls traditionerna av en liten men historiskt och religiöst engagerad grupp människor, som våndas över att byggnaderna förstörs, omvandlas till andra ändamål eller konfiskeras. Sådana exempel fick vi uppleva när i , som byggdes som en kyrka, omvandlades till en moské efter att ha fungerat som museum. Ett annat exempel är bygget av den gigantiska vattendamm som dränker staden vid floden . Många av dessa byggnader är i behov av underhåll och renovering, dock möts de av ständiga svårigheter med detta från myndigheternas håll. Det har framkommit i rapporter att församlingarna i området, i den mån de haft resurser för att reparera och återuppbygga exempelvis sina kyrkor, stoppats av statliga myndigheter. Det finns därför skäl att se med stort allvar på det internationella samhällets ansvar för syrianers, assyriers och kaldéers kulturarv i sydöstra . Det berör det internationella samfundet som sådant, men också stora grupper medborgare i . Det är många syrianer, assyrier och kaldéer som lever i vårt land och delar ansvaret att bygga det nya . För deras och deras anhörigas skull spelar kulturarvet i sydöstra en viktig roll för identitet och självkänsla. bör ta initiativ inom EU och andra internationella sammanhang för att bevara ett gemensamt världskulturarv. Detta i samverkan med församlingarna i sydöstra och den turkiska staten för att säkra att det syrianska, assyriska och kaldéiska kulturarvet i sydöstra bevaras och utvecklas. bör, liksom i andra världsarvsfrågor, agera inom för att skydda kulturhistoriskt värdefulla byggnader.
mot · H9021305 · 2021-09-30 00:00:00 — Arbetsrättsliga kunskaper i gymnasieskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om arbetsrättsliga kunskaper bör ingå i studieplanen för gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Gymnasieelever uppfattar i allt mindre utsträckning att skolan förbereder för arbetsmarknaden, visar en rapport. Tydligast är det på de yrkesförberedande programmen. Rapporten visar också att de som riskerar en osäker framtid på arbetsmarknaden, där är också kunskapen om fackliga rättigheter som lägst. Med bristande kunskaper om fackliga rättigheter, skyldigheter och arbetsmiljöfrågor är de sämre rustade för arbetslivet. Risken för att utnyttjas på jobbet ökar med bristande kunskap. I förlängningen kommer denna bristande kunskap få en avgörande betydelse för såväl enskilda personer som den svenska arbetsmarknaden i sin helhet. Det är viktigt att veta om sina rättigheter och skyldigheter på arbetsmarknaden för att undvika svårigheter. I svensk skola är det inte längre obligatoriskt att ge elever kunskap om kollektivavtal, arbetslöshetsförsäkringar eller arbetsmiljöfrågor. I har den svenska modellen på arbetsmarknaden tjänat såväl arbetstagare som arbetsgivare mycket väl. För att den ska fortsätta fungera på ett bra sätt krävs kunskap. Det krävs därför en förändring. Det borde vara obligatoriskt att få grundläggande kunskap om arbetslivet och arbetsrättsliga frågor.