mot · H9023898 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. En viktig del av samhällskontraktet handlar om ekonomisk trygghet för dem som av olika anledningar inte kan försörja sig på den reguljära arbetsmarknaden. Det kan handla om tillfällig arbetslöshet, sjukdom eller permanenta funktionsvariationer. Vi ser med stor oro på den utveckling som skett inom sjukförsäkringen. Det finns ett stort och utbrett missnöje med hur sjukförsäkringen fungerar och allt fler röster höjs för att protesterera mot omänskliga utförsäkringar. Vi har berörts av många människoöden där sjuka kommit i kläm och i vissa tragiska fall har människor valt att avsluta sina liv på grund av en utförsäkring. Svårt sjuka tvingas arbeta, människor ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård och människor fastnar i utanförskap trots önskan att arbeta eller studera. Rehabiliteringskedjan har tyvärr förvandlats till en utförsäkringskedja. Det är även en mycket oroande utveckling att sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar. Detta är den vanligaste sjukskrivningsorsaken där den största andelen är kvinnor. påvisar allvarliga brister i rehabiliteringskedjan kopplat till psykisk ohälsa. Problemet har varit ett regelverk som har varit alltför stelbent och inte anpassat efter dagens förutsättningar med bland annat ökad psykisk ohälsa. Detta tillsammans med en styrning från regeringen som fokuserat på att spara på kostnader inom sjukförsäkringen genom att få ner antalet med sjukpenning vilket lett till ohållbara utförsäkringar. Ovanpå detta slog coronakrisen till med full kraft och lämnade ingen oberörd. Sjukskrivningar, arbetslöshet och sorg över familjemedlemmar som förlorade sina närstående. arbetade intensivt under krisens värsta period med både förslag och utskottsinitiativ vilket satte press på regeringen att agera. Bristerna inom sjukförsäkringen är som tidigare nämnt inget nytt fenomen utan något vi påtalat länge men pandemin och dess konsekvenser har satt nytt ljus på sjukförsäkringen och blottlagt dess brister. vision är en återupprättad trygg och human sjukförsäkring som sätter individens behov såväl som möjligheter i centrum. Den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Regelverket måste få större utrymme att anpassa bedömningen efter individens behov såväl som möjligheteter såväl inom sjukpenning som inom sjuk- och aktivitetsersättning. Större fokus behöver också läggas på tidigt förebyggande arbete och rehabiliterande insatser för att genom rätt stöd kunna undvika en sjukskrivning eller utifrån individens förutsättningar steg för steg stödja en återgång i arbete. Särskilt fokus behöver också läggas på att bättre anpassa sjukförsäkringen efter vår tids stora utmaning med ökad psykisk ohälsa. En del av de förändringar som tidigare efterfrågat bland annat stärkt sjuk- och aktivitetsersättning samt stärkt bostadstillägg har regeringen genomfört i budgeten vilket vi ser positivt på. Det finns dock fortfarande stor förbättringspotential. Förändra bedömningen för sjuk och aktivitetsersättning görs en striktare bedömning för rätten till sjukersättning än vid rätten till sjukpenning. Att steget till sjukersättning inte ska göras lättvindigt är viktigt för att undvika att människor hamnar i långa sjukskrivningar utan åtgärder. har dock tröskeln blivit så hög att människor istället hamnar i ekonomisk kris och under kommunens ansvar med försörjningsstöd. Detta är inte en rimlig lösning för svårt sjuka personer. Nybeviljande av aktivitetsersättning har minskat kraftigt sen 2016 och avslagsfrekvensen har ökat kraftigt . Även för ansökan om ny period med ersättning har ökningen av andelen avslag varit mycket stor och gått från år . Stora variationer och en instabil tillämpning innebär stora problem för rättssäkerhet, förutsebarhet och tillit till försäkringen. För att uppnå mer rättssäkra rimliga bedömningar både vad gäller sjuk- och aktivitetsersättningen föreslår utredningen 2021:69 både vad gäller sjuk- och aktivitetsersättning att bedömningen av den försäkrades arbetsförmåga göras mot samma arbetsmarknadsbegrepp som används vid prövning av rätt till sjukpenning. Det innebär att prövning av arbetsförmågan ska ske i enlighet med samma regelverk som regeringen föreslår för sjukpenningen i prop. 2020/21:171 där prövning av arbetsförmåga ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller mot annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Med dessa förändringar beräknar utredningen 2021:69 att fler kan tänkas beviljas sjuk- och aktivitetsersättningen och kostnaderna därmed öka något. Utifrån utredningens uppskattningar har vi därför ökat budgeten med . (SOU 2021:69) Avskaffa undantaget i kvalificering för sjuk och aktivitetsersättning Storleken på sjuk- och aktivitetsersättningen avgörs av ett antal variabler, exempelvis tidigare inkomst, ålder och antal år boende i . Personer som migrerat till med uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl eller övrigt skyddsbehov kan dock tillgodogöra sig tid i hemlandet som försäkringstid. anser att förutsättningarna ska vara lika för dem som bor i och föreslår att detta undantag avskaffas. Det innebär en besparing på inom anslag 1:2. Merkostnadsersättning och handikappersättning – inkludera hjälpbehov Regeringen och beslutade förra mandatperioden om nya regler vad gäller omvårdnadsersättning och merkostnadsersättning för barn och vuxna med funktionshinder. För barn innebar förändringen till övervägande del förbättringar. För vuxna innebar det dock att den nya omvårdnadsersättningen för rena hjälpbehov inte omfattar vuxna. Detta är något som satt personer med funktionshinder i oro för vad detta kommer innebära. Handikappersättningen utgör 10–av nettoinkomsten för många låginkomsttagare med funktionsnedsättning och har fungerat som ett stöd när samhällets övriga stöd inte räcker till. Mottagare och närstående har haft en viss flexibilitet med frihet och egenmakt. I och med införandet av ett strikt merkostnadsbegrepp kommer de behövandes egenmakt att begränsas och processen för att ansöka om merkostnadsersättning att försvåras. Därför vill vi återinföra möjligheten att ansöka om ersättning för rena hjälpbehov och för detta budgeterar vi inom anslag 1:3. (Egna beräkningar) Anslaget bidrag till sjukskrivningsprocessen innehåller en rad viktiga åtgärder däribland rehabiliteringsinsatser mellan och arbetsförmedlingen, samordningsförbunden och försäkringsmedicinska utredningar. råder stora brister i just tidiga rehabiliteringsinsatser, samordningen mellan , Arbetsförmedlingen samt stora brister i utredningsarbetet. Regeringens utredning SOU 2020:6 lyfter fram att utredningarna som ligger bakom beslut om sjukpenning är bristfälliga. Det kan till exempel handla om att i högre grad behöver träffa den försäkrade och på ett strukturerat sätt gå igenom både hinder och möjligheter för återgång i arbete, eller att det bör finnas en bättre samordning med Arbetsförmedlingens bedömning av personens arbetsförmåga. menar därför att det i utredningsarbetet måste finnas en regelbunden personlig kontakt med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården samt . menar att de olika insatser som kan göras inom detta anslag vad gäller både rehabilitering, samordning och utredningsarbete kan åtgärda en del av de brister som finns. Vi ser därför kritiskt på att regeringen minskat kraftigt på detta anslag i jämförelse med 2021. För att kompensera detta satsar vi 2022 och för framför allt till rehabiliteringsinsatser mellan och arbetsförmedlingen samt försäkringsmedicinska utredningar. (Egna beräkningar) Bemötande vid psykisk ohälsa och minskade handläggningstider Det sker en oroande ökning vad gäller problem med psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning och det finns ett stort behov att stärka stödet till de som sjukskrivs med psykiatriska diagnoser. Kompetensen hos berörda myndigheter behöver också stärkas genom hela rehabiliteringskedjan. Många upplever sig illa bemötta då deras individuella situation inte passar in i ett stelbent system främst gjort för fysiska diagnoser. Den psykiska ohälsan är också ett jämställdhetsproblem då sjukfrånvaron är nästan dubbelt så hög bland kvinnor som bland män. Den vanligaste psykiatriska diagnosen är reaktioner på stress som leder till utbrändhet. Sammantaget finns det stora brister i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kopplat till psykisk ohälsa. vill därför satsa resurser för att stärka kompetensen att bemöta människor med psykisk ohälsa för alla inblandade instanser såsom hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. Reformen av vårdbidraget och handikappersättningen till omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning har bidragit till långa handläggningstider där många familjer och vuxna med funktionsnedsättning står utan ekonomiskt stöd. Enligt handlingsplan på området förväntas myndigheten ha kommit ikapp först . Vi vill därför stärka upp myndighetens förutsättningar i arbetet med handläggning, nyrekrytering och utbildning. vill därför satsa 2022 och 2023 och 2024, alltså totalt extra till för utbildning och kompetensförstärkning inom området psykisk ohälsa, och ökad kapacitet för minskade handläggningstider - 2024. (Egna beräkningar) Reformera sjuklön för små företag vill reformera sjuklöneansvaret. I syfte att göra det både billigare och enklare att anställa förändras regelverket så att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi denna reform så att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader . Ett mikroföretag slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen att sjukskriva sig än genomsnittet kan undslippa sjuklönekostnader helt. Denna reform förbättrar dessutom möjligheterna för personer med svag hälsa eller med diger sjukdomshistoria att ta sig in på arbetsmarknaden, eftersom ordningen innebär en lägre risk för små och ekonomiskt sårbara företag att anställa dem. Detta innebär en satsning på ca . Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Anslagsförändringen utgörs av indirekt påverkan från andra områden. 1:2 Aktivitets och sjukersättningar m.m. Undantaget för kvalificering för sjuk och aktivitetsersättning avskaffas vilket innebär en besparing på (2020:841). Mot bakgrund av att vi föreslår lättnader i bedömning av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning med utgångspunkt i SOU 2021:69 beräknar vi att fler kommer beviljas sjuk och aktivitetsersättning och budgeterar därmed extra utifrån de antaganden av ökade kostnader som finns i utredningen. Anslaget höjs för att återinföra möjligheten till stöd för rena hjälpbehov för vuxna med funktionsvariationer. 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Ersätter uteblivna statsbidrag med anledning av avtal med regeringen och SKR. 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader -1 000 000 -1 000 000 Anslaget minskar och till följd av förslaget under 99:1 om sänkta sjuklönekostnader för småföretag. Stärka kompetensen att bemöta psykisk ohälsa och minska handläggningstider. Inom anslaget avvisar vi regeringens förslag om familjedagpenning. 99:1 Sjuklön för småföretag Anslag i syfte att sänka små företags sjuklönekostnader. i (SD)