ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023183 · 2021-10-04 00:00:00 — Sänkta trösklar till arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av sänkta trösklar till arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Att ta sig in på arbetsmarknaden kan vara svårt nog för en person utan funktionsnedsättning. För de 900000 människor (SCB, Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden ) som har en funktionsnedsättning kan det vara än svårare, kanske nästan omöjligt. 600000 av dessa har nedsatt arbetsförmåga. Endast hälften av dem som har en arbetsnedsättning har ett arbete, vilket kan jämföras med personer som har funktionsnedsättning som inte medför nedsatt arbetsförmåga, där ändå långt fler än genomsnittet saknar sysselsättning. Definitionen av funktionsnedsättning grundar sig på en definition som tagits fram i FN. Människor kan ha funktionsnedsättning på grund av fysiska eller intellektuella skador eller sjukdomar, syn- eller hörselskador eller -sjukdomar, medicinska tillstånd eller mentalsjukdomar. är funktionsnedsättningen synlig, men är den osynlig, vilket kan skapa ett än svårare läge för personen att ta sig in på arbetsmarknaden. För vissa syns handikappet mer på utsidan än att det kanske är ett problem i arbetet. måste arbetsgivaren som anställer en person med lönebidrag ha kollektivavtal eller motsvarande. Många mindre företag kan vara benägna att anställa någon med lönebidrag men har inget kollektivavtal. Det är viktigt att tillvarata alla personers kompetens, och därför är det viktigt att skapa möjligheter och incitament för att så många som möjligt i ska delta på arbetsmarknaden. Av den anledningen vill jag peka på möjligheten att se över situationen med lönebidragsanställningar för företag som inte har kollektivavtal. Angående arbetsmarknadsutskottets tidigare ställningstagande i fråga om att sänka trösklarna till anställning så hänvisas till arbetstagarens trygghet på arbetsmarknaden. Personer med funktionsnedsättning ska självklart känna trygghet i anställningen, och därför är det också värt att notera att det måste bedömas från fall till fall och att har en skyddande arbetsmarknadslagstiftning. Poängen med att se över lagstiftningen är inte att skapa osäkerhet för en redan svag grupp utan att stärka deras möjligheter till att få ett så normalt liv som möjligt. Funktionsnedsatta ska precis som alla andra ha en chans att själva försörja sig. Staten har dessutom en stor kostnad för människor som inte får ett jobb på grund av funktionsnedsättning. Det är ett utanförskap som riskerar att bita sig fast. Därför är det viktigt att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättningar.
mot · H9023184 · 2021-10-04 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Program grön omställning inom pappersindustrin Innan coronapandemin visade forskning på att handeln minskat i 130 av 290 kommuner, och 26 av de 30 kommuner som haft sämst handelsutveckling var landsbygdskommuner. föreslår därför ett stöd där varje kommun i stödområde A och B tilldelas för att stötta eller genomföra insatser för den lokala handeln. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. föreslår ett riktat stöd till kvinnors företagande som ska utgöras av två delar. Den ena delen syftar till att underlätta yrkesnätverkande mellan kvinnor och den andra till att stödja kvinnors innovation. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. vill ge företag möjlighet att ta fler steg i sin förädlingsprocess fram till slutgiltig produkt vilket skulle kunna innebära utvecklingsmöjligheter och satsning på de små och medelstora industrierna som är de som genererar flest jobb, speciellt på landsbygden. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. Den kooperativa företagsverksamheten är viktig för näringslivets utveckling. Vi menar att anslaget måste höjas för att ytterligare stödja denna verksamhet och föreslår därför en ökning på . Vi menar också att av den föreslagna summan under anslaget till ska delas ut i syfte att skapa kooperativ utveckling. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation föreslår ett riktat stöd genom som är avsett dels för att lösa skulder, dels för lån för att få hjälp med startkapital för personalgrupper som, genom att starta kooperativ, vill rädda företag som hotats av nedläggning. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. Nytt anslag: Program grön omställning inom pappersindustrin Den svenska pappersindustrin har stora möjligheter att bidra ytterligare till produktionen av förnybar energi. föreslår därför ett treårigt program för grön omställning av pappersindustrin om totalt . Stöd ges för investeringar som innebär energieffektivisering samt ökad produktion av förnybara bränslen. föreslår ett nytt anslag som uppgår till 2021 för detta ändamål. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023186 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Anslag 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Under anslaget ger ekonomiskt stöd till den amerikanska tankesmedjan . Tankesmedjan arbetar med globala säkerhetspolitiska frågor och transatlantiskt samarbete. Bland övriga bidragsgivare finns bl.a. Nato, en lång rad Natoländer, flera stora oljebolag och oljeproducerande länder samt svenska vapentillverkaren . nära band till Nato har belysts , även om tankesmedjan beskriver sig som oberoende. ser inte Nato eller Natoanknutna tankesmedjor som en del av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. Anslag 1:11 Samarbete inom är ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig styret i Kreml eller som inte passar in i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, feminister, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – mot , , , och länderna i . Den ryska oppositionen, bestående av modiga hbtq-aktivister, feminister, människorättsförsvarare och miljökämpar, behöver stöd från omvärlden. Regeringen nämner i budgetpropositionen att anslaget också ska gå till cybersäkerhet. Även om cybersäkerhet är en viktig fråga, som med största sannolikhet kommer växa sig än större , får dess fokus inte gå ut över stödet till den ryska oppositionen, oberoende journalistik eller det ryska civilsamhället. Anslaget bör även fortsättningsvis främst fokusera på det mellanfolkliga utbytet och stödet till samt samarbetet i . vill trappa upp det svenska stödet till det ryska civilsamhället. Att stödja dem är att stödja en demokratisk utveckling i och att förbättra säkerheten för dem såväl som för grannländer. Vi föreslår en årlig stegvis ökning med av anslaget i detta syfte. vill således öka anslaget med , med och med . Rysslandspolitik utvecklas i motionen (2019/20:3357). Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023188 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utvärdering av internationellt bistånd Nytt anslag: Additionellt klimatbistånd vill se ett nytt klimatbistånd som ska användas till förebyggande klimatåtgärder som motverkar konsekvenserna av de klimatförändringar vi redan ser. Klimatmålen måste gå före kortsiktiga vinstintressen och den rika delen av världen måste ta sitt historiska ansvar. Det klimatbistånd vi föreslår ska bestå av nya additionella medel, för att på så vis leva upp till löftet i om att klimatfinansieringen ska bestå av ytterligare medel utöver redan utlovat bistånd och trappas upp . Pengarna kan t.ex. användas för omställning till ekologiskt hållbara jordbruk, teknikutveckling eller utbyggnad av förnybar energi. För detta ändamål införs ett nytt anslag som uppgår till , och . Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i biståndet Ett jämlikt och demokratiskt samhälle förutsätter att alla människor har rätt att bestämma över sin egen kropp och sina egna livsval. Mot bakgrund av det växande hotet mot kvinnors rättigheter och inte minst mot sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) från konservativa och patriarkala krafter som är på frammarsch runt om i världen behöver detta prioriteras ännu högre i utvecklingssamarbete. I spåren av coronapandemin riskerar dessutom viktiga åtgärder för framför allt kvinnors hälsa att stå tillbaka. har länge drivit att av biståndsbudgeten ska öronmärkas för SRHR. Enligt beräkningar har det svenska biståndet till SRHR ökat i reala termer men som andel av det totala biståndet legat på ungefär samma nivå, av det totala biståndet. gick av Sidas totala stöd till SRHR. Regeringen bör därför öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) till av den totala biståndsbudgeten. Vår politik på området utvecklas i motionen Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i världen (2020/21:170) där vi också lyfter detta som ett krav. De s.k. avräkningarna för asylkostnader i biståndet innebär att pengar i stället går till att hantera flyktingmottagande i . har upprepade gånger kritiserat detta och menar att avräkningarna bör minska. Ett problem när det gäller kostnaderna är bristen på transparens. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat avräkningarna något tydligare än . Den nya beräkningsmodellen och regeringens redovisning är dock fortfarande inte tillräckligt tydlig. Det är ett demokratiskt problem. För att det ska vara möjligt att granska och följa förändringar är det centralt att regeringen tydligt redovisar till vad man faktiskt gör. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023191 · 2021-10-04 00:00:00 — Det är ett problem att dessa fordon blir en slit-och-släng-produkt som tar mycket resurser i anspråk. Elsparkcyklarna skapar inte bara frihet för användarna; de begränsar framkomligheten för många andra, inte minst funktionshindrade. Trots att flera städer har lanserat åtgärder mot olägenheterna fortsätter kvarlämnade elsparkcyklar att upplevas som ett stort framkomlighetsproblem många städer runt om i . Felaktigt använda kan elsparkcyklarna också utgöra en stor trafikfara både för användarna och för andra. , då användningen av elsparkcyklar ökade, ökade också antalet skador orsakade av skotrarna kraftigt. skördade elsparkcyklarna sitt första dödsoffer då en person förolyckades i . Det är uppenbart att lagstiftare, lokalpolitiker och myndigheter inte har hunnit följa med i den snabba utveckling som elsparkcyklarna är ett uttryck för. I praktiken råder kaos kring både användning och uppställande av elsparkcyklarna i många av våra städer, inte minst vår huvudstad. Även insamling av överblivna sparkcyklar lämnar mycket i övrigt att önska avseende arbetsvillkor för dem inom den s.k. gigekonomin som samlar in cyklar för minimal betalning. Ett konkret exempel på hur samhället inte har följt med i utvecklingen är att elsparkcyklar klassas som cyklar i lag och förordning. Det gör att det inte finns någon åldersgräns för användandet och ej heller krav på hjälm (för dem ) samt att elsparkcyklarna får framföras på samma sätt som vanliga cyklar, bl.a. på gångvägar så länge gångfart tillämpas. Många aktörer förväntar sig att samhället styr upp rådande oordning. Ordningslagen och lokala ordningsföreskrifter borde kunna användas för att redan här och reglera verksamheten. Som konstateras i rapporten enpersonsfordon (2018), beställd av , skulle en egen klassificering underlätta kontrollen av fordonen och bidra till större säkerhet och överlag större möjligheter till en bättre ordning i våra städer. Enligt Transportstyrelsen arbetar man med möjliga regelförändringar med anledning av de personskador som elsparkcyklarna orsakat. I vilken omfattning regeländringar och förbättrad kontroll kommer att införas och när dessa kommer att vara på plats är dock oklart. Regeringen bör skyndsamt återkomma med en lämplig klassificering av elsparkcyklar i syfte att öka säkerheten och förbättra kontrollen samt, om nödvändigt, vidta alla ytterligare åtgärder för en trafiksäker och hållbar reglering av färdmedlet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H9023192 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn avvisar regeringens förslag om sänkt arbetsgivaravgifter för unga 19‑23 år. Det leder till lägre utgifter på anslaget varför det föreslås minskas med 2022. Anslaget påverkas också av förslag om energiskatt för datorhallar. Anslaget föreslås därmed minskas med ytterligare . vill höja det barnrelaterade bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Förslaget beskrivs närmare i motionen En starkare familjepolitik (2021/22:V252). Förslagen medför ökade utgifter inom anslaget med . minskar kommunernas utgifter för försörjningsstödet till följd av förslaget varför de offentligfinansiella effekterna uppgår till en kostnad om . förslag om förstärkningar i a-kassan leder till minskat behov av bostadsbidrag varför anslaget föreslås minska med 2023 och 2024. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023194 · 2021-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 19 Regional utveckling Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning Många glest befolkade kommuner har, även om besöksintresset för våra skyddade områden växer, en negativ utveckling av sysselsättningen och skatteintäkterna. Dessa kommuner som därmed bär ett betydande ansvar för de kollektiva nyttor som ges av skyddade skogar med höga naturvärden bör kompenseras genom ökat statligt stöd för turistsatsningar. Vi föreslår ett speciellt riktat stöd till bidrag till ökad turism till kommuner med hög andel urskog. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. är det många ute i landet som inte har tillgång till sina egna kommuners semestermöjligheter p.g.a. att det är för dyrt eller otillgängligt. Möjligheten att genomföra pilotprojekt kopplat till kommunens turismmöjligheter för statliga pengar skulle kunna öppna upp möjligheter för kommuner som inte har råd. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2022. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H9023197 · 2021-10-04 00:00:00 — Översyn av det kommunala utjämningssystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av skatteutjämningssystemet bör göras med syfte att skapa incitament för företagande, jobb och tillväxt som gleshet i högre grad måste beaktas och tillkännager detta för regeringen. Vi anser att det är angeläget att genomföra en översyn av hela det kommunala utjämningssystemet. Det nya kostnadsutjämningssystemet som trädde i kraft är endast en del av en helhet. Eftersom det finns en rad brister i dagens system behöver en översyn göras. Systemet bör vila på en rad grundläggande principer. Det bör utgå från en garanterad servicenivå i hela landet och det bör vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Dessutom måste gleshet i högre grad än beaktas inom ramen för utjämningssystemet. skiljer det i kommunalskatt mellan de kommuner som betalar minst och de som betalar mest. Detta vore kanske inte så konstigt om det vore så att den kommun som har de högsta kommunalskatterna hade den bästa servicen. Tyvärr är det tvärtom. Detta beror till stor del på faktorer som ligger utanför kommunernas möjlighet att påverka. har kommuner med långa avstånd, dålig tillgång till infrastruktur, som tappat halva sin befