ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021416 · 2021-09-30 00:00:00 — Trygga barn och unga i alla skolformer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om lagens intention om trygga barn i alla våra skolformer efterlevs genom den praxis som tillämpas gällande kränkande behandling och tillkännager detta för regeringen. har vi många lärare och personal på skolorna som kämpar allt de kan för att trygghet och studiero ska vara verklighet i våra skolor och att alla barn och elever ska ha en god tillvaro i skolan. En pusselbit för att man som elev ska ha en skön känsla i magen innan man går till skolan är att man känner sig säker på att man inte blir utsatt för kränkande behandling i skolan. Man vet att man inte kommer att bli slagen, ingen kommer att säga fula ord till en och att man får vara med i gemenskapen och får vara sig själv. Målet är att inga barn ska uppleva kränkningar i skolan. Inga barn ska ha ont i magen när de går till skolan. Tyvärr äger kränkningar ändå rum och hur skolpersonal ska agera när ett barn upplever sig vara kränkt finns angivet i skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567). Vägledning hur vi ska tolka lagen när det gäller utsatta barn finns att hämta i regeringens proposition 2005/06:38. När ett barn upplever sig vara kränkt har personalen på skolan ett stort ansvar att anmäla kränkningarna till rektor, rektor i sin tur till huvudmannen, och därefter ska utredning, åtgärder och uppföljning ske. Det som ställer till det är att det krävs att personalen ska göra en i stort sett lika omfattande insats om en klasskamrat tränger sig i matkön som när en elev blir slagen och sparkad. Detta har skapat en näst intill ohållbar situation för skolpersonal, arbetsbelastningsmässigt, och en situation för verkligt utsatta elever som inte heller gynnar barnen. Anledningen till detta läge är att barn- och elevombudet har en praxis att varenda incident, oavsett dignitet, ska anmälas och utredas, om ett barn uttrycker att denne känner sig kränkt. Om det efter utredning visar sig vara kränkande ska skolan också vidta åtgärder och följa upp. Denna praxis har inte lyckats skapa en situation där elevens bästa sätts i fokus eller att kränkningarna nödvändigtvis upphör. Denna praxis fokuserar på enstaka händelser i elevens skolgång, i stället för på elevens helhetssituation. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om man lever upp till lagens intentioner genom den praxis som tillämpas gällande kränkande behandling i alla våra skolformer och tillkännager detta för regeringen.
mot · H9021417 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra vägstandarden på och 154 och tillkännager detta för regeringen. Gekås i är med sina fem miljoner årliga besökande absolut största besöksmål. Besökarna tar sig till med bil eller buss. mellan kl. 7 och 18 ankommer en lastbil med varor. Gekås har flera hundra anställda, och de flesta pendlar till jobbet. Till detta kommer transporter från det övriga näringslivet, turister samt boende. Sammantaget är det enorma transporter som till största delen sker på och 154. Väg 153 är till största delen en väg med sju till åtta meters bredd. Standarden på är en åttametersväg, men även avsnitt med sex meters bredd förekommer. Det är med tanke på den stora belastningen helt oacceptabelt. Vägarna är utifrån det transportarbete som genomförs kraftigt underdimensionerade för den trafik som finns. Då man lite förenklat kan säga att halva befolkning besöker borde staten ta ett stort ansvar för att vägstandarden förbättras på och 154.
mot · H9021418 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga omlokalisering av myndigheter till och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att hela landet känner sig delaktigt i myndighetsutövningen. Utan statlig närvaro i landet minskar känslan av samhörighet, och det riskerar att leda till polarisering och fragmentering. Under den borgerliga regeringens styre fanns en tydlig centraliseringstrend. Det har den socialdemokratiskt ledda regeringen satt stopp för. Regeringen har flyttat ut eller fattat beslut om att flytta myndigheter från ut i landet. Det handlar om till , Fastighetsmäklarinspektionen till , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd till , delar av med 120 anställda till , till , Myndigheten för kulturanalys till , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor till , delar av till , delar av Universitets- och högskolerådet till och delar av till . Den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade ett förslag om flytt av 10 000 statliga jobb i till mindre orter och glesbygd. har blivit utan någon omlokaliserad myndighet. Det är min förhoppning att det snart är tur.
mot · H9021419 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att undersöka möjligheten att stärka stödet för trafikskadade vid rättsprocesser och tillkännager detta för regeringen. Alla motordrivna fordon som används i trafik måste ha en trafikförsäkring. Försäkringen ska ge ersättning för personskador hos den som är inblandad i en eventuell olycka. Trafikskador är inte sällan svåra att bedöma eftersom de kan drabba exempelvis nacken och ge upphov till smärta som är svår att mäta. Obehag och nedsatt arbetsförmåga kan också komma långt efter det att själva olyckan inträffade. Därför är det inte ovanligt att den som drabbats av en trafikolycka hamnar i tvist med försäkringsbolaget om ersättning. omkom totalt 223 människor i trafiken och cirka 1 200 personer blev allvarligt skadade i vägtrafiken. Cyklister och bilister står för av de allvarligt skadade i trafiken. finns till för att tillse att den ersättning som utgår till den som skadats är rättvis och skälig utifrån gällande lagstiftning och praxis. Enda sättet att överklaga nämndens beslut är att inleda en civilrättslig process. Detta är förknippat med stora ekonomiska risker för den enskilde. I det fall som rättegången dömer till försäkringsbolagets fördel åläggs den som drabbats av trafikolyckan att betala rättegångskostnaderna. Skulle den enskilde få rätt i tingsrätten och försäkringsbolaget överklagar till hovrätten är risken stor för att den enskilde av ekonomiska skäl inte vågar fullfölja en rättslig prövning eftersom den enskilde vid förlust blir tvungen att betala kostnaden för båda rättegångarna. Om den enskilde vinner i tingsrätten och hovrätten men förlorar i får hen betala rättegångskostnaderna i alla tre instanserna. Detta fungerar givetvis avskräckande, och många advokater avråder sina klienter från civilrättslig prövning just eftersom det är förknippat med stora ekonomiska risker. Bristerna i dagens system torde vara uppenbara och bör ses över så att vi får ett rättssäkert system som inte tvingar eller avskräcker enskilda från att driva process mot exempelvis försäkringsbolag. Att den möjligheten finns är en viktig rättssäkerhetsprincip.
mot · H902142 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om synskadade och valsystemet och tillkännager detta för regeringen. Under innevarande mandatperiod firar riksdag av allmän och lika rösträtt. Detta är något vi skall vara stolta över då vår demokrati inte är något självspelande piano utan något vi folkvalda har fått väljarnas förtroende att såväl värna som utveckla. Trots att regeringsformen föreskriver att alla myndiga medborgare äger rätten att rösta i allmänna val som skall vara fria, hemliga och direkta finns det ännu grupper i samhället som på grund av valsystemets utformning inte kan utnyttja denna rättighet. kan synskadade, synsvaga och blinda (fortsättningsvis i motionen benämnda enbart som synskadade) rösta med vanliga valsedlar som distribueras i kuvert försedda med punktskrift utanpå. Dessa distribueras till de som finns upptagna i Synskadades riksförbunds medlemsregister. Punktläsare som inte förekommer i detta register kan på egen begäran få dessa från . Systemet är emellertid så utformat att till exempel personval inte kan ske genom den synskadade väljarens egen försorg utan denne måste då förlita sig på hjälp från en närstående, assistent eller valförrättare i vallokalen. Detta gäller även för synskadade som önskar rösta på ett mindre parti vars valsedlar inte tillhandahålls av i punktskriftskuvert. Då valhemligheten utgör en central del i att ge våra fria och demokratiska val legitimitet är det av synnerlig vikt att eftersträva att valsystemet, så långt det är tekniskt möjligt, utformas på ett sådant sätt att alla röstberättigade, oavsett funktionsnedsättning, kan avlägga sin röst i enlighet med intentionerna i regeringsformen. Att det historiskt sett inte har varit möjligt att tillhandahålla fullgoda lösningar för att säkerställa att synskadade kan personvalsrösta eller rösta på mindre partier vars valsedlar inte distribueras i punktskriftskuvert av får helt enkelt inte tas för intäkt för att avstå från att möjliggöra det när tekniska framsteg gjort det möjligt. Sådana tekniska lösningar har såväl efterfrågats som exemplifierats av bland annat . Det är därför min uppfattning att bör hedra demokratifirandet med att tillkännage för regeringen att teknik som garanterar att synskadade kan delta i allmänna val i enlighet med regeringsformens intentioner skall utvecklas och implementeras så snart det är tekniskt möjligt.
mot · H9021420 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att samverkar med patientens läkare vid beslut gällande sjukpenning och andra ersättningar och tillkännager detta för regeringen. Sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid sjukdom och ett effektivt stöd för att individen ska återfå arbetsförmågan och återgå i arbete. Det av beslutade målet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Tillämpningen av regelverket ska vara enhetlig och rättssäker för individen. har ett fortsatt uppdrag att pressa ned sjukskrivningarna. Konsekvenserna av den politiska styrningen mot minskade sjuktal fortsätter att resultera i striktare bedömningar, ökade avslag och en större arbetsbörda för läkarkåren. Men framför allt berövas många människor med nedsatt arbetsförmåga möjligheten till kompensation för inkomstbortfall från sjukförsäkringen. Ett avslag på sjukpenning är inte bara en fråga om pengar. För får du hela din verklighet förnekad av , en myndighet vars vision är att människor ska känna trygghet om livet tar en ny vändning. Det finns stor tveksamhet om det verkligen är som ska se till att hålla sjuktalen nere. Och vad händer om människor inte blir friska för att hålla sjukfrånvaron stabil och låg. Det finns dessutom i regleringsbrevet en tydlig uppmaning till att samverka med arbetsgivare, myndigheter och andra berörda för att stödja en återgång i arbete för den sjuke. Många av våra medmänniskor, sjukskrivna på grund av sjukdomar eller sina funktionsnedsättningar, har farit mycket illa i vårt samhälle de senaste 10–15 åren. ska inte kunna bortse från specialistläkares sjukskrivningar och personernas egna berättelser, då det är de som kan historien bakom det som hänt. Många sjukskrivna anses av plötsligt inte vara sjuka längre enligt deras bedömning. Allra svårast är det oftast för de med kognitiva skador, hjärnskador som inte syns. ska ju inte ifrågasätta sjukdomen, utan bedöma arbetsförmågan och om det finns möjlighet till egen försörjning eller inte. I dagens samhälle kan fler gå tillbaka till arbete med rehabilitering och rätt stöd och ska man inte behöva ramla mellan stolarna hos t.ex. och Arbetsförmedlingen.
mot · H9021422 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för visumfrihet för befolkningen i och tillkännager detta för regeringen. är en viktig region för EU och . Utvecklingen där får konsekvenser för oss. Processen att närma sig EU är en av de främsta drivkrafterna för fortsatt stabilitet och demokratisk och ekonomisk utveckling på västra . Processen spelar också en viktig roll i regeringens politik gentemot regionen. Målet att erhålla EU-medlemskap har motiverat länderna att genomföra reformer som bland annat bidrar till en stärkt rättsstat, stärkt skydd av de mänskliga rättigheterna och ökad ekonomisk integration med EU. Närmandet bidrar till en fördjupad fred. är befolkningen i de enda som inte kan resa fritt, utan visum, till EU och det gör att många unga känner sig isolerade och brännmärkta. Resterande länder på har viseringsfrihet. Viseringsfriheten bidrar till ökad integration och utgör en viktig del av EU:s politik gentemot regionen. För de fem länder på västra som redan har erhållit viseringsfrihet till EU har det varit en tydlig bekräftelse på EU:s engagemang. drev aktivt viseringsfrågan under vårt ordförandeskap i EU 2009, då , och erhöll viseringsfrihet. I en rapport bedömde att Kosovo uppnått de uppställda kriterierna för viseringsfrihet. Det är nu upp till medlemsstaterna att ta ställning till kommissionens bedömning och analysera vilka risker ett beslut om viseringsfrihet skulle innebära. Frågan behandlas inom , och en säkerhets- och migrationsrelaterad analys pågår. Det är dags att göra verklighet av löftena och införa visumfrihet för befolkningen i .
mot · H9021424 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över annan reglering av hummerfisket och tillkännager detta för regeringen. Dagens hummerfiske är tillåtet , varav är gemensamt för fritidsfiskare och yrkesfiskare. Trots begränsningar hotar ett ökande fritidsfiske framtiden för yrkesfisket. Enligt Havs- och vattenmyndigheten finns det betydligt fler fritidsfiskare än yrkesfiskare som fiskar hummer. beräknade 2013 att det fanns cirka 100 000 hummertinor i havet. av tinorna användes för yrkesfiske. Agenda 2030:s mål för hållbar utveckling finns att ”säkerställa tillträde för småskaliga icke-industriella fiskare till resurser och marknader”. Men ekonomisk hållbarhet för småskaliga yrkesfiskare förutsätter att fritidsfisket begränsas och kontrolleras. saknas krav på loggbokföring och statistikföring för fritidsfiskare. Bristande kontroll bidrar till ett omfattande tjuvfiske där fritidsfiskare kan använda för många hummertinor, tjuvdra tinor och sälja hummer olagligt. ändrades antalet tillåtna hummertinor för fritidsfiskare till sex stycken, och Havs- och vattenmyndigheten har informerats av yrkesfiskare om att tjuvfiske med för många hummertinor och olaglig försäljning förekommer i stor omfattning. Frågor som bör ses över för ett mer reglerat hummerfiske: Fritidsfiskare skulle kunna åläggas att anmäla fiske efter hummer till Havs- och med namn, typ av båt osv. Det skulle underlätta för och sjöpolisen att kontrollera att fritidsfiskare följer regelverket. över hummerfiske kan göras obligatorisk för fritidsfiskare, vilket innebär att Havs- och vattenmyndigheten får insyn i hur mycket hummer som fritidsfiskare tar upp. Därmed ges Havs- och vattenmyndigheten bättre insikt i hur fritidsfisket påverkar yrkesfiskarnas verksamhet och kan förebygga tjuvfiske och i förlängningen olaglig försäljning av hummer.
mot · H9021425 · 2021-09-30 00:00:00 — Skogen – vårt gröna guld ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogen som en viktig resurs i klimatomställning och tillkännager detta för regeringen. Skogen, vårt gröna guld, som täcker av yta, skapar jobb och hållbar tillväxt i hela landet och har byggt och fortsätter att bygga vårt lands välstånd. Ska vi klara klimatkrisen är skogen en viktig resurs och har en nyckelroll för att ersätta fossila råvaror. Vi behöver förstärka innovationskraften och utöka bioekonomin. Vi vill till exempel se en ökad andel av bostäder som byggs i trä, nya material och produkter som ersätter det fossila och förnybara bränslen av skogens restprodukter. Det är inte bara klimatsmart – det skapar fler jobb på landsbygder. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har gjort många viktiga satsningar för de gröna näringarna. För skogens del handlar det bland annat om satsningar på gröna jobb, ersättning till skogsägare för skydd av skog, på forskning av nytt material och produkter från skogen, på förenklingsåtgärder för företagare i skogssektorn, på bekämpning av granbarkborren och andra skogsskador och på att ge i uppdrag att se över hur gör sin rapportering av skyddade områden till Europeiska miljöbyrån (EEA) så vi redovisar på samma sätt som övriga EU. Regeringen har även satsat resurser på upprustning av leder så att fler tar sig ut i de svenska skogarna för rekreation, svamp- och bärplockning. I budgetpropositionen finns även en satsning som dubblerar stödet till friluftsorganisationer. Hela landets möjligheter behöver tas till vara, inte minst inom de gröna näringarna. läns skogsareal motsvarar ungefär den totala landytan för länen , , , och tillsammans! I är 4 av 10 skogsägare kvinnor. I är sysselsättningen inom skogsbruk störst i förhållande till den totala sysselsättningen om man jämför med andra län. Dessa arbetstillfällen utgör en viktig bas för möjligheterna att bo och leva i våra landsbygdskommuner. Arbetstillfällen i de gröna näringarna har stor potential att öka. Den svenska skogspolitiken bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. I den växande cirkulära bioekonomin måste ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara säkras för jobb och exportinkomster som också biologisk mångfald och sociala värden säkerställs. skogsbestånd ökar stadigt. Det är viktigt att fortsätta utveckla hänsynstagandet att kontinuerligt förbättra skötseln vid brukande av skogen och på ett sätt som både gynnar den biologiska mångfalden i skogen och nyttjande av skogens resurser som bättre motsvarar dess nettotillväxt. Skogslandet ska ha en tydlig långsiktig politik för att främja skogsnäringen, stärka äganderätten som vi skyddar känslig natur. I hela och inte bara i delar av landet. Svenska skogar har byggt och kommer att fortsätta att bygga välstånd.
mot · H9021426 · 2021-09-30 00:00:00 — Trafiksäkra och bra underhållna vägar i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för trafiksäkra och bra underhållna vägar i hela landet och tillkännager detta för regeringen. För att ska stå starkt och ta till vara på hela landets möjligheter måste vi ha en infrastruktur som fungerar och som går att lita på. Den socialdemokratiskt ledda regeringens infrastrukturproposition, Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela –2033, innehåller , vilket är en ökning med jämfört med perioden –2029. Satsningarna kommer att ske i hela landet, från norr till syd, väst till öst och i både stad och landsbygd. har även den socialdemokratiskt ledda regeringen tillskjutit mer resurser till underhåll av järnväg och till landsbygdens vägar. är ett avlångt land med stora avstånd, och efter är vi EU:s näst glesbebyggda. i är landets mest glesbefolkade kommun med 0,2 invånare per kvadratkilometer. återfinns ett antal betydligt mer tätbefolkade kommuner, främst i våra storstadsregioner. är mest tätbefolkade kommun med drygt 6 000 invånare per kvadratkilometer. måste ha en infrastruktur som möter båda dessa verkligheter. Det ska vara möjligt att bo, leva, verka och växa i alla delar av landet. En förutsättning för detta är väl fungerande, säkra och effektiva person- och godstransporter. Vare sig det är på väg, järnväg, med sjöfart eller flyg. Restiden är av största vikt för konkurrenskraftiga transporter, för befintliga och utökade arbetsmarknadsregioner, för tillgänglig sjukvård och övrig samhällsservice. Många är nu oroliga när jobbar för att sänka hastigheter på vägar i och i stora delar av . Det bidrar till minskad tillgänglighet. är ett stort glesbygdslän, av yta, och att pendla i bil är medborgarna vana med. Men för att vara en fungerande arbetsmarknadsregion, för att klara kompetensförsörjningen, för att nå det enda sjukhuset som finns i länet, för att turister ska välja att lägga sina semesterdagar i länet, för att transporterna ska vara konkurrenskraftiga behöver vägarna som oftast är vårt enda transportalternativ rustas i stället för att hastigheterna sänks. Trafiksäkra och hållbara vägar är ett måste, ingen ska behöva dö i trafiken. Ett bra beslut är förbudet mot handhållen mobil vid bilkörning, annat som behövs i stället för att välja att sänka hastigheten är till exempel mer underhåll, fler viltstängsel, mitträcken, förbättrade utfarter och att höja vägarnas standard för att uppnå nollvisionen.
mot · H9021427 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga formerna för bredbandsstöd för att underlätta utbyggnad av bredband på glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Tillgång till snabbt bredband skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet, driva tillväxt, bedriva en modern skola, sjukvård och omsorg liksom innovativ produktion. Goda uppkopplingsmöjligheter öppnar vägar till omställning samt nya sätt att kombinera arbetsliv och fritid, vilket inte minst blivit tydligt under coronapandemin. Tack vare att av svenskarna har tillgång till snabbt bredband var det möjligt för många företag och anställda att ställa om verksamheter och arbeta hemifrån under pandemin. Med 95 procents täckningsgrad är således på god väg att förverkliga de mål som formulerades i regeringens bredbandsstrategi. Utmaningen är emellertid att säkra att den digitala infrastrukturen når de hushåll, till övervägande del i glesbygd, som alltjämt lever i ett digitalt utanförskap. Skillnaderna över landet är mycket påtagliga; i glesbygd har endast av hushållen antingen bredband anslutet eller är väg att få det. Trots miljardsatsningar från regeringens sida kvarstår alltså utmaningen att säkra finansiering för de områden i landet där intresse saknas för kommersiella aktörer att gräva fiber. kommun i norra kan tjäna som exempel. har kommunen investerat av egna medel i digital infrastruktur, vilket resulterat i att ungefär hälften av kommunens invånare har tillgång till bredband i enlighet med regeringens målsättningar. I enskilda kommuner som är det således långt kvar tills de nationella målen är uppfyllda. Ett problem i sammanhanget är utformningen av Post- och bredbandsstöd. Trots att kommunen kan söka full kostnadstäckning () tillkommer en stor kostnad för kommunen för att det ska gå att ansluta hushållen. Det som kallas ”Homes passed” i PTS bredbandsstöd går som ett stomnät genom byn, men anslutningspunkten i respektive fastighet kan ligga långt från denna fiber och är ej stödberättigad. Så ser det ut i by efter by, vilket gör det omöjligt för kommun att finansiera investeringarna.
mot · H9021429 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten till nya incitament för att minska problemet med övergivna bilar och tillkännager detta för regeringen. har haft olika varianter av en skrotningspremie för personbilar. Den senaste upphörde dock 2007 som ett producentansvar infördes. Ett i grunden rimligt beslut. Dock ser vi att det i praktiken inte fungerar som det var tänkt. Många av landets kommuner, inte minst i glesbygd, har problem med övergivna bilar som inte tas till skrotning och måste ägna mycket resurser åt att söka efter både bilar och ägare. I många fall är det svårt att hitta ägarna, och kommunerna tvingas då lägga på bortforsling och skrotning. Inte sällan står fordonen på mark och skattebetalarna får stå för hela eller delar av kostnaden i av fallen, enligt en kartläggning av föreningen . En tillfällig satsning på en skrotbilspremie skulle stimulera en uppstädning av landsbygden och komma åt såväl ett miljö- som nedskräpningsproblem.