ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021336 · 2021-09-30 00:00:00 — Jämställd fördelning av ekonomiskt bistånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till lagstiftning för att säkerställa att utbetalningar av ekonomiskt bistånd delas lika mellan de vuxna i hushållet och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest jämställda länder. Det har vi blivit genom målmedvetet reformarbete som bland annat gett kvinnor möjlighet att delta på arbetsmarknaden på samma villkor som män och därigenom är de inte längre beroende av en man för sin försörjning. Vi vet dock att många kvinnor är långt ifrån att kunna känna sig vare sig självständiga eller ekonomiskt oberoende. Därför är det också av yttersta vikt att kommuner inte bidrar till att kvinnor blir eller förblir osjälvständiga. Det är fortfarande stora skillnader på hur kommuner hanterar utbetalning av ekonomiskt bistånd. I flera kommuner är normalfallet att utbetalning av ekonomiskt bistånd sker till en person, oftast den som är äldst i hushållet, vilket i en tvåkönad relation företrädesvis är mannen. I vissa särskilda fall, i familjer där har kännedom om att det förekommit våld eller andra försvårande omständigheter, kan hushållet delas och biståndet fördelas mellan två parter, men detta görs då i undantagsfall, inte regelmässigt. Att lämna ett destruktivt förhållande, misshandel eller hedersförtryck är oerhört svårt, och utan möjlighet att förfoga över en egen ekonomi är det näst intill omöjligt. Detta är inget som någon kommun i vårt land ska bidra till, vare sig av okunskap eller av obetänksamhet. Alla människor och alla kvinnor ska vara fria och ha möjlighet att själva besluta över sina liv. Att ha möjlighet att förfoga över sin egen ekonomi är själva grunden till detta.
mot · H9021337 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjukersättning och rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. Du kan få aktivitetsersättning från det år du fyller om du har en sjukdom eller funktionsnedsättning som gör att du inte kan arbeta inom det närmsta året. Ersättningen beviljas i ett till och omprövas av . Efter att du fyllt kan du, efter ansökan, bli beviljad sjukersättning. Detta gäller ifall du fortsatt inte har någon egen arbetsförmåga. Allt färre får beviljad sjukersättning, som ersatt det man förr kallade för sjukpension. Trots markanta nedsättningar av arbetsförmågan får många avslag på sin ansökan om sjukersättning, ofta med motivering att all rehabilitering ej är uttömd. Detta gör att den enskilde individen står utan inkomst och därför måste söka försörjningsstöd, eller som i flera fall förlita sig på stöd från föräldrar och närstående. Många har med aktivitetsersättning inte fått någon hjälp med några åtgärder för rehabilitering eller andra insatser i syfte att få den försäkrade närmare egen försörjning. Det är ett misslyckande när samordningen mellan olika aktörer som arbetsförmedling, försäkringskassa och vårdgivare inte fungerar och den försäkrade drabbas hårt. Detta är ett stort problem inte enbart för den medborgare som nekas ersättning, utan för tilltron till vår gemensamma välfärd, när tryggheten inte finns där när vi behöver den som mest. Även regeringen har uppmärksammat att det finns problem i systemet med sjuk- och aktivitetsersättning och att många hamnar i kläm när bedömningarna blir allt mer strikta. Därför tillsatte man en utredning som har sett över systemet med sjuk- och aktivitetsersättning. Utredaren har lämnat sina förslag, En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69). Vi ser att flera av dessa förslag behöver bli verklighet för att öka tryggheten för personer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Särskilt förslaget om att ska vara skyldig att ha klarlagt den försäkrades behov av rehabilitering är viktigt i detta sammanhang.
