mot · H9023424 · 2021-10-04 00:00:00 — var det 15 adoptioner av barn i familjehem som genomfördes av familjehemsföräldrarna, var det på motsvarande sätt 13 adoptioner som ägde rum och skedde 19 adoptioner, enligt . [15] Detta går att jämföra med statistik gällande insatser och placeringar: påbörjades 410 omedelbara omhändertaganden enligt LVU av barn i åldern 0–till följd av brister i hemmet. Per fick 1 137 barn i åldern 0–vård utanför hemmet enligt socialtjänstlagen eller LVU; familjehem var den vanligaste placeringsformen. föreslår att det ska tas fram riktlinjer för i vilka situationer möjligheten till adoption bör uppmärksammas. Inför en regel om att adoption ska övervägas efter att ett barn varit placerad i ett och samma hem , på liknande sätt som vårdnadsöverflyttning. Vidare bör det övervägas om adoption ska kunna vara möjligt, i vissa undantagsfall, till exempel vid allvarligt våld i hemmet, även utan föräldrarnas samtycke. En sådan ordning har till exempel införts i . Genomför licensiering av familjehem och jourhem – stärkt kvalitet och trygghet Merparten av alla placerade barn och ungdomar bor i familjehem eller jourhem. De familjer som engagerar sig i barn och ungdomars liv måste kunna förvänta sig tydliga hållbara regler. Regelverken som rör familjehem och jourhem bör därför genomgå en genomgripande översyn, där man ser över alltifrån certifiering, dokumentation, ersättningsmodeller och barns rätt till såväl utbildning som läkarvård. Till exempel är möjligheterna till psykiatrisk hjälp för jourhemsplacerade barn ibland begränsade. föreslår att det införs en licensering av familjehem och jourhem. Denna licensering skulle kunna knytas till krav på deltagande i fortbildning och kontinuerlig utvärdering för att kunna behålla sin certifiering. En licensering kommer i praktiken fungera som en trygghet och säkerhet för värdfamiljen. Utöver det allra viktigaste att stärka de socialt mest utsatta barnens trygghet. föreslår därutöver införande av ett nationellt register över familjehemmen. Ett sådant register skulle möjliggöra både uppföljning och rapportering om familjers lämplighet att vara familjehem. Det skulle dessutom bli lättare att följa detta över kommungränserna vid eventuella placeringar i andra kommuner. Dessa förslag om licensering och ett nationellt register skulle sammantaget medföra en förbättrad kvalitet och rättssäkerhet avseende familjehem och jourhem. Professionalisera familjehem och jourhem – förbättra utbildning och dokumentation av varje placering av barn och unga föreslår att familje- och jourhemmen professionaliseras genom att dokumentationen av varje placering förbättras. får familje- och jourhemmen ett skriftligt uppdrag om att påbörja en placering, men en skriftlig uppföljning sker . Att göra sådana uppföljningar obligatoriska – utan att de blir administrativt betungande – skulle tjäna flera goda syften. Först och främst skulle det placerade barnet få bättre möjligheter att förstå sin egen historia. När hon eller han får möjlighet att begära ut handlingar om sina placeringar, bör det finnas mer information än om var och när placeringen skett. Mer strukturerad dokumentation underlättar uppföljningar som skapar bättre förutsättningar för familje- och jourhemmen att utveckla samarbetet med . Dessa kan utgöra grund för att identifiera problem eller framgångsfaktorer på systemnivå. Familje- och jourhemmen måste få bättre möjligheter till vidareutbildning och handledning. Till exempel bör handledning vara möjligt även efter att en placering har avslutats. Förbättra tvångsvårdens kvalitet och säkerhet – se över (Sis) har i uppdrag att bedriva individuellt anpassad tvångsvård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. har det kommit otaliga rapporter, från bland andra Inspektionen för vård och omsorg (), (), fackliga organisationer och inte minst via media, om allvarliga brister och problem inom den viktiga verksamhet som Sis bedriver. De fackliga organisationerna har också