ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021958 · 2021-10-01 00:00:00 — Begränsning av rätten till gratis tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att begränsa rätten till gratis tolk och tillkännager detta för regeringen. har haft en mycket stor migration . Detta har inneburit stora påfrestningar i samhället och integrationen har fungerat dåligt. Det viktigaste för att integreras i är att lära sig svenska språket. Det finns personer som varit i utan att de lärt sig svenska. Dessa personer hamnar utanför samhället och innebär stora kostnader för skattebetalarna. Det är orimligt att svenska skattebetalare ska betala tolkkostnader för personer som inte lärt sig svenska. Det har också framkommit att vissa personer uteblir från möten med myndigheter, skolor, vårdinrättningar med mera trots att de vet att tolk tillkallats för deras skull. Bland annat är detta vanligt inom polisen då kallade uteblir från förhör. Detta innebär stora och onödiga kostnader för olika myndigheter. Rätten till gratis tolk bör begränsas, och det bör även införas en egenavgift för den som uteblir från möten där tolk tillkallats för dennes skull.
mot · H9021959 · 2021-10-01 00:00:00 — Stopp för snedvridande konkurrens ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa snedvridande konkurrens och tillkännager detta för regeringen. När det offentliga konkurrerar med privata företag finns det risk för konkurrens på olika villkor. Förloraren är på kort sikt den enskilde näringsidkaren eller företaget, men på lång sikt är det samhället och skattebetalarna som är de verkliga förlorarna, eftersom en osund konkurrens underminerar ett välmående näringsliv och hämmar innovation och utveckling. finns bestämmelser i konkurrenslagen som förbjuder kommuner och regioner att bedriva säljverksamheter som riskerar att begränsa eller snedvrida konkurrensen – såvida inte verksamheten har lagstöd. För staten så gäller motsvarande, men där kan endast ett konkurrensbegränsande tillvägagångssätt förbjudas om det inte går att försvara från allmän synpunkt. och den som kan väcka talan i domstol är . När de nya bestämmelserna trädde i kraft innebar det en påtaglig förbättring av näringslivets villkor. Många offentliga aktörer vidtog på frivillig basis åtgärder som minskade omfattningen av sådan säljverksamhet som innebar konkurrensproblem för privata aktörer. Det märktes inte minst i Svenskt Näringslivs mätningar av det lokala företagsklimatet, där indikatorn konkurrens från kommunen förbättrades avsevärt från det att bestämmelserna trädde ikraft. har dock klagomålen från bekymrade företagare som ser sig utsatta för snedvridande konkurrens ökat. Särskilt drabbade är mindre företag. har fått något hundratal klagomål . Ett antal rättsprocesser har blivit följden. Men från att inledningsvis ha haft framgång i målen har verket fått allt svårare att vinna dessa mål. Det beror bland annat på att domstolarna ställt mer omfattande beviskrav än vad lagstiftarens avsikt varit. Därutöver har de tillämpat ett snävare och mer kortsiktigt perspektiv på konkurrens. Det har gjort att behövt lägga ner på att utreda ärenden, och varit tvunget att prioritera bort allt fler tips och klagomål. Det gör att det nu finns behov av att vässa regelverket och tydliggöra intentionerna bakom lagändring. har låtit en före detta chefsjurist på Konkurrensverketutreda vad som behöver göras. Han lämnar en rad förslag där det kanske allra viktigaste är att konkurrensverket är att ska ges beslutanderätt i ärenden om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Det innebär att kan fatta beslut i sådana ärenden i första instans, istället för att vända sig till domstol. Beslutet kan fortfarande överklagas till domstol. En väl fungerande konkurrens är en hörnsten i en effektiv marknadsekonomi. Mot bakgrund av den utveckling som här tagits upp är det angeläget att regeringen ser över vilka åtgärder som behöver vidtas för att stoppa snedvridande konkurrens.
mot · H9021960 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i brottsförebyggande syfte försvåra tillgången till Transportstyrelsens fordonsregister och tillkännager detta för regeringen. Via Transportstyrelsens fordonsregister kan vem som helst enkelt få reda på vem som äger en bil och adressen till ägaren. Det finns naturligtvis många fördelar med denna transparens men också risker. De har ökat när ny teknik som t ex startspärr gjort det svårare att tillgripa fordon utan tillgång till nyckel eller sändare. Det har istället blivit vanligt att kriminella uppsöker ägarens bostad för att under hot tillskansa sig fordon eller bryta sig in och lägga beslag på nycklar och därefter fordonet. Det förekommer också att man fraktar bort fordonen på mindre lastbilar. När de för-svunnit ut ur landet är det svårt för svenska myndigheter att göra någonting. Det är också vanligt att ligor söker upp fordon för att tillskansa sig kostsamma reservdelar. Sannolikt används även det öppna fordonsregistret av kriminella ligor för att hitta dyra arbetsmaskiner. I andra länder är möjligheten att få ut uppgifter om ägare till fordon på olika sätt begränsad. Det kan handla om allt från att registret är helt spärrat för alla utom polis och myndigheter till att den som begär uppgifter måste legitimera sig och att detta registreras. Det finns anledning att se över den svenska modellen vad avser tillgången till fordonsregistret. anser att regeringen bör utreda effektiva begränsningar i syfte att försvåra den brottslighet som exemplifieras i motionen.
mot · H9021961 · 2021-10-01 00:00:00 — Inrättande av en beredskapskommission ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en beredskapskommission direkt under statsministern och tillkännager detta för regeringen. Såväl händelser i vår omvärld som coronapandemin har blottlagt stora luckor i den svenska beredskapen. Det gäller såväl vårt militära försvar som totalförsvaret i övrigt. Under det – som av allt att döma verkar ha återuppstått – var militär förmåga, försörjningsberedskap, lagerhållning och omställningsförmåga självklarheter. Tilltron till att en global ekonomi och överenskommelser med länder i vår omvärld ska kunna ersätta en hel del av den nationella beredskapen har, inte minst under pandemin, fått sig en rejäl törn. står det klart att skyndsamt måste rätta till det som brister. Till en del pågår verksamhet i den riktningen, bland annat genom den nu beslutade förstärkningen av försvaret och i övrigt genom olika utredningar eller arbete inom myndigheter. Det är dock viktigt att ha ett samlat grepp i dessa frågor och därför föreslås att en ”beredskapskommission” direkt under statsministern tillsätts. Denna ska ha i uppgift att föreslå skyndsamma åtgärder på ett antal områden. Militärt försvar: Ett återinförande av en total allmän värnplikt i syfte att kunna försvara hela landet, att överallt kunna bistå det civila samhället vid bränder, andra katastrofer och pandemier. Väsentligt många fler än behöver göra värnplikten om detta ska förverkligas. Förberedelser för kommande pandemier, men också för katastrofer av olika slag i och i omvärlden kräver fler nyckelfärdiga fältsjukhus. Och en omfattande utbildning av sjukvårdare som vid behov ska kunna bistå civilsamhället. Livsmedelslagring för hela landets befolkning. höjs förmågan till inhemsk livsmedelsproduktion. Minst lagring av läkemedel. Återetablering av svensk förmåga till vaccinproduktion. Lagring av drivmedel . Beaktan av att biodrivmedel och elfordon kan komma att successivt förändra lagringsbehovet. Sjukvårdsmateriel lagerhålls på rullande basis, så att modern materiel alltid ska finnas till hands. En omställning av industrin till krigsproduktion utreds och görs efterhand operativt möjlig. Denna lista är inte fullständig. En beredskapskommissions första uppgift blir därför att komplettera och tydliggöra vad som krävs för att ska kunna återupprätta en hög militär och civil beredskap. Väsentligt är också att kommissionen sätter ut tidpunkter då de olika beredskapsåtgärderna ska vara klara.
mot · H9021962 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ägarskatterna i syfte att göra dem mer konkurrenskraftiga och tillkännager detta för regeringen. Hur hög skatten är på investeringskapital är en viktig faktor för att avgöra både hur stora investeringar som görs och vem som äger företagen. har en lång och bekymmersam historia med mycket ofördelaktiga villkor för företagsägande –1990-talen. lämnade entreprenörer och investeringskapital i en sådan omfattning att vi fortfarande ser resultatet. 1970 låg på plats 4 när det gäller BNP/capita i välståndsliga, ligger vi på plats 10 efter länder som , , och . Avskaffade förmögenhets-, arvs - och gåvoskatter har bidragit till att entreprenörer och kapital börjat hitta tillbaka men vi har fortfarande en högre skatt än omvärlden på investeringar. i generell skatt på utdelningar och kapitalvinster ska jämföras med konkurrentländernas snitt som ligger . I vissa situationer kan kapitalinkomstskatten i bli . Som lägst kan den bli . ekonomi har krympt under den pandemi som präglat 2020. Även om en återhämtning nu sker kan konstateras att många företag har lagts ner och att arbetslösheten har ökat kraftigt. Detta förhållande talar också för att bör införa mer konkurrenskraftiga ägarskatter, som skulle kunna förbättra den svenska ekonomin. Det finns betydande samhällsekonomiska vinster med att sänka kapitalinkomstskatten. Det ansedda tyska forskningsinstitutet har räknat på vad det skulle innebära om nivån skulle sänkas från och med proportionella ändringar för onoterade aktier. Studien visar att en sådan sänkning skulle innebära 35 000 fler sysselsatta och högre BNP . Effekterna drivs av att privata investeringar blir mer lönsamma och ökar med . Jobbskapande och tillväxt talar således för en sänkt kapitalskattning. Nivån på kapitalinkomstskatten påverkar också vem som äger. En utländsk ägare kan ofta betala mer än en svensk investerare för ett företag. Så länge vi har en högre skatt än omvärlden kommer successivt en allt större andel av de svenska företagen att ägas från utlandet.