mot · H9021338 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygga jobb och tillkännager detta för regeringen. Ett gissel på svensk arbetsmarknad är de otrygga anställningarna. Ekonomi är ett viktigt incitament i all kommersiell verksamhet. Under rådande omständigheter är det tydligt att arbetsgivare som står i begrepp att anställa personal vid en överslagsberäkning kommer fram till att det är mer lönsamt för dem att anställa personal med osäkra anställningsvillkor än med trygga. Därför bör vi förändra ekvationen och minska lönsamheten för de som anställer under osäkra anställningsformer. Det kan man exempelvis göra genom att ta ut högre arbetsgivaravgifter. Pengarna kan sedan finansiera den ökade ohälsa som de osäkra anställningarna för med sig. Ett annat exempel som man bör se över är införandet av en särskild arbetsgivaravgift för de arbetsgivare som har anställda med otrygga anställningar. Denna avgift skulle kunna kompensera genom att minska arbetsgivaravgiften för arbetsgivare med trygga anställningar. På så sätt skulle fler arbetsgivare välja trygga anställningar framför otrygga.
mot · H9021339 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om upphandlingskrav inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. Genom upphandling av trafik har arbetstagarna inom kollektivtrafiken fått en mer otrygg vardag. Inte bara kan de bli tvingade att söka om sina jobb – varje ny upphandling kan dessutom innebära att arbetsgivare ges tillfälle att slingra sig ur tidigare överenskommelser. De regionala kollektivtrafikmyndigheter som upphandlar trafiken är politiskt styrda. Därför handlar upphandling och de krav som ställs på leverantören om medvetna politiska beslut. Myndigheter som upphandlar kollektivtrafik kan ställa långtgående krav. En viktig åtgärd är att ställa krav på personalövertagande. Det innebär att politikerna garanterar att personalen ska få följa med sina jobb till den nya arbetsgivaren, utan att få sämre arbetsvillkor. Det är också viktigt att myndigheterna ställer krav på att företagen ska erbjuda villkor som stämmer överens med gällande kollektivavtal. EU:s kollektivtrafikförordning är i detta hänseende tydlig. I artikel 4.5 stadgas (artikeln är direkt tillämplig) att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna får ställa krav på personalövertagande oaktat om det föreligger verksamhetsövergång i arbetsrättslig mening eller inte. Denna möjlighet tycks dock ha gått de upphandlande myndigheterna förbi, och därför krävs åtgärder och förtydliganden i lagstiftning. Krav på meddelarfrihet ställs aldrig av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna . Detta leder till försämrad kollektivtrafik med större risk för olyckor eftersom personalen får svårt att anmäla brister. Genom krav på meddelarfrihet skapas en kultur där de anställda vågar berätta om missförhållanden såsom säkerhetsbrister inom kollektivtrafiken.
mot · H902134 · 2021-09-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:209 Utökade möjligheter att använda tidiga förhör ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att åberopa berättelser i tidiga förhör som bevis och tillkännager detta för regeringen. Det är vanligt att misstänkta gärningsmän tiger genom förundersökningen. Vare sig det beror på en utbredd tystnadskultur i den organiserade brottsligheten eller normer för unga brottsaktiva utgör fenomenet ett problem för rättsväsendet. Åtalade har efter avslutad förundersökning en rätt att ta del av förundersökningsmaterialet, vilket i sig är en förutsättning för att de ska kunna försvara sig vid rättegången. Problematiken ligger i att den åtalade parten utan att ha återgett sin historia under förundersökningen sedan kan konstruera en historia som ger svar på åklagarens bevismaterial i efterhand. En tidigare utredning, SOU 2017:98, har till del lagt fram förslag på hur en sådan problematik kan bemötas. Regeringen har lagt fram förslag som till del tillgodoser de behov som har uppkommit, vilket är välkommet. Möjligheten att åberopa berättelser i tidiga förhör som bevis Just frågan om senare tillrättalagda berättelser under domstolsförhandlingar har utgjort ett problem. Regeringen väljer i denna fråga att frångå utredningens förslag, vilket kritiseras av bl.a. Regeringen väljer att föreslå att detta kan ske när så är lämpligt, snarare än att inte acceptera det när det är olämpligt. påpekar rätteligen att en sådan ordning skapar förutsättningar att invända mot lämpligheten och därmed riskera exempelvis inställda huvudförhandlingar. Givet de problem som ansvariga myndigheter noterar finns det skäl att i stället genomföra utredningens förslag i denna del.