slagit larm om en utveckling där hot och våld mot personalen blivit till vardag och där klienterna som befinner sig hos Sis inte får vård och behandling i tillräcklig omfattning eller av tillräckligt hög kvalitet. behövs en grundlig genomsyn av både uppdrag och verksamhet liksom skyndsamma åtgärder för att avhjälpa rådande problem och brister. Statens institutionsstyrelses uppdrag är inte vilket som helst. Den har i uppdrag att bedriva en verksamhet som utgör det yttersta skyddsnätet för unga med allvarliga psykosociala problem liksom för såväl unga som vuxna med missbruksproblem. Att denna verksamhet håller hög kvalitet och säkerhet är av yttersta vikt då det handlar om att ge vård och behandling till bland annat personer med ett livshotande missbruk. Det är helt grundläggande att Sis-hemmen säkerställer att personer inte kan avvika från tvångsvården utan tillstånd. föreslår att regeringen ger i uppdrag att genomföra en bredare översyn av tvångsvårdens kvalitet och säkerhet. En sådan översyn bör titta på möjligheterna för andra aktörer att axla ansvar för tvångsvård. Därtill säkerställa att ingen person som står under tvångsvård ska kunna avvika från ett Sis-hem. Regeringen har visserligen gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av verksamheten vid Statens institutionsstyrelsen. anser dock att uppdraget till Statskontoret är otillräckligt. Givet de omfattande problem och brister som finns inom de verksamheter som ansvarar för, samt det ökade behovet av vård menar vi att regeringen bör ta ett större grepp. Det är olyckligt att regeringen begränsat Statskontoret till att utgå ifrån befintlig lagstiftning för verksamheten liksom oförändrad ansvarsfördelning mellan stat, kommun och region. Därtill är regeringens skrivelse 2020/21:215 Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskild ungdomshem passiv och avvaktande. Det duger inte. Fler förebyggande insatser för socialt utsatta barn ställer tydliga krav på alla som lever i . Det är var och ens ansvar att ta vara på de möjligheter som livet och vårt samhälle bjuder. Vi ställer krav för att vi vet att det finns en vilja och en förmåga att delta och bidra hos nästan alla. Det påverkar vår syn på all politik. Det är grunden för till exempel arbetslinje, för vår integrationspolitik och för hur vi ser på lag och ordning. En lika viktig utgångspunkt är emellertid ansvaret för samhällets mest utsatta och svaga. lovar inte allt åt alla. Men vi lovar att se till att den som inte har den egna kraften får det stöd som behövs. Det gäller vuxna, men det gäller framförallt barn. är det långtifrån alltid så. Internationella studier visar att svenska barn har det bra, men vi ser också sprickorna. Där allt fler riskerar att falla igenom. Omkring var femte elev lämnar nionde klass utan fullständiga betyg, som vi vet att en gedigen grundutbildning är en helt central förutsättning för att undvika de allra flesta sociala problem senare i livet. Vi ser en ökad rekrytering av riktigt unga in i kriminella nätverk och gäng. i våra utanförskapsområden har att hantera barn som redan är kriminella och har därför mindre tid och resurser för barn med mer traditionella sociala problem. Den psykiska ohälsan bland unga är ett växande problem, som vi ser hur köerna till barn- och ungdomspsykiatrin blir allt längre. Basen för en politik som ger barn förutsättningar att ta tillvara sina möjligheter är ett i övrigt fungerande samhälle. Tryggheten i bostadsområdet, föräldrar som jobbar och försörjer sig själva, som välfärdens grunduppdrag har den räckvidd som krävs. En skola som levererar kunskaper och färdigheter, en förskola som erbjuder en trygg miljö och en utvecklande pedagogik, en fungerande mödra- och barnavård, samt allmänna vaccinationsprogram. Den här politiska inriktningen handlar om hur det grunduppdraget kan stärkas, men framförallt om vad som måste fungera om och när livet trots detta går snett. Här får politiken inte svika och träda tillbaka. Varje barn ska kunna känna hopp om sitt eget livs möjligheter. Det krävs fler förebyggande insatser för socialt utsatta barn. Prioritera rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd och är arbetslösa Förskolans uppgift att förbereda inför skolstarten är därmed särskilt viktig för barn som kommer från studieovana hem eller utsatta miljöer. Det kan handla om hem där föräldrarna får försörjningsstöd eller är arbetslösa. Förskolan kan även spela en stor roll för barnens möjligheter att tidigt lära sig svenska. Men många utsatta elever är på grund av att deras föräldrar inte arbetar utestängda från de fördelar en fungerande förskola kan ge dem. prioriterar rätten till förskola och vill utöka rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Vi utvidgar därmed vårt tidigare förslag, som omfattade barn till långtidsarbetslösa föräldrar och föräldrar med försörjningsstöd. Insatser för barn som har halkat efter eller är i riskzonen har visat sig ge större effekt ju tidigare de genomförs. Nationella riktlinjer för placerade barns skolgång föreslår att det tas fram och genomförs nationella riktlinjer för placerade barns skolgång. Barn som är placerade i familjehem och jourhem har större svårigheter att klara skolan väl jämfört med andra barn. Placerade barn behöver strukturerad och metodiskt stöd för att klara av skolan bättre. var det av pojkar och av flickor som är placerade i ett familjehem eller jourhem som uppnådde behörighet till gymnasieskolan. [17] Nationella riktlinjer kan vara ett första steg i strävan efter att åstadkomma mer likvärdighet avseende placerade barns skolgång rörande vilket stöd och vilken hjälp som erbjuds. Obligatorisk lovskola och läxhjälp för elever som riskerar att halka efter – särskilt fokus på placerade barn Kunskap kräver egna ansträngningar, men varje elev ska också ges stöd för att nå kunskapsmålen. För elever i högstadiet som riskerar att halka efter kan extra undervisningstid, läxhjälp eller lovskola vara avgörande för att nå kunskapsmålen. Kommuner och fristående huvudmän bör från årskurs fyra till nio vara skyldiga att erbjuda läxhjälp till alla elever. vill utöka satsningen på lovskola. Finns det en risk att en elev inte hänger med i kunskapsmålen ska kommunerna från årskurs 6 vara skyldiga att erbjuda lovskola. Tyvärr har regeringen valt att begränsa det erbjudandet till elever i årskurs 8 och 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever i dessa årskurser som inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Vi föreslår också att obligatorisk läxhjälp införs. Handlingsplan för att stärka arbete med att förbättra placerade barns skolresultat föreslår att det tas fram en handlingsplan i syfte att stärka arbete med att förbättra placerade barns skolresultat. Vi vill att i större utsträckning prioriterar barnens skolresultat i familjer med social utsatthet. Barn i familjer med regelbunden kontakt med bör särskilt uppmärksammas för sina skolresultat, oavsett föräldrarnas problem. bör i ett första steg ta fram en handlingsplan för hur ska stärka sitt arbete med att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Handlingsplanen bör utgå från forskning på området och bygga på beprövade metoder. Det ska finnas tydliga och mätbara mål som kan utvärderas och ligga till grund för fortsatt metodarbete. vill skärpa uppföljningen av placerade barns skolgång i syfte att säkerställa dessa barns lagstadgade skolplikt. Tyvärr är det många placerade barn som får avbrott i sin skolgång vilket är en viktig förklaring till varför placerade barn i genomsnitt har betydligt lägre betyg än andra barn liksom oftare saknar fullständiga betyg. I likhet med vill vi moderater att möjligheten att införa ett system med vitesförelägganden för kommuner som inte säkerställer ett placerats barns skolplikt utreds. Därutöver vill vi att möjligheten att i större utsträckning se till att hemundervisning för placerade barn och unga fullföljs som inte har möjlighet att på annat sätt fullborda skolgången ses över. Möjligheten att genomföra hela eller delar av skolgången i hemmet är kraftigt begränsad och beviljas sällan och då främst av sjukdomsskäl. Hemundervisning bör endast tillåtas i undantagsfall om särskilda skäl föreligger, det kan dock finnas sociala skäl för att få hemundervisning varför det borde utredas om och hur detta kan bidra till att fler placerade barn fullgör sin skolgång. vill fortsätta att bygga ut de karriärtjänster som den borgerliga regeringen införde. Duktiga och engagerade lärare är en förutsättning för en fungerande skola. Därför ska skickliga lärare också ha bra betalt, kunna göra karriär och utvecklas i yrket. Statistik från visar dessutom att bästa lärare i lägre grad än i jämförbara länder finns på de skolor som har de största utmaningarna. Detta bekräftas också av utvärdering (IFAU), som har konstaterat att lärarna i större utsträckning är kvar på skolor där eleverna har goda förkunskaper och att de lämnar skolor som tar in elever med allra lägst förkunskaper. Därför behöver satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområden utökas. Fler av de skickligaste lärarna behöver söka sig till de skolor som har störst utmaningar. Undersök alla placerade barns hälsa är möjligheterna att erbjuda psykiatrisk hjälp till jourhemsplacerade barn begränsade, trots att behovet har ökat med antalet barn som kommer från krigszoner eller har upplevt andra trauman. Det finns slutligen ett behov av att säkerställa att skollagen och socialtjänstlagen fungerar tillsammans och att skolpersonal är bättre informerade om placerade barns situation. föreslår att se över möjligheten att låta varje barn genomgå en obligatorisk läkarundersökning innan en placering påbörjas, framförallt för barnets egen säkerhet men också för familje- eller jourhemmets trygghet. Därefter regelbundet återkommande hälsokontroller. Detta i syfte att bland annat försöka upptäcka om placerade barn utsatts för hot om våld, våld eller övergrepp av olika slag. Det bör vara obligatoriskt och rutin vid hälsokontroller som genomförs inom skolan och barn- och mödravården att ställa frågor om våldsutsatthet. Det bör gälla alla barn, inte bara dem som är placerade i ett familjehem eller jourhem. För att kunna öka upptäckten av barn som utsatts för hot om våld, våld eller övergrepp krävs fortbildning av personal som möter barn och unga i till exempel förskolan och skolan. Genomför regelbundna studier av placerade barns utveckling föreslår att det tas fram och genomförs regelbundna nationella studier avseende hot om våld, våld och sexuella övergrepp mot barn. Det är till exempel en stor brist att det saknas framtagen fakta och statistik gällande hur vanligt förekommande och omfattande våld är mot barn med funktionsnedsättningar. Det ska vara ett nationellt ansvar att säkerställa denna insamling av fakta och statistik. Kraftsamla kompetens för att motverka hedersförtryck anser att ett konkret sätt att förebygga, upptäcka och motverka hedersförtryck är att samla kompetens och samarbeta mellan skola, socialtjänst och polis samt olika frivilligorganisationer. finns goda exempel på detta. Detta vill vi främja och utveckla. Hedersförtryck utgör särskilt allvarliga ingrepp i barns och ungas frihet, integritet och självbestämmande. I syfte att upprätthålla och försvara släktens eller familjens heder begås omfattande övergrepp, som tvång, inlåsning, hot, misshandel och i extrema fall mord. Hedersrelaterade inskränkningar kan emellertid också handla om att förnekas delta i skolundervisning eller att inte få ha egen fritid. Föräldrar har ansvaret för sina barns uppväxt, och respekten för föräldrars olika värderingar måste vara stor. kan aldrig kompromissa om alla barns rätt till lärande, personlig utveckling och kroppslig integritet. Mer måste alltså göras för att ta itu med hedersförtrycket, och där har skolan ett särskilt ansvar. Stärk insatserna för att förbättra barns psykiska hälsa – prioritera verkningsfull suicidprevention Psykisk ohälsa bland barn och unga är ett stort och växande problem. Tidiga insatser för att minska den psykiska ohälsan bland barn och unga är viktigt både för den enskilde och för samhället i stort. Vi behöver ta tag i problemet redan nu för att motverka att det fortsätter växa . Vi vet att ungas psykiska ohälsa riskerar att bli vuxnas psykiska ohälsa. Ungefär var tredje patient i väntrummet på en svensk vårdcentral har någon form av psykisk ohälsa. är psykiatriska diagnoser den vanligaste orsaken till sjukskrivning. utgör psykiatriska diagnoser cirka fyra av tio av alla pågående sjukfall. Diagnoserna omfattar bland annat depression och reaktioner på svår stress. För personer som är sjukskrivna i en psykiatrisk diagnos tar det betydligt att återgå till arbetet jämfört med genomsnittet för alla diagnoser, enligt . Genom tidiga insatser mot psykisk ohälsa kan vi rusta barn och unga – men också samhället – bättre för framtiden. För att vända utvecklingen krävs både förebyggande arbete och bättre stöd till de barn och unga som redan är drabbade av psykisk ohälsa. Även neuropsykiatriska diagnoser bland barn och unga har ökat . har barn och unga vuxna som diagnostiseras med neuropsykiatriska tillstånd ofta samsjuklighet i annan psykisk ohälsa. Bristande tidiga insatser bidrar också till att dessa barn riskerar att hamna i aktivitetsförsörjning eller förtidspension när de blir äldre. Ta fram och genomför en nationell strategi för att förbättra den psykiska hälsan och verkningsfull suicidprevention Regeringen har gett och i uppdrag att i tillsammans med en lång rad andra berörda myndigheter ta fram underlag till en kommande nationell strategi avseende psykisk ohälsa och suicidprevention. välkomnar detta uppdrag och vill understryka vikten av att fullfölja intentionen att ta fram och genomföra en ny nationell strategi avseende psykisk hälsa och suicidprevention. Moderater föreslår att en denna nya strategi bör bli en viktig del av en samlad nationell hälsofrämjande strategi. Detta då vi menar att det behövs ett holistiskt synsätt på psykisk hälsa och psykisk ohälsa och att strategin inom området därför kan förstärkas av att bli en del av en större helhet. Fysisk och psykisk hälsa hänger samman och det finns exempelvis ett mycket starkt vetenskapligt stöd för att fysisk aktivitet leder till bättre psykiskt hälsa. Det är svårt att rekrytera erfarna psykiatriker till psykiatrin och bristen på medarbetare förväntas fortsätta att öka. Systemen för kvalitetsutveckling är otillräckliga och samarbetet mellan psykiatrin och övrig vård brister. Det finns fortfarande oklarheter om vem som bär ansvaret för att stödja och hjälpa barn och unga med psykisk ohälsa. Uppföljning saknas och skillnaderna vad gäller kvalitet och tillgänglighet varierar i olika delar av landet. Bland annat därför behövs en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan. Den nationella strategin ska bland annat innehålla följande delar och inriktning. Den ska stödja hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser och ta fram metodik och struktur i syfte att förbättra förutsättningarna för mer samarbete mellan psykiatrin och den övriga somatiska vården, skolhälsovården, missbruksvården och . Därtill måste det medicinska ledningsansvaret inom psykiatrin återupprättas. Det krävs en stärkt kontinuiteten inom psykiatrin. De flesta patienter upplever ökad trygghet och kvalitet om det finns en regelbundenhet i vem man som patient får träffa inom psykiatrin. En nationell strategi ska också bidra till att strukturerat stimulera och bidra till ökat samarbete mellan psykiatrin och ideella sektorer såsom idrottsföreningar och kultursektorn. föreslår att utvidga dödsfallsutredningarna enligt lex till att också omfatta barn och unga som tar sitt eget liv. Detta kan vara en möjlig metod för att söka dessa svar på ett mer systematiskt sätt. förslag om att utvidga dödsfallsutredningarna enligt lex så att de också omfattar barn som tar sitt eget liv bör utredas. Detta i syfte att identifiera och därmed i förlängningen kunna åtgärda brister i samhällets skyddsnät. Genom en ökad kunskap om orsakerna bakom självmord skapas förutsättningar för en utvecklad och mer verkningsfull suicidprevention. Det är angeläget att söka svar på varför ungdomar i ökat utsträckning begår självmord när självmorden i äldre åldersgrupper ligger tämligen . Korta väntetiderna till BUP - barn och unga med psykisk ohälsa ska snabbt få stöd och hjälp föreslår ett återinförande av den förstärkta vårdgarantin för barn och unga med psykisk ohälsa. Åtgärder krävs i flera delar av vårdkedjan. Tillgängligheten måste bli bättre, både vad gäller första linjens insatser och inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Första linjens insatser kan ske inom ramen för till exempel en vårdcentral och rikta sig främst till barn och unga som har symptom på psykisk ohälsa och riskerar att drabbas av allvarligare besvär eller psykisk sjukdom, medan BUP erbjuder specialiserad vård. Båda formerna av vård är avgörande för att barn och unga som mår dåligt ska få den hjälp de behöver. föreslår vidare att delar av kömiljarderna kopplas till den lagstadgade vårdgarantin riktade till barn- och ungdomspsykiatrin i syfte att korta köerna. Prioritera ökade insatser i syfte att öka tryggheten hos placerade barn och unga Skolpsykologer bör ges bättre förutsättningar att kunna arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande. tvingas många skolpsykologer i praktiken oftast arbeta merparten av arbetstiden kortsiktigt med utredningar. Detta arbete är naturligtvis viktigt och nödvändigt, men skolpsykologer behöver också kunna arbeta mycket mer förebyggande till exempel med placerade barn och unga. En grupp barn och unga med särskilt dålig psykisk hälsa är nämligen placerade barn och unga. har bland annat rapporterat att av barnen på de särskilda ungdomshemmen har minst en psykiatrisk diagnos. [19] Andra varningssignaler om utbredd psykisk ohälsa hos placerade barn och unga är kraftigt förhöjd förskrivning av psykofarmaka till gruppen liksom överrepresentationen av såväl självskadebeteende som självmordsförsök. Enligt är dödligheten nära fem gånger högre hos barn och unga som varit placerade jämfört med andra barn och unga. [20] Mot denna bakgrund torde det vara uppenbart att krävs riktade insatser för att förbättra den psykiska hälsan hos denna grupp. Placerade barn och unga behöver få bättre tillgång till hälso- och sjukvård. Centralt är också att öka tryggheten för placerade barn och unga. föreslår att ökade insatser i syfte att öka tryggheten hos placerade barn och unga prioriteras på ett metodiskt och långsiktigt sätt. Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en plan som syftar till att skapa förutsättningar för skolpsykologer att kunna arbeta mer förebyggande och långsiktigt hälsofrämjande på ett metodiskt och strukturerat sätt med placerade barn och unga. Vi anser att elevhälsan är ett område som behöver utvecklas och förstärkas med fler professioner. Fysioterapeuter och skolpsykologer skulle enligt vår mening kunna bidra till att förbättra elevhälsans kvalitet och förebyggande roll. Se över tillgången till skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog – ge förutsättningar att kunna arbeta mer förebyggande anser att en översyn av skollagen bör genomföras för att elever ska få bättre tillgång elevhälsan, inklusive skolkurator. En fungerande elevhälsa kan inte ersätta primärvården eller barn- och ungdomspsykiatrin, men den utgör ett viktigt komplement. Dit kan barn och unga vända sig när de mår dåligt, men kanske inte har behov av insatser från en specialist eller husläkare. Dessutom är tröskeln ofta lägre än till vårdcentralen för just gruppen barn och unga. Elevhälsan har också en central roll för att uppmärksamma barn med neuropsykiatriska sjukdomar och som är i behov av extra stöd och resurser. Enligt den nya skollagen ska alla elever ha tillgång till bland annat skolsköterska och skolkurator.