mot · H9021963 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppehållstillstånd ska kunna återkallas under vissa förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. har som bekant tagit emot långt fler skyddsbehövande än länderna i vår omvärld. I många fall i absoluta tal och i stort i samtliga fall i förhållande till vårt lands folkmängd. När nu flertalet partier i vår riksdag inser att detta är hållbart blir det än viktigare att asyl beviljas om den skyddsbehövande ifråga skulle riskera sitt liv eller i övrigt råka ut för allvarlig förföljelse i det hemland vederbörande lämnat. I ljuset av detta är det stötande om den som fått uppehållstillstånd i under åberopande av ovan nämnda skäl ändå reser tillbaka till det forna hemlandet. Om inte förhållandena i landet i fråga drastiskt har förbättrats finns det anledning att betvivla att lämnade uppgifter om förföljelse etc har varit sanningsenliga. När evakuerade människor från visade det sig att flera hundra var afghaner som flytt till . I dessa och i många andra fall finns det sannolikt anledning att återkalla uppehållstillståndet. Om gör återkommande rigorösa återkallelseprövningar kommer det att leda till en ökad acceptans för ett mottagande av skyddsbehövande som verkligen har äkta asylskäl.
mot · H9021964 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förmånligt och stabilt system för personligt pensionssparande bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. Vårt pensionssystem, en gång ett föredöme för vår omvärld, ter sig alltmer otillräckligt. Även den som arbetat heltid under ett helt arbetsliv riskerar att få en mycket låg pension – långt mindre än den som förespeglades när vårt nuvarande pensionssystem utformades. Fattigpensionärerna blir allt fler. Och även de som per definition inte är fattig-pensionärer är besvikna över vad pensionssystemet levererat. finns, som tur är, ett förhållandevis stort antal människor som genom ett eget pensionssparande nu har en bra pension. Detta förhållande kan vi tacka tidigare förmånliga arrangemang för eget pensionssparande. Under t ex när marginalskatterna var mycket höga var det förmånligt och inte särskilt betungande att göra avdrag för eget pensionssparande. Pengarna beskattas vid utbetalning, men ofta till en lägre skattesats än den som gällde när pengarna betalades in. Som ytterligare exempel på ett gynnsamt pensionssparande kan nämnas den löne-växling som många arbetsplatser erbjudit. Löneväxling kan fortfarande göras, men är inte lönsamt för de med låga inkomster. Många skulle även vilja spara till sin egen pension. Men de förutsättningar som tidigare fanns finns inte . Det finns visserligen en del möjligheter att för skattade pengar ha ett sparande på ISK-konton. Men det är otillräckligt. Det är dessutom så att det finns stor risk för att regelverk och schablonräntor för sådana konton snabbt kan försämras. Det har vi redan sett exempel på. Att komplettera vårt pensionssystem med förmånliga och stabila villkor för eget pensionssparande är mycket angeläget. Det handlar om väsentliga tillskott till pensionen, men också om den tillfredsställelse det ger att själv i ökad utsträckning kunna påverka den framtida pensionen. Exakt vad som behöver göras kan behöva utredas, men får inte dras i långbänk.
