mot · H9023020 · 2021-10-04 00:00:00 — Systematisk planering för tillgång till kvalitetsvirke ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för systematisk planering för långsiktig tillgång till svenskt kvalitetsvirke och tillkännager detta för regeringen. Intresset för vår miljö, vårt arv och såväl det immateriella som materiella kulturarvet är stort i . , och inte minst under pandemin, kan vi också se ett utbrett intresse för det bebyggelsehistoriska arvet och byggnadsvård specifikt. Populärvetenskapliga magasin och tv-program röner stort intresse liksom intresset för att investera och bosätta sig i äldre hus på landsbygden. Dessa fastigheter involverar inte sällan även äldre ekonomibyggnader och överloppsbyggnader av kulturhistoriskt värde. Dessa miljöer, liksom löpande vård och underhåll av offentliga historiska hus och miljöer kräver inte sällan ett stort hantverkskunnande och redskap och material som skiljer sig från de moderna som annars används vid nybyggnation och modulhus. Byggnadsvården har ofta helt andra krav på virke än modernt byggande. Man behöver virke från gamla skogar, och man behöver i vissa fall även nävern. Det går ännu att få tag i virke som har rätt kvalitet och dimensioner, men skogsbruket genererar ingen återväxt av det virke som långsiktigt behövs i byggnadsvårdssyfte. Materialet som planteras måste få stå . Röster inom byggnadsvårdsutbildningarna hävdar att om vi endast, eller närmast uteslutande har trakthyggesbruk som allena rådande skogsbruksmetod, så kommer vi inte kunna följa lagen för att förvalta våra kyrkor på ett ändamålsenligt sätt. Vi kommer att behöva en annan typ av skogar, jämt den storskaliga kalavverkningen. Det rör sig inte om reservat, men kulturskogar med långsiktighet i blickfånget. Det är ett kommersiellt skogsbruk som ger bra virke. Enligt , uppger att det inte finns någon systematisk planering inom skogsbruket i för att kunna tillhandahålla kvalitetsvirke för byggnadsvård eller annan byggnation med sådant virke (med kvalitetsvirke avses senvuxet virke av grövre dimensioner, ofta äldre träd som är 100 till ). Anledningen ska inte vara att det saknas efterfrågan, eller att det inte finns något ekonomiskt intresse hos skogsägarna. Tvärtom går det att få bra betalt för den typen av timmer, och efterfrågan bedöms vara stor. En anledning till att skogsbruket inte planerar för produktion av kvalitetsvirke är, enligt , att äldre bestånd av virke också genererar höga naturvärden. Det skapar en osäkerhet för skogsnäringen eftersom det kan komma myndighetsbeslut eller certifieringskrav som omöjliggör avverkning av de aktuella bestånden. täcks behoven i stället av import från i första hand och , och till viss del . Denna problematik beskrivs även i utredningen äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). I utredningen konstateras att en stor del av det specialvirke som efterfrågas för kulturhistoriskt intressanta byggnader importeras , trots att det bland förvaltarna av dessa byggnader finns en vilja att använda och förädla högkvalitativt timmer lokalt. Det är i någon mån en fråga om sårbarhet och säkerhetspolitisk brist att vi är beroende av och för tillgången till högkvalitativt timmer av detta slag, särskilt för en skogsnation som den svenska. En anledning till situationen är enligt utredningen att marknaden för kvalitetsvirkesförädling är omogen och att samordningen och informationen är bristfällig. Ett annat problem är att skogsbruk som syftar till att producera kvalitetstimmer kan generera en skog med höga biologiska värden. Det här kan som tidigare nämnt, skapa osäkerhet om det kommer att vara tillåtet att avverka dessa träd . Enligt utredningen är det viktigt att utveckla kunskapen om alternativa skötselsystem som medger att gamla och friska träd kan användas till kvalitetsvirkesproduktion mot en annan bransch än den storskaliga skogsindustrin. På grundval av ovanstående bör tillkännage regeringen som sin mening att i samverkan med berörda myndigheter och branschen, vidta åtgärder för att öka och trygga den långsiktiga tillgången till svenskt kvalitetsvirke. [1] (2021), e-post . Även svarar att de inte känner till att det finns någon sådan planering, e-post . [2] (2021), information via e-post . [3] SOU 2020:73, Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen, betänkande av , 2020, 317–320.