mot · H9021340 · 2021-09-30 00:00:00 — Insatser för att underlätta vildsvinsjakt i områden särskilt drabbade av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga särskilda insatser inom områden med cesium och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinsstammen i har ökat explosionsartat med alvarliga följder såsom trafikolyckor, förstörda gräsmattor och åkrar. och framåt har antalet vildsvin gått från under ett hundratal till uppskattningsvis runt 300 000. För att vildsvinsstammen ska nå rimliga nivåer har jägarna en nyckelroll. Tyvärr finns för många hinder för att jägarna ska kunna sälja sitt vildsvinskött. Köttet är lokalproducerat och relativt nyttigt och dessutom anses det av många smaka gott. I de områden som drabbats av giftig nederbörd efter 1986 är hindren för jägarna att ta hand om vildsvinsköttet särskilt svåra. Här kan ofta ett fällt vildsvin inte ätas, och ännu mindre säljas. Regnen med radioaktivt avfall som föll över främst och då, gör mycket vildsvinskött oätligt där . Cesiumhalten överstiger helt enkelt den lovliga. Jägarna behöver känna att de, oavsett om köttet blir mat eller inte, har en viktig roll att fylla för att motverka vildsvinens skadeverkningar. Vi kan inte förvänta oss att jägare ska lägga mer tid, energi och pengar när de inte får något kött i utbyte. Därför föreslår vi att ska tillkännage för regeringen att överväga särskilda insatser inom områden med förhöjda cesiumvärden. På detta sätt kan det allmänna kompensera för och speciella svårigheter att komma tillrätta med vildsvinens utbredning. Om det dock skulle visa sig att åtgärden med skottpengar på vildsvin är ineffektiv eller kontraproduktiv ska den givetvis dras tillbaka. Men situationen är nu så allvarlig att den kräver innovativa åtgärder.
mot · H9021341 · 2021-09-30 00:00:00 — Inga burar inom den svenska äggindustrin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att sätta ett slutdatum för burar i den svenska äggindustrin och tillkännager detta för regeringen. EU har tagit ställning mot burar genom medborgarinitiativet ”End the Cage ”. Regeringen och har i sin tur tagit ställning för ”End the Cage ”, och därmed mot burar, inom livsmedelsindustrin i EU. Tillsammans med ministrar från , , och har näringsminister undertecknat en skrivelse till stöd för initiativet. Detta är väldigt bra! Till skillnad från , , och har dock fortfarande inget nationellt beslut om att avveckla burhållning av hönor. hålls omkring 500 000 hönor i burar inom den svenska äggindustrin. I dessa burar har varje höna omkring ett A4 att röra sig på och kan inte sträcka ut sina vingar. Det är ovärdig djurhållning. fick en ny djurskyddslag 2019 som skärper kravet på möjlighet till naturligt beteende. Det är högst tveksamt om burhållning av hönor är förenligt med den nya lagen. Med stöd i den nya djurskyddslagen har regeringen möjlighet att ändra djurskyddsförordningen, eller ge i uppdrag till att meddela föreskrifter, som innebär ett slut för burhållningen av hönor . På så sätt kan vi tydligt visa övriga EU-länder i ord och handling att vi vill lämna burhållningen av djur bakom oss, både i och i övriga EU. ska nu presentera ett lagförslag utifrån End the Cage . Därefter påbörjas EU:s lagstiftningsförfarande som vi vet har en tendens att dra ut och förslagen riskerar att bli urvattnade. Men i finns möjligheten att förbjuda burhållning av hönor .
mot · H9021342 · 2021-09-30 00:00:00 — Krav på djurskydd och djurhållning vid offentlig upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att fler offentliga upphandlingar ska ställa djurskyddskrav och tillkännager detta för regeringen. har en miljö- och djurskyddslagstiftning som ställer långtgående krav på svenska bönder med djuruppfödning att djuren ska behandlas väl. Detta är något vi ska vara stolta över och som borde vara självklart överallt när vi håller djur för vår egen skull. 2018 höll två av regeringens ministrar en pressträff där de lät meddela att det ställdes krav på djurskydd i av alla fall och att regeringen tyckte att det är för lite. Regeringen skulle då inleda ett arbete i syfte att göra det obligatoriskt att ställa sådana krav. Det lät väldigt bra. Därefter har tyvärr inget mer hänt. Så här sade dåvarande civilminister enligt regeringens hemsida: ”De höga krav på miljö och hälsa som vi har i och som de svenska bönderna lever upp till ska inte innebära en konkurrensnackdel gentemot de utländska producenter som inte uppnår samma höga nivå.” Dåvarande konsumentminister sade: ”Vi kommer att vidta åtgärder för att få en långsiktig hållbar livsmedelsförsörjning som gynnar god djurhållning och minskar klimatpåverkan. Vi vet att många konsumenter tycker det här är viktigt och möter vi den efterfrågan.” Några av de största kunderna av livsmedel är kommuner, regioner och andra offentliga myndigheter som upphandlar sina inköp. Det handlar om maten till exempelvis skolor, äldreomsorg och sjukhus. Vid offentlig upphandling tillåts dock inte en upphandlande myndighet att ställa krav på exempelvis ursprung och närproduktion, vilket medför att upphandlar stora mängder animaliska produkter som inte omfattas av den svenska djurskyddslagstiftningen. Det blir därför väldigt viktigt att den upphandlande myndigheten istället ställer faktiska krav på djurskydd och god djurhållning. Sådana kan till exempel ta sikte på minskad antibiotikaanvändning, kortare transporter av djur till slakt, reglering kring operativa ingrepp, betesdrift, förbud mot svanskupering och annat. För att gå mot en mer långsiktig och hållbar livsmedelsförsörjning samt värna om djurens välfärd behöver upphandlande myndigheter bli bättre på att ställa obligatoriska krav på djurskydd och djurhållning vid upphandling av animaliska produkter. Dessa krav ska motsvara den svenska standarden. Något annat vore ologiskt, om vi vill värna om vår inhemska matproduktion.
mot · H9021343 · 2021-09-30 00:00:00 — Utökad kontroll av vapenhandel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att, inför ett förvärv eller övertagande av ett bolag som driver vapenhandel, genomföra både inventering och nödvändig kontroll och tillkännager detta för regeringen. För att få sälja vapen i krävs en vapenhandlarlicens, ett intyg som delas ut av polisen efter att man har bevisat sina kunskaper om både vapenlagen och vapenförordningen. För att kunna ansöka om vapenhandlarlicensen måste man ha en bakgrund som antingen jägare, militär eller aktiv i en skytteförening. Själva försäljningen av ett vapen har sedan också sin bestämda ordning. Efter att kunden har valt ut ett vapen och lagt i handpenning fyller personalen i en licensansökan och skickar den till polisen. Alla dokument och kopior registreras i en butiks vapenbok. Det förekommer brister i vapenbolags hantering av vapen och vapendelar och i bolags dokumentation av sådan hantering. anmärkning vid inspektion rörande skötsel och dokumentation är inte tillräckligt för att återkalla ett godkännande att bedriva handel med skjutvapen. För att få sälja vapen krävs en vapenhandlarlicens – ett intyg som delas ut av polisen efter att man har bevisat sina kunskaper kring både vapenlagen och vapenförordningen. För att ansöka om att köpa ett vapen måste man ha en bakgrund som jägare eller militär eller vara aktiv i en skytteförening. Vapenköpet har en bestämd ordning. Efter att kunden har valt ut ett vapen och lagt i handpenning fyller personalen i en licensansökan och skickar den till polisen. Alla dokument och kopior registreras i en butiks vapenbok. Vid avslag beror det ofta på en så kallad fylld vapengarderob – att kunden har uppnått sin tillåtna kvot av antal vapen. Skäl till avslag kan även vara medicinska eller att den som ansöker är kriminellt belastad. Vi vill att regeringen ser över behovet av att inför ett förvärv eller övertagande av ett bolag som driver vapenhandel genomföra både en inventering och nödvändig kontroll utan anmärkning. Det ska inte få förekomma skäl i likhet med dem som när man köper vapen i en butik eller brister i inventering eller vapenbok vid ett övertagande. Vi måste se till att även ett överlåtande av affärsverksamheten kontrolleras på samma sätt som den ursprungliga vapenhandlarlicensen. Den person som tar över verksamheten måste genomgå samma kontroll som innehavaren av vapenhandlarlicensen, och även ersättare och lagerhantering bör kontrolleras.
mot · H9021344 · 2021-09-30 00:00:00 — Stärkt arbete i skolan mot hedersproblematik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp skolans arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt överväga förtydliganden av skolans ansvar och tillkännager detta för regeringen. Alltför många flickor, men också pojkar, i får sina liv begränsade av så kallade hedersnormer. Problemet är långtifrån nytt men har uppmärksammats i ökande grad. Flertalet undersökningar visar att omfattningen är betydligt större än man trott. Ett antal myndigheter har ett ansvar i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, men skolan är en särskilt betydelsefull arena genom att den når alla barn och har därför en viktig roll i att motverka utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck. Det handlar dels om skolans generella uppdrag att erbjuda en trygg och utvecklande miljö och att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar, de mänskliga rättigheterna, alla människors lika värde, jämställdhet samt att diskriminering motverkas. Dels handlar det om att förmedla kunskaper om mänskliga rättigheter, jämställdhet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, dels om att upptäcka och agera vid misstanke om att barn far illa i sin hemmiljö. Skolans arbete med hedersproblematik har utvecklats och har tagit fram flera material som ska stödja skolan i sitt uppdrag. Dock finns det mycket som tyder på att det finns brister i arbetet och att det inte når alla utsatta barn. Regeringen bör därför överväga att uppdra åt och att följa upp skolans arbete med att motverka barns utsatthet för hedersförtryck och liknande kränkningar samt överväga att förtydliga skolans ansvar i lag och/eller förordning.
mot · H9021345 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en utvecklad strategi kring nolltolerans mot dödsolyckor och tillkännager detta för regeringen. Ingen människa, oavsett yrke, ska behöva riskera livet på sin arbetsplats. En dödsolycka är en för mycket – ändå händer det som inte får ske. Nolltolerans mot dödsolyckor på jobbet borde vara en självklarhet. Frågan har drivits om en bra och säker arbetsmiljö. Ingen ska behöva få ett samtal om att en nära anhörig inte kommer hem från jobbet . Vi har kommit långt i , om vi jämför oss med många andra länder. Men varje dödsolycka är en för mycket. Vi måste visa att vi menar allvar, att en nolltolerans innebär att vi aktivt arbetar för människors säkerhet i arbetslivet. Skyddsombuden och fackföreningarna måste få fler verktyg. Gör det kännbart för företag som inte sätter säkerheten för sina anställda främst. Därför behövs en utvecklad strategi kring nolltoleransen mot dödsolyckor, i syfte att minska antalet dödsolyckor i arbetslivet.
mot · H9021346 · 2021-09-30 00:00:00 — Öka användningen av trä som fasadmaterial ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka användningen av trä som fasadmaterial och tillkännager detta för regeringen. Träbyggnation klingar kanske gammaldags, men är egentligen ett framtidens materialval. Det finns många fördelar med att använda trä i bostadsproduktionen, inte minst för att minska klimatutsläppen och befrämja en mer ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Dessutom stöttas därigenom den inhemska svenska träindustrin, vilket är viktigt ur såväl sysselsättnings- som teknikutvecklingsperspektiv. Det finns också vinster med att göra bostadsproduktionen mindre beroende av cementproduktionen, något som aktualiserats . En betydelsefull fördel med trä som byggmaterial som dock inte uppmärksammats tillräckligt är dess estetiska kvaliteter. Trä är ett levande fasadmaterial som är brett uppskattat i befolkningen och har en lång historia i svensk bebyggelsetradition. är exempelvis känt för sina vackra landshövdingehus med träfasader, som ligger göteborgarna varmt om hjärtat och tillhör den sorts boendemiljö som är mest efterfrågad i såväl köpt som hyrt bostadssegment. Det vore därför mycket angeläget att understödja byggande med träfasader, oavsett om det gäller nyproduktion eller renoveringar av befintliga hus. En förändring av synen på trä som material skulle också ge möjlighet att i större utsträckning återställa äldre byggnader vars fasader förvanskats vid tidigare renoveringar – som dessutom sällan utgått från behovet av att genomföra en grön omställning i det svenska samhället. Sammantaget finns det alltså många anledningar att vidta specifika åtgärder för att öka användningen av trä som fasadmaterial i nyproduktion och vid renoveringar.
mot · H9021347 · 2021-09-30 00:00:00 — Stärkt områdespolis i utsatta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka polisen och tillkännager detta för regeringen. Utvecklingen med allt grövre brottslighet och kriminella gäng måste brytas. Det kräver ett långsiktigt och målmedvetet arbete där såväl repressiva som förebyggande åtgärder utvecklas och förstärks. De kriminellt aktiva måste lagföras och nyrekryteringen förhindras. Såväl den upplevda som den faktiska tryggheten i de områden polisen definierat som utsatta eller särskilt utsatta måste förbättras. Ett viktigt led i detta är att öka den polisiära närvaron. Med fler områdespoliser ökar förutsättningarna att lösa brott då kunskapen om områdena och brottsaktiva individer kan förbättras som medborgarnas förtroende för samhället, och därmed förhoppningsvis benägenheten att bistå genom att exempelvis vittna, kan öka. Genom att fler poliser är synliga i området kan den upplevda tryggheten stärkas och känslan av att vara övergiven av samhället motverkas. Fler områdespoliser kan medverka till att skapa ökat förtroende och stabilitet. Vid rekryteringen av nya poliser bör ambitionen fortsatt vara att i ökad utsträckning vända sig till personer som själva har anknytning till de aktuella områdena. Detta kan bidra till att polisen får tillgång till värdefull kunskap som trovärdigheten för myndigheten kan stärkas. Samverkan mellan polisen, andra myndigheter och organisationer som , skolan, fastighetsägare och näringsidkare samt civilsamhället behöver utvecklas. På så sätt kan åtgärder synkroniseras och få högre effekt samt förståelse och tillit öka. De senaste årens stora satsningar på polisen och övriga rättsvårdande myndigheter behöver fortsätta, med särskilt fokus på att bryta de kriminella gängen och med målet att inga bostadsområden ska definieras som utsatta eller särskilt utsatta.
mot · H9021348 · 2021-09-30 00:00:00 — System för skrotning av mopeder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att införa ett regelverk för skrotning av mopeder och tillkännager detta för regeringen. Trots att EU-mopeder är registrerade i Transportstyrelsens fordonsregister saknas ett regelverk för skrotning av dessa. Förutom att avsaknaden av en rutin för skrotning vållar praktiska problem för den som har en uttjänt moped innebär nuvarande ordning även påtagliga miljörisker. Det är hög tid att motverka att mopeder dumpas i naturen eller på annat sätt tas om hand på ett för miljön skadligt sätt. Ett regelverk för skrotning är mer trängande för mopeder än för motorcyklar då de ekonomiska incitamenten att självmant ta hand om mopeders reservdelar är lägre.