mot · H9021965 · 2021-10-01 00:00:00 — Snabbspår till ökad trygghet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hur antalet poliser i yttre tjänst och fortbildade ordningsvakter snabbt ska kunna öka tryggheten på gator och torg och tillkännager detta för regeringen. Brottslighetens utveckling och den otrygghet allt fler människor känner i de miljöer de vistas i har lett till att i stort sett alla partier numera vill se en avsevärt förstärkt polisorganisation. Inriktningen är att vi om ska ha ytterligare 10 000 polisanställda. Det kommer ta innan det ökade antalet polisanställda märks. Under den tiden kan gängkriminalitet och grovt våld komma att ytterligare öka. Det har dessutom visat sig att trots en viss ökning av antalet poliser är det allt färre poliser som är verksamma i yttre tjänst. Till detta kommer att än så länge utgör civilanställda flertalet av de nyinrättade tjänsterna. Även om olika typer av förebyggande verksamhet och åtgärder inom skola och socialtjänst är angelägna, så finns det numera en insikt hos alla om att detta givetvis inte räcker. Det måste finnas poliser och andra trygghetsskapande resurser på plats, inte minst i våra utsatta områden. Det måste gå fort. Vi behöver ett snabbspår för ökad trygghet på gator och torg. Ett sådant spår kan innehålla: Regeringsåtgärder som leder till att polisväsendet disponerar sina resurser på sådant sätt att fler poliser arbetar i yttre tjänst. Det kan även inbegripa en uppvärdering, bland annat vad avser lönen, för sådan verksamhet. Vidare bör det skyndsamt utredas om vi, eventuellt temporärt, kan öka antalet poliser i yttre tjänst genom en snabbutbildning, kompletterad av ”on the job training”, dvs en nära handledning av erfarna poliser. Inriktningen bör lämpligen vara att successivt fortbilda dessa polisiära resurser till samma utbildningsnivå som dagens polishögskolor erbjuder. Fler ordningsvakter som förstärkning av den polisiära närvaron. Redan har många kommuner, med uppmuntrande resultat, anställt egna ordningsvakter. Det är rimligt att staten står för kostnaden för dessa ordningsvakter, eftersom kommunernas agerande i detta hänseende handlar om att antalet poliser inte räcker till för att skapa den trygghet som medborgarna kräver. Att antalet ordningsvakter ökar beror på insikten att polisen inte räcker till. Poliserna är för få och arbetsformerna sådana att alltför få uniformerade poliser är synliga där människor vistas. I den mån poliser syns där är det oftast för snabba ingripanden. När dessa är klara försvinner också polisen. Det var länge sedan vi kunde se patrullerande poliser som garanter för den allmänna ordningen. När nu kommuner anlitar och/eller anställer ordningsvakter beror detta alltså på tillkortakommanden i statens ansvar för den inre säkerheten. Därför är det rimligt att staten på olika sätt underlättar för kommunerna att anställa egna kommunala ordningsvakter och att befogenheterna för dessa vidgas på lämpligt sätt.
mot · H9021966 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör vidta de åtgärder som behövs för att stoppa utförsel av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. har det varit uppenbart att det är alltför enkelt att föra stöldgods ut ur landet. Det har gått så långt att många liknar vid en godisbutik för utländska stöldligor. Stöldgods i parti och minut lämnar vårt land. Båtmotorer, lantbruksmaskiner, stöldgods från företag och byggarbetsplatser stjäls av internationella ligor, lastas på lastbilar och andra större fordon och förs ut ur landet. Risken att bli stoppad och få godset undersökt är minimal. Ett antal motioner som syftar till att verkningsfulla ingripanden görs för att få stopp på detta har lagts. menar att har de verktyg som behövs för att kunna ingripa, men ser att resurser inte avdelas på sådant sätt att denna utförsel stoppas. Finansministern hävdar att ytterligare resurser eller redskap för är fel väg att gå. I stället menar hon att förstärkningen av polisen kommer åtgärda problemet. Vad ministern inte tycks inse är att för polisen kommer åtgärder mot utförsel av stöldgods alltid ha lägre prioritet än flertalet andra typer av brott. Den tråkiga sanningen är av bland annat det skälet att det är i stort sett riskfritt att föra ut stöldgods. För den stora allmänheten och särskilt för de som drabbats av stölderna ter sig detta fullständigt obegripligt. Det är resoluta åtgärder , inte eller i en avlägsen framtid när alla operativa organ uppnått full styrka, som måste till. Det borde inte vara så svårt att åstadkomma detta. Antalet utförselplatser är förhållandevis lågt och såväl besiktningar som tekniskt mera avancerade röntgenundersökningar av fordon fordrar inte några gigantiska insatser. Det finns också uppgifter som visar att de kriminella som sköter om själva utförseln ytterligare minskar risken för att fordonen ska undersökas genom att anlända så sent till hamnen att ingripanden riskerar att försena båtavgångar. Genom överenskommelser med rederier om skärpta regler för ankomst till hamnen borde detta enkelt kunna stoppas. Skyndsamma åtgärder behövs. Nuvarande förhållanden göder kriminalitet.
mot · H9021967 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att alla bemannade affärer ska vara skyldiga att ta emot kontanter och tillkännager detta för regeringen. Utan kontanter står vi oss slätt den dagen strömmen går, kortterminalerna slutar fungera eller illasinnade aktörer stör våra betalsystem. Med kontanter är vi betydligt tryggare. Betalkort, Swish och andra elektroniska sätt att betala för varor och tjänster är onekligen smidiga – för alla som har möjlighet att använda modern betalningsteknologi. Flertalet svenska konsumenter behöver inte längre kontanter i vardagen. Men för de digitalt okunniga och vid en krissituation där elektricitet och internetuppkoppling är utslagna spelar kontanter en viktig roll eftersom de fortfarande fungerar i de flesta fall. Många har svårt att bli accepterade som kunder hos banker, till exempel tiotusentals hemlösa. Också många nyanlända kan ha höga trösklar att ta sig över innan de fullt ut kan använda digitala betalningstjänster. Till denna grupp kommer även vissa pensionärer, funktionshindrade och andra som kanske har svårt att rent praktiskt hantera eller förstå tekniken. Även turistnäringen och andra torde påverkas negativt om kontanterna försvinner. Kontanter hjälper även barn att lära sig vad det innebär att ha pengar och deras värde. Olika typer av så kallade cyberattacker har visat hur sårbara våra digitala betalningssystem är. Det vore naivt att tro att fullskaliga angrepp av den typen skulle vara otänkbara. Vår beredskap i det hänseendet måste förbättras. En enkel väg är att tillse att sedlar och mynt fortsatt går att använda överallt. har en lag där i princip alla bemannade affärer måste ta kontanter. har en lag där alla näringsidkare är skyldiga att ta emot kontanter. borde skyndsamt följa och exempel och med lag tvinga alla näringsidkare att ta emot kontanter.
mot · H9021968 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett återinförande av straffet förvaringsstraff och tillkännager detta för regeringen. Straffet internering som avskaffades 1981 innebar straff som tidsbestämdes till ett lägsta antal år. De som dömdes till internering var som regel återfallsförbrytare. Straffet som utmättes var en lägsta tid på 1–för den intagnes vistelse på anstalt utan att någon maximitid angavs. Efter anstaltsvistelsen följde vård utom anstalt med möjlighet till återintagning. En interneringsnämnd tog beslut om den intagnes internering skulle upphöra. När denna form av bestraffning upphörde var det därför att många ansåg att ett på det sättet tidsobestämt straff var grymt. Det kan sägas att den uppfattningen stämde rätt väl överens med de strömningar inom kriminalvårdspolitiken som var förhärskande . När interneringsstraffet infördes var det därför att man då såg att det behövdes nya, mera avskräckande straff, för att komma åt den då allt mer ökade grova brottsligheten. är läget likartat. Gängbrottslighet och det grova våldet i övrigt kräver kraftiga reaktioner från samhällets sida. Vi behöver kunna låsa in återfallsförbrytare och i övrigt farliga förbrytare så länge som det finns en uppenbar risk för återfall i grov brottslighet. Det är angeläget att skapa incitament till skötsamhet under fängelsevistelsen och till en övergång till en hederlig livsföring. Ett lämpligt utformat förvaringsstraff kan verksamt bidra till detta. Regeringen bör skyndsamt låta utreda ett återinförande av förvaringsstraff.
mot · H9021969 · 2021-10-01 00:00:00 — Gemensam nordisk linje kring beredskap och större kriser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att de nordiska länderna framöver har en gemensam linje för att hantera större kriser och beredskap och tillkännager detta för regeringen. De nordiska länderna har samarbetat och monterat ner olika gränser. Vi har haft ett viktigt ekonomiskt utbyte, familjeband över gränserna och en form av gemenskap. Handel, diplomatiskt samarbete, passfrihet och god grannsämja är saker vi i kunnat vara stolta över och tjänat på tillsammans. Vi har lärt och delat med oss av varandra på många olika sätt. Under den pågående pandemin bröts denna utveckling, inte minst när olika former av gränskontroller och hinder uppstod samt skilda sätt att hantera pandemin. En bidragande orsak till detta får anses vara att den svenska pandemihanteringen skiljde sig kraftigt från de andra nordiska ländernas. visar också olika mätbara sätt att bedöma hur liv, hälsa och sjukdom som följd av pandemin har varit till nackdel. Handel, turism och utbyte mellan länderna har minskat som följd av pandemin. För att åter främja det nordiska samarbetet samt vikten av att ha en väl avvägd linje gällande såväl beredskap som krishantering behöver därför ett arbete sättas igång med syftet att de nordiska länderna ska sträva efter att samarbeta i betydligt högre grad än vad som skedde under Corona-pandemin. Det skulle alla de berörda länderna kunna tjäna på.
mot · H9021970 · 2021-10-01 00:00:00 — Motion till 2021/22:1970