mot · H9022603 · 2021-10-04 00:00:00 — 4Värna och utveckla allmännyttans ställning 4.1Fler allmännyttiga bostadsbolag i kommunerna 4.2Motverka utförsäljning och ombildning av allmännyttan 4.4Ändra lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag 5Värna hyresrätten som upplåtelseform 5.1Förbättra rättssäkerheten under ombildningsprocessen 5.2Avskaffa hembudsrätten vid försäljning av hyresfastigheter 6Förmedla bostäder på medborgarnas villkor 6.1Krav på privata fastighetsägare 6.2Sänkta krav för hyreskontrakt 7.1Rusta upp utan renovräkningar 8.2Finansieringsförutsättningarna för kooperativa hyresrättsföreningar 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun, eller att behovet bör uppfyllas genom regional samverkan, och att regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör återinföras ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den generösa undantagsklausulen, 5 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör åläggas att tydligare redogöra för vilka ändamål värdeöverföringen har gått till, detta för att säkerställa att den är korrekt genomförd, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en regel i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till det kommunala bostadsbolaget, bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör ändras så att begreppet ”affärsmässiga principer” utgår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter enligt vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hembudsrätten bör avskaffas vid försäljning av hyresfastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, tillhandahålla en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar majoriteten av hyresbostäderna, såväl privata som allmännyttiga, i en kommun, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett krav på privata fastighetsägare att fördela av sitt lediga bostadsbestånd, såväl lediga som nybyggda lägenheter, till en eller regional bostadsförmedling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att hyresvärdar, privata såväl som allmännyttiga, inte ska kunna ställa orimligt höga inkomstkrav som exkluderar stora grupper av människor vid uthyrning av bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresvärdar bör åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter en ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta en nationell samordnare kring frågor rörande kooperativa hyresrätter, med syftet att arbeta långsiktigt med informations- och kunskapsutvecklingsarbete samt rådgivning på nationell nivå, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur de finansiella förutsättningarna för den kooperativa hyresrätten kan ändras, i syfte att tillgängliggöra upplåtelseformen för en större del av befolkningen än vad som är fallet , och tillkännager detta för regeringen. Omkring en tredjedel av befolkning, tre miljoner människor, bor i en hyresbostad. Ungefär hälften av dessa ägs av ett allmännyttigt kommunalt bostadsföretag och hälften av en privat fastighetsägare. Hyresrätten har många viktiga och positiva egenskaper. Det är en upplåtelseform som inte är marknadsprissatt och den är därför tillgänglig för alla löntagargrupper, till skillnad från privatägda bostäder och bostadsrätter där högsta pris är den styrande faktorn. Hyresrätten underlättar rörlighet, ger låga transaktionskostnader och stimulerar till professionell fastighetsförvaltning. Dessutom är den, med rimliga förmedlingstjänster, ett av de viktigaste verktygen för att motverka segregation, diskriminering och orättvis fördelning av bostäder. Den är därför en viktig del av den svenska välfärdsmodellen. Över tid har politiska beslut försämrat hyresrättens villkor i relation till privatägda bostäder. För byggherrar har det länge varit mer lönsamt att bygga andra upplåtelseformer, varför det byggts alldeles för få hyresrätter. Och i takt med att de politiska besluten på olika sätt alltmer har gynnat de ägda boendeformerna har dessa blivit billigare att bo i medan hyresrätten i stället blivit allt dyrare. Utvecklingen har skett parallellt med att andelen fattiga i dubblerats (). är en hyrd bostad kort och gott den dyraste bostaden. Och ändå är det främst i hyresrätterna som de fattigaste bor. De som har lägst inkomster lägger störst andel av sin redan låga disponibla inkomst på boendet, i snitt . Motsvarande siffra ligger på för bostadsrättsinnehavare och på för husägare. värnar hyresrätten som upplåtelseform och allmännyttan som ägandeform. behöver en starkare allmännytta och vi behöver fler och billigare hyresrätter. Det behövs ett hyresbestånd där alla får plats, även de som är hemlösa och/eller har låga inkomster. För att uppnå detta, och för att än en gång nå en balans mellan hyresrätten och de ägda boendeformerna, krävs en rad åtgärder. I denna motion lägger vi fram förslag för att stärka allmännyttan som ägandeform och den traditionella såväl som den kooperativa hyresrätten som upplåtelseform. 4 och utveckla allmännyttans ställning Allmännyttan har länge haft en särställning på den svenska bostadsmarknaden och är en viktig del av välfärdssamhället. Enligt SCB uppgick det allmännyttiga bostadsbeståndet 2020 till sammanlagt 829 100 lägenheter. Allmännyttan ägs av medborgarna gemensamt och har till uppgift att tillhandahålla hållbara och prisvärda bostäder för alla. De allmännyttiga bostadsföretagen har tagit ett stort samhällsansvar i rollen som bostadsbyggare, förvaltare och utvecklare av hela bostadsområden. Under alliansregeringen förändrades allmännyttans förutsättningar. infördes lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (Allbolagen) som innebär att allmännyttan ska kombinera affärsmässighet med samhällsansvar. ändrades hyreslagstiftningen – allmännyttan sätter inte längre taket för hyrorna på orten. anser dock att en stark allmännytta är helt avgörande om vi ska kunna föra en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen. 4.1 Fler allmännyttiga bostadsbolag i kommunerna De höga byggkostnaderna är ett av skälen till att det inte byggs tillräckligt mycket i stora delar av , trots en omfattande bostadsbrist. De allmännyttiga bostadsbolagen har här en viktig roll att spela. De har ofta kapaciteten att utmana de privata byggherrarna på orten och pressa de höga byggkostnaderna i syfte att bygga mer. Ett bra exempel på detta är Allmännyttas upphandlingar av s.k. kombohus där byggbranschen har sporrats att bygga allmännyttiga bostäder till en viss maxkostnad per kvadratmeter boarea. Kombohusen har ett fast pris som ligger under marknadspris och har det byggts närmare 10 000 bostäder runtom i enligt modellen. I en enkät från Allmännytta () uppger de allmännyttiga bostadsföretagen att de planerar att bygga runt 25 000 bostäder och att nästan hälften av dessa ska byggas som kombohus. På lokal nivå har exempelvis arbetat på ett liknande sätt med de s.k. Stockholmshusen, ett samarbete mellan stadens tre allmännyttiga bostadsbolag. Även detta projekt har lett fram till nyproducerade bostäder av hög kvalitet men med betydligt lägre produktionskostnader och hyror än andra jämförbara projekt. Det visar än en gång hur viktig allmännyttan är, även i regioner med mycket högt tryck på bostadsmarknaden. SCB:s statistik visar att en majoritet av landets 290 kommuner äger ett eller flera allmännyttiga bostadsföretag. För att bra och billigt byggande ska kunna bli verklighet i samtliga kommuner bör det i varje kommun finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag eller att behovet uppfylls genom regional samverkan. I syfte att uppnå detta bör de kommuner som saknar ett allmännyttigt bostadsbolag ha ansvar för att ett sådant byggs upp i kommunen. Det bör finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun, eller så ska behovet uppfyllas genom regional samverkan. Regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Motverka utförsäljning och ombildning av allmännyttan Borgerliga politiska beslut har lett till att enorma mängder allmännyttiga bostadsbolag sålts till privata bostadsbolag genom s.k. beståndsförsäljning. Runtom i landet har politiker sålt ut vår gemensamma egendom, däribland allmännyttiga lägenheter. har dessa privatiseringar och utförsäljningar skett till långt under marknadspris och ofta har det inneburit att samhällsnyttiga funktioner slagits sönder. Detta i kombination med att majoriteten av försäljningarna i princip är oåterkalleliga gör situationen allvarlig. När egendomen väl sålts är det mycket svårt, och ofta omöjligt, att köpa tillbaka den. Det som tagit flera decennier för det offentliga att bygga upp kan säljas ut på . vill därför grundlagsskydda det vi äger tillsammans (se motion 2019/20:125). I väntan på att en sådan lagstiftning införs har vi i denna motion två förslag för att motverka utförsäljning och ombildning av allmännyttiga lägenheter. Som exempel kan nämnas att det enbart såldes sammanlagt 25 240 allmännyttiga bostäder. Omfattande försäljningar har bl.a. genomförts av de allmännyttiga bostadsbolagen i , och . Utförsäljningarna har mötts av starka protester från de boende då besluten i regel har tagits utan dialog med hyresgästerna. är starkt kritiskt till dessa utförsäljningar. De är ett sätt för kommunerna att avsäga sig bostadsförsörjningsansvaret i när de skulle behöva ta ett betydligt större ansvar. För är det tvärtom viktigt att kommunerna stärker sina bostadsföretag och utvecklar möjligheterna att tillhandahålla bra bostäder till kommunens invånare till rimliga hyror och enligt bruksvärdesprincipen. Utifrån ett mer regionalt och nationellt perspektiv måste det kunna säkerställas att det sammantaget finns tillräckligt stor andel allmännyttiga bostäder. Kort sagt: Vi behöver fler allmännyttiga hyresrätter – inte färre. För att motverka utförsäljning av allmännyttiga hyresrätter införde den socialdemokratiska regeringen den s.k. stopplagen 2002. Lagen innebar att det krävdes tillstånd från för överlåtelse av fast egendom respektive aktier och andelar i kommunala bostadsföretag. Enligt lagen skulle tillstånd till en överlåtelse inte lämnas om det kan befaras att de kommunala bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte kommer att få tillräckligt genomslag vid tillämpningen av bruksvärdesreglerna i 12 kap. 55 § jordabalken (hyreslagen) eller vid de hyresförhandlingar som förs enligt hyresförhandlingslagen (1978:304). Lagstiftningen upphävdes av alliansregeringen . har yrkat på att återinföra kravet på tillstånd från vid försäljning av allmännyttiga bostäder. Ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag bör återinföras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utöver att sälja våra allmännyttiga bostäder till privata hyresvärdar kan de kommunala bostadsbolagen ge hyresgästerna möjlighet att ombilda lägenheterna till bostadsrätt. Även vid ombildning av allmännyttiga lägenheter till bostadsrätt säljs lägenheten till långt under marknadspris vilket skapar starka incitament för hyresgästen att bidra till ombildningen. Ombildning till bostadsrätt, främst i men även i och , har kraftigt minskat andelen hyresrätter som behovet av hyresrätter är större än . , då de borgerliga partierna styrde , ombildades omkring 30 000 allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätt. I flera delar av är allmännyttan i det närmaste utraderad. Ombildningarna stoppades när den röd-grön-rosa majoriteten tillträdde 2014. Nuvarande majoritet i , bestående av de borgerliga partierna och , har återigen öppnat upp för ombildningar av allmännyttan – med fokus på ytterstaden. Varje ombildning som sker kommer självklart att strypa tillgången på billiga hyresrätter än mer. För att motverka att fler av våra allmännyttiga hyresrätter omvandlas till bostadsrätter vill införa ett tioårigt moratorium. ska inga ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt ske. Det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 Förhindra olovliga värdeöverföringar De allmännyttiga bostadsbolagens syfte är att vara bostadsförsörjare och uppfylla kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Deras uppgift är inte att generera vinst åt ägarna eller att tillföra resurser till de kommunala budgetarna. Om kommunerna behöver förstärka sina ekonomier bör samtliga kommuninvånare vara med och bidra, inte bara de allmännyttiga bolagens hyresgäster. Lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (Allbolagen) begränsar i viss mån kommunernas möjligheter att ta ut pengar från sina bostadsbolag och använda dem till andra verksamheter. Trots detta finns det flera exempel där kommuner beslutat att ta pengar från de allmännyttiga bolagen i syfte att använda resurserna i kommunens verksamheter. I senaste rapport (, 2021) framgår att värdeöverföringarna från de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen uppgick till . Av dessa var otillåtna värdeöverföringar. Året innan, 2018, var motsvarande siffror , med hela i otillåtna överföringar. Siffrorna varierar stort , och även om majoriteten av bolagen följer reglerna kan man konstatera att det sammantaget handlar om enorma belopp som förs från de allmännyttiga bostadsbolagen till andra verksamheter i kommunen. Och i de fall då gällande bestämmelser inte följs finns ingen sanktionsmöjlighet i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Inte heller finns det i praktiken någon rättslig möjlighet för kommuninvånare eller hyresgäster i allmännyttiga bolag att förhindra en olovlig värdeöverföring från bostadsbolagen. Transaktioner inom en koncern är inte möjliga att överpröva. I förarbetena till Allbolagen diskuterades problematiken med att det saknas ett sanktionssystem för att säkerställa efterlevnaden av reglerna (prop. 2009/10:185 s. 79). Lagstiftaren har uppmärksammat problemet med att det inte finns någon överprövningsmöjlighet och har därför infört en uppsiktsplikt i kommunallagen som stadgar att kommunstyrelsen ska pröva om den verksamhet som det allmännyttiga bolaget har bedrivit under föregående kalenderår har varit förenlig med det fastställda kommunala ändamålet och utförts inom ramen för de kommunala befogenheterna (6 kap. 1 a § kommunallagen [1990:900]). Den nya lagstiftningen har dock inte inneburit någon reell möjlighet för kommuninvånare och hyresgäster att angripa olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag. Konsekvensen av detta blir att det är fullt möjligt för kommunala bolag att genomföra värdeöverföringar i strid mot gällande rätt. Det går med nuvarande lagstiftning inte att vidta någon sanktion trots att år uppmärksammar att otillåtna värdeöverföringar förekommer och trots att den senaste summan, i olovliga överföringar, är upprörande stor. Det är helt oacceptabelt att hyresgäster i kommunala bostadsbolag på detta sätt tvingas betala mer till kommunens verksamheter än vad övriga kommuninvånare gör. Den generösa undantagsklausulen, 5 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, bör tas bort. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kommunerna bör åläggas att tydligare redogöra för vilka ändamål värdeöverföringen har gått till, detta för att säkerställa att den är korrekt genomförd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kommunen, i det fall en olovlig värdeöverföring genomförts, bör åläggas att betala tillbaka summan motsvarande den olovliga delen till det kommunala bostadsbolaget. En regel i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till det kommunala bostadsbolaget, bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Ändra lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (Allbolagen) i kraft. Lagen slår fast att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska verka i ett allmännyttigt syfte och bedriva verksamheten i enlighet med affärsmässiga principer. Enligt lagen ska bolagen ha marknadsmässiga avkastningskrav, vilket innebär att de undantas från självkostnadsprincipen och förbudet mot att driva företag i vinstsyfte i kommunallagen. yrkade avslag på proposition 2009/10:185 som låg till grund för nuvarande lagstiftning. I vår följdmotion framhöll vi att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedrivas utifrån mål om social nytta och samhällsansvar – inte utifrån marknadsmässiga principer och avkastningskrav (mot. 2009/10:C21). Vi kan konstatera att kravet på att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer har fått allvarliga konsekvenser för allmännyttans bostadsförsörjningsuppdrag. Ökade krav på avkastning skapar en förändrad finansiell situation för bostadsbolagen där de allmännyttiga bostadsbolagens möjligheter att trygga bostadsförsörjningen, i synnerhet för människor med låga och normala inkomster, förändras. Nyproduktionsplaner har i vissa fall stannat av p.g.a. de höga avkastningskrav som ställs. Avkastningskraven försvårar också upprustning av eftersatta miljonprogramsfastigheter. Bostadsbolagen har svårt att genomföra större upprustningar utan att höja hyrorna kraftigt, vilket gör att vissa hyresgäster inte har råd att bo kvar. Lagstiftningen innebär, kort sagt, att de kommunala bostadsbolagen styrs av marknadens kortsiktiga logik vilken står i konflikt med allmännyttans samhällsansvar, i synnerhet dess bostadsförsörjningsansvar. Om allmännyttan återigen ska kunna fullgöra sitt lagstadgade bostadsförsörjningsansvar behöver lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ändras så att begreppet ”affärsmässiga principer” utgår. Lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör ändras så att begreppet ”affärsmässiga principer” utgår. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 hyresrätten som upplåtelseform Bristen på hyresrätter är fortfarande stor som allt fler saknar eget boende. Många efterfrågar hyresrätter med rimliga hyresnivåer. Förutom att bygga fler nya hyresrätter behöver det befintliga beståndet av hyresrätter förbli just hyresrätter. Ett stort problem som nämnts tidigare är att hyresrätter, såväl privata som allmännyttiga, säljs och ombildas till bostadsrätter. ombildades runt 160 000 allmännyttiga och privata hyresrätter till bostadsrätter i landet. Av dessa finns en övervägande majoritet i . När hyresrätter ombildas till bostadsrätter har stora delar av befolkningen inte längre möjlighet att efterfråga dessa lägenheter. Vi vill därför motverka ombildningar av hyresrätt till bostadsrätt. Vi behöver fler hyresrätter – inte färre. I de fall en ombildningsprocess ändå inleds måste rättssäkerheten förbättras. 5.1 Förbättra rättssäkerheten under ombildningsprocessen Det finns lagar som reglerar ombildningar till bostadsrätter men rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är bristfällig och förändringar behöver göras. Exempelvis måste en begränsning av antalet omröstningar bland de boende införas för att försöka få till stånd en ombildning inom en avgränsad tidsperiod. Vidare behöver kraven skärpas så att det krävs att tre fjärdedelar av de boende röstar för en ombildning för att den ska kunna genomföras. En regel bör också införas där den som röstar för en ombildning förbinder sig till att delta i köpet. Förstärkningar behövs även för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. En opartisk funktion såsom publicus ska därför delta på föreningsstämmorna för att öka rättssäkerheten. Regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter enligt vad som anförs ovan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Avskaffa hembudsrätten vid försäljning av hyresfastigheter Ett hembud innebär att en bostadsrättsförening har förköpsrätt vid en försäljning av fastigheten. Med andra ord tvingar hembudsrätten en fastighetsägare att vid försäljning av ett hyreshus först vända sig till bostadsrättsföreningen, om en sådan finns bildad i fastigheten. Hyresvärden får kort och gott inte sälja fastigheten till någon annan utan att först erbjuda bostadsrättsföreningen att köpa den till lika villkor. menar att staten på detta sätt stimulerar till ombildning av hyresrätter, i stället för att uppmuntra andra fastighetsägare med avsikt att fortsätta upplåta bostäderna som hyresrätter. Därmed bidrar staten på ett olyckligt sätt till den utarmning av hyresrätter som pågår samhället. anser att fastighetsägaren själv ska få välja till vem en fastighet ska säljas. För att fler hyresrätter ska finnas kvar vill vi avskaffa hembudsrätten vid försäljning av hyresfastigheter. Hembudsrätten bör avskaffas vid försäljning av hyresfastigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Förmedla bostäder på medborgarnas villkor Ingen ska vara beroende av kontakter för ett förstahandskontrakt på en hyresrätt. Förutom att det behöver byggas fler hyresrätter måste dessa fördelas på ett rättvist och förutsägbart sätt. För detta ändamål är kommunala bostadsförmedlingar ett bra verktyg. Enligt 7 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Om två eller flera kommuner behöver gemensam bostadsförmedling ska dessa kommuner enligt lagen anordna sådan. Regeringen har möjlighet att förelägga en kommun att anordna en bostadsförmedling. är det ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling, och menar att lagen inte ger den önskvärda effekt som medborgarna kan förvänta sig. För att förtydliga kommunernas bostadsförsörjningsansvar och skapa möjligheter för en rättvis och förutsägbar fördelning av hyresrätter bör kommunerna vara skyldiga att tillhandahålla en bostadsförmedling. Alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, tillhandahålla en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar majoriteten av hyresbostäderna, såväl privata som allmännyttiga, i en kommun.