mot · H9023779 · 2021-10-05 00:00:00 — En effektiv kriminalvård med hög säkerhet och meningsfull verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning gällande brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt gräns för häktning av unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda arbetet med att inrätta särskilda ungdomshäkten och ungdomsfängelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidsgränser gällande häktning bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla uppsökarverksamheten på häkten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska övervägas om det vore lämpligt att påbörja behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram konsekvenser för när man inte infinner sig till rättegång, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtagligt korta tiden mellan dom och verkställighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om för verkställighet inom frivården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter till omedelbar verkställighet oavsett om domen kommer att överklagas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskad möjlighet till uppskov med verkställigheten av straffet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det straffbart att inte inställa sig för verkställighet av fängelsestraff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag om att kriminalisera rymningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymningar från rättspsykiatrisk vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad användning av fotboja vid permissioner och transporter av intagna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt inrätta en ny enhet hos för unga som begått grova brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utöka tiden för behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriskt deltagande i ett nationellt exitprogram för dömda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad närvaro av frivården i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet yrkeskurser på fängelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förvaringsstraff för samhällsfarliga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen så att får visitera inför transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet att vägra villkorlig frigivning om det bedöms att det finns risk för återfall i brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nya behandlingsprogram för personer som begått sexuella övergrepp mot barn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa skyddstillsyn med elektronisk övervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kraven för att undanröja skyddstillsyn och att skyddstillsyn endast kan dömas en gång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården bör ges möjlighet till interimistiska beslut gällande skyddstillsyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närhetsprincipen ska beaktas i mindre utsträckning än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över effektiviteten inom gällande häkten, transporter och frivård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övervakning ska ske även utan villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning inte ska ske om den dömde vägrar acceptera villkor som beslutas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka användningen av narkotikahundar på fängelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer inflytande för brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en total översyn av systemet med biträdande övervakare inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet överföringar av fångar med utländskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ska ha en modern och effektiv kriminalvård som präglas av hög säkerhet, meningsfull och framåtblickande verksamhet och som omfattas av tydliga krav och regler. I takt med satsningar på Polisen och våra föreslagna straffskärpningar kommer ännu fler avtjäna straff i anstalt. Detta ger skäl att utvärdera och vidareutveckla straffens innehåll. Fängelsetiden ska följa snabbt efter domen. Vare sig det handlar om korta eller långa fängelsestraff ska målet vara att straffet markerar slutet på den dömdes kriminella bana. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och fängelser. Den situation som just nu råder inom med mycket stor platsbrist på både häkten och fängelser är ytterst en effekt av regeringens bristande agerande. var den genomsnittliga beläggningsgraden på fasta platser på häkten och på fängelser. Kriminalvården kommer långsiktigt att behöva tillföras betydande resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och fängelseplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll Vare sig det handlar om korta eller långa fängelsestraff ska målet vara att straffet markerar slutet på den dömdes kriminella bana. Det finns därför skäl att utvärdera och vidareutveckla straffens innehåll. Det gäller inte minst med hänsyn till den växande gruppen av unga vuxna med stort våldskapital som har ett lågt förtroende för samhället och dess myndigheter och som helt saknar intresse av att lämna kriminaliteten bakom sig. Redan här och kan dock mycket göras för att förbättra situationen. Det handlar om att korta tiden mellan dom och verkställighet och att häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen vilket skulle frigöra häktesplatser och ge möjlighet till behandling och återfallsförebyggande åtgärder tidigare. Det handlar även om att bättre utnyttja den befintliga kapacitet som finns med exempelvis användning av dubbelbeläggning på anstalterna. har tillkännagivit detta för regeringen, men i och med att det är akut läge behöver frågan återigen tas upp för behandling. Tillsätt en utredning gällande brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella En ny grupp av unga vuxna på fängelserna i innebär nya utmaningar för Kriminalvården. Det rör sig om män från socialt utsatta områden med lågt förtroende för myndigheter och som ofta är tungt kriminellt belastade och har missbruksproblem. Intresset för att lämna kriminaliteten är ofta obefintligt. Situationen ställer nya krav på innehållet i verkställigheten. Det handlar om att anpassa insatserna så att åtgärderna i största möjliga mån ser till att dömda från utsatta områden får stöd att återgå till ett laglydigt och ordnat liv. Kriminalvården bör bland annat hitta samarbetsformer som kan bidra till en bättre utslussning för dessa individer. Vi vill ge en utredare i uppdrag att, bland annat utifrån erfarenheter i andra länder, ta ett samlat grepp kring denna grupp av individer i syfte att lämna förslag om lämpliga brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll anpassat efter denna grupp. Sänkt gräns för häktning av unga och inrätta ungdomshäkten och ungdomsfängelser Vi har sett en utveckling där ungdomsrånen har ökat lavinartat. ökade rånen mot personer med . Dessutom kryper brottsligheten lägre ned i åldrarna och unga som misstänks för brott har ökat kontinuerligt . Utvecklingen är mycket allvarlig och situationen kräver fler och effektivare verktyg för att vända den kontinuerligt försämrade situationen. Ett av dessa verktyg är möjligheten att häkta personer som begår allvarliga brott. Den så kallade inkapaciteringseffekten är en viktig del av såväl det brottsbekämpande som det brottsförebyggande arbetet. Från sida anser vi att häktningar är en viktig förutsättning för att kunna utreda och bekämpa brott. Häktningar ska också kunna förenas med restriktioner för att utredningar inte ska försvåras. ser vi vissa tydliga begränsningar för de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter till häktningar. Exempelvis är regelverket inte anpassat för dagens situation för den ökande och den allt allvarligare ungdomsbrottsligheten. Unga personer som grips för mycket grova brott kan vara tillbaka på gatan – trots att risken för återfall i brottslighet är uppenbar. finns en möjlighet att häkta ungdomar mellan som misstänks för allvarliga brott. Den möjligheten används dock relativt sällan, bland annat med hänsyn till den påfrestning som en häktning innebär för en ung person. Det kan finnas starka skäl för att i större utsträckning anhålla och häkta unga personer som har begått grova brott. Det gäller särskilt om en person sannolikt kommer att fortsätta att begå brott om han eller hon släpps på fri fot, eller om personen kan försvåra en pågående brottsutredning genom att exempelvis försöka påverka vittnen eller förstöra bevismaterial. Därför vill att häktning av unga lagöverträdare ska ske i fler fall än , när brottet är allvarligt och det finns risk för återfall. Detta vill vi göra genom att sänka gränsen för när unga ska kunna häktas. Situationen för unga i häkte behöver ses över och förbättras. Särskilda ungdomshäkten bör inrättas och som anpassas efter ungas behov och förutsättningar. Insatserna för att få unga personer som sitter i häkte att studera bör förstärkas. Är man dömd till sluten ungdomsvård för att man begått ett allvarligt brott, vilket skett så måste säkerheten vara så hög att man inte kan ta sig därifrån. För att möta den grövre ungdomskriminaliteten föreslår att det införs ungdomsfängelser där säkerheten är avsevärt mycket högre än på nuvarande SiS-hem. Verksamheterna måste anpassas till samhällsutvecklingen. Allt fler yngre personer begår brott inom ramen för gängbrottsligheten. Mot den bakgrunden behövs särskilda ungdomsfängelser för de unga vuxna som begår de allvarligaste brotten. tillkännagav detta till regeringen, men i och med att ungdomsbrottsligheten har blivit mycket grov anser vi att det behövs ett nytt tillkännagivande om detta för att markera frågans allvar. Tidsgränser gällande häktning ska tas bort Tidsgränser för häktning infördes . En misstänkt kan sitta häktad högst och om den misstänkte är är det som gäller. Tidsgränserna får överskridas om det finns synnerliga skäl. vill inte ha tidsgränser och röstade emot förslaget. Från sida anser vi att häktningar är en viktig förutsättning för att kunna utreda och bekämpa brott. Den grova brottsligheten har ökat lavinartat med fler komplicerade mål som tar att utreda. Det är grundläggande att rättsväsendet ges tillräckliga förutsättningar för att kunna utreda den här typen av grov brottslighet. delar regeringens ambition om att korta häktningstiderna men anser att det finns andra sätt att göra det på. Det finns inget egenvärde i att en person ska sitta häktad än nödvändigt, men att sätta upp absoluta tidsgränser menar vi är fel väg att gå. Det är grundläggande att rättsväsendet ges tillräckliga förutsättningar för att kunna utreda den här typen av grov brottslighet. Vi ser en risk att personer som bör vara häktade, både utifrån brottsutredningars behov och ur ett brottspreventivt syfte, inte kommer att kunna hållas häktade i samma utsträckning med de föreslagna tidsgränserna. För att förkorta långa häktningstider ser vi snarare att fokus bör läggas på att förkorta utredningstiderna. I syfte att åstadkomma detta menar vi att bland annat och måste ges tillräckliga resurser, men det handlar också om att exempelvis förstärka Nationellt forensiskt centrum i syfte att förkorta deras ledtider samt motverka andra flaskhalsar som förlänger utredningstiderna. Utvecklingen går dessutom mot att allt fler unga involveras i grov brottslighet. Det finns allt fler under som har begått mycket grova, ofta gängrelaterade, brott, och som riskerar att fly, återfalla i eller förhindra utredning av brott om de släpps. Det finns också, som flera remissinstanser har lyft fram, en stor risk för att en tidsgräns för häktning av personer utgör ytterligare ett incitament för äldre kriminella att i ökad utsträckning utnyttja och förmå unga personer att begå brott. anser att tidsgränserna för häktning ska tas bort. Behåll uppsökarverksamheten på häkten I Kriminalvårdens budgetunderlag står det att avveckling av uppsökarverksamheten på häkten ska göras. Anledningen är att få ekonomin i balans. Trots att Kriminalvården anser att detta betyder sämre möjligheter att tidigt identifiera intagnas behov och innebär viss minskning i de isoleringsbrytande åtgärderna. Det har på olika sätt konstaterats att just är de intagna som mest mottagliga för att förändra sina liv. Därför ska uppsökarverksamheten på häkten återinföras. Många personer sitter länge i häkte och det är där de är mottagliga för påverkan. kan också tiden i häkte utgöra en stor del av tiden personen sitter frihetsberövad och då är det viktigt att ta vara . Därför bör det övervägas om det vore lämpligt att i vissa situationer påbörja behandlingsprogram . Konsekvenser när man inte infinner sig till rättegång Det förekommer att personer som är misstänkte för brott inte infinner sig till rättegång. Upprepade gånger kallas man utan att dyka upp och kan passera utan att personer får en konsekvens av det brott personen begått. Det här leder till stort lidande inte minst för brottsoffret och brottsoffrets anhöriga som det står i motsats till ambitionen om en snabb och effektiv verkställighet. Att vägra att komma till en rättegång man kallats till och på så sätt undanhålla sig rättvisan och obstruera mot rättssystemet måste leda till betydligt mer ingripande konsekvenser för den enskilde än vad som är fallet . Att inte dyka upp när man är kallad till en rättegång och saknar laga förfall bör leda till att höga vitesbelopp döms ut. Vidare bör fler rättegångar avgöras i den tilltalades utevaro om han eller hon medvetet håller sig undan rättvisan. Den ordning som gäller är inte tillfredställande och bör ändras. Kortare tid mellan dom och verkställighet För att straff ska vara effektiva och verkningsfulla är det viktigt att de verkställs efter det att domen vunnit laga kraft. Om hinner gå mellan domen och verkställigheten blir kopplingen till straffet som konsekvens för en viss gärning försvagad. som går mellan dom och verkställighet är ur det avseendet ett misslyckande. Trots det verkställs ett fängelsestraff normalt först efter att domen har vunnit laga kraft. Enligt uppgift går cirka 2 300 fängelsedömda fria i väntan att få påbörja sina straff. I den nya strafftidslagen ges den dömde rätt att påbörja verkställigheten av ett fängelsestraff på egen begäran om straffet är verkställbart. En sådan rättighet är bra, men skyndsamhet mellan dom och verkställighet bör vara utgångspunkten för alla som döms till fängelse. För att förtydliga detta vill ändra lagen så att det framgår att verkställigheten ska påbörjas . Kriminalvården bör ges i uppdrag att arbeta för att påtagligt förkorta tiderna mellan dom och verkställighet. Kortare tid för verkställighet inom . Det är viktigt att korta tiderna från dom till verkställighet, även när det gäller verkställighet inom . Vid skyddstillsyn med samhällstjänst, påbörjades verkställigheten i snitt och när det gäller villkorlig dom med samhällstjänst. Detta är mellan dom och verkställighet och tiderna behöver kortas då det är viktigt med en snabb reaktion från samhället vid brott. Ökade möjligheter till omedelbar verkställighet påbörjas inte någon vård eller behandling för en person som sitter häktad förrän en dom på fängelse har vunnit laga kraft. Det kan medföra att en person sitter häktad utan att några återfallsförebyggande åtgärder eller andra behandlingsinsatser vidtas. En normal brottmålsprocess, från det att den misstänkte häktas till dess åtalet har prövats av både tingsrätt, hovrätt och ibland också , kan ta upp emot . För personer som döms till fängelse och mindre blir fängelsetiden ofta så kort att någon behandling överhuvudtaget inte sätts igång. Vi vill därför införa en regel som innebär att när en person som är häktad döms till fängelse så ska domstolen kunna förordna att domen ska gå i verkställighet oavsett om den som döms kommer att överklaga. Det innebär att den som dömts kan flyttas till ett fängelse och komma igång med vård och behandling i ett mycket tidigare skede. Eftersom grunden för frihetsberövandet är häktning till dess att domen vunnit laga kraft bör den intagne dock ha möjlighet att vara kvar i häktet om den så önskar. Minskad möjlighet till uppskov med verkställigheten av straffet En dömd kan beviljas uppskov med verkställigheten av ett fängelsestraff under vissa omständigheter. Enligt strafftidslagen som trädde i kraft ska en samlad bedömning göras där de negativa konsekvenserna för den dömde vägs mot samhällets krav och intressen. I vägningen tas hänsyn till samhällsskyddsintressen, såsom risken att den dömde avviker eller begår nya brott. I enlighet med utgångspunkten att straff bör verkställas så nära lagakraftvunnen dom som möjligt, bör möjligheterna att begära uppskov med verkställigheten vara små . anser att en mer restriktiv syn bör gälla när det kommer till möjligheterna att beviljas uppskov. Det kan bland annat handla om att hänsyn i mindre utsträckning bör kunna tas till den dömdes arbets- eller utbildningsförhållanden. Att en arbetstagare har ett arbete av säsongskaraktär eller kan erhålla eller behålla en anställning borde typiskt sätt inte kunna utgöra skäl för att beviljas uppskov. Straffbart att inte inställa sig till verkställighet Den som döms till fängelse kontaktas av Kriminalvården som förelägger den dömde att inställa sig vid den kriminalvårdsanstalt där fängelsestraffet ska verkställas. kan under vissa omständigheter på begäran av Kriminalvården förpassa personen till ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Det förekommer allt för ofta att personer inte infinner sig när det är dags att avtjäna straffet. var det nästan 1000 personer som var på fri fot trots att de var dömda till fängelse. har drygt 500 personer fått sina fängelsestraff preskriberade genom att hålla sig undan verkställighet. Systemet bygger på en hög grad av tillit till den som dömts, trots att det i vissa fall kan tyckas obefogat. Samtliga som döms till fängelse ska avtjäna sitt straff. Det handlar om respekten för och tilltron till rättssystemet men också om rättvisa. Kriminalvården måste vara konsekvent och inte tillåta att vissa undandrar sig samhällets påföljder. Att inte inställa sig är inte heller förenat med något straffansvar. Systemet med att personer på egen hand ska inställa sig för verkställighet av fängelsestraff, i de fall de inte suttit häktade, utnyttjas kraftigt och risken är stor att det fortsätter att utnyttjas framöver. anser att den som förelagts att inställa sig vid kriminalvårdsanstalt och inte dyker upp ska kunna straffas för det. Straffet bör som utgångspunkt motsvara straffen för andra brott som rör grunderna för rättsskipningen, såsom mened och övergrepp i rättssak. Ett sådant brott ska därmed kunna leda till fängelse . I rymmer/avviker ett antal dömda personer som avtjänar ett fängelsestraff. skedde 46 rymningar från fängelser samt 125 permissioner med anmärkningar som i många fall innebar att den dömde inte återkom efter permission. Trots att man enligt lag är skyldig att avtjäna tid i fängelse är det inte straffbart att rymma. De sanktioner som står till buds när någon rymmer är begränsade och konsekvenserna för den enskilde blir därför små. Rymningar innebär att stora resurser tas i anspråk från rättsväsendet, som redan är hårt ansträngt. Dessutom handlar det inte sällan om personer som dömts för allvarliga brott och långa fängelsestraff som kan vara farliga ute i samhället. I andra situationer där enskilda angriper själva kärnan i rättsskipningen eller trotsar ordningsmakten är principen att det bör betraktas som särskilt allvarligt. Bland annat därför är mened och övergrepp i rättssak så kallade artbrott. Samma principiella synsätt bör gälla om någon väljer att rymma från fängelse eller avvika från en permission. Det bör därför vara straffbart att rymma/avvika från fängelse eller permission. Kriminalisera rymningar från rättspsykiatrisk vård. Många grova brottslingar döms till rättspsykiatrisk vård. Flertalet utgör en stor fara ute i samhället. rymde en dömd 19-åring från Helix rättspsykiatri i . Mannen var dömd för knivmord och han rymde vid en permission. Detta fick förödande konsekvenser då mannen knivmördade en sjubarnspappa i . Rymningar från rättspsykiatrisk vård ska kriminaliseras. Ökad användning av fotboja vid permissioner och transporter Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att permissioner och transporter kan genomföras utan avvikelser. Ett sätt att öka säkerheten är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. Den möjlighet som finns att förena permission eller transport av intagna med elektronisk övervakning, fotboja, används allt för sällan. Vi vill därför se över riktlinjerna för dessa så att elektronisk övervakning används i fler fall . Ny enhet inom som får ansvaret för unga som begått grova brott En ny enhet för unga bör inrättas hos . Den nya enheten hos ska bland annat ansvara för vissa påföljder på grund av brott och också involveras för behandlingsinsatser som beslutas med stöd av Lag om vård av unga på grund av den ungas kriminalitet. Tanken är att enheten ska hantera barn och unga som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott, till exempel innehaft vapen eller sålt narkotika. Det handlar alltså om att göra riktade insatser och avsätta särskild kompetens för ungdomar som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende eller redan befinner sig i en miljö och i ett umgänge där grova brott begås. Denna grupp av unga kommer därmed i större utsträckning bli statens ansvar istället för kommunens och socialnämndernas ansvar. Kriminalvården kan antas ha bättre förmåga än socialnämnderna att hantera och arbeta återfallsförebyggande med denna grupp. Det innebär också att i utsatta områden avlastas en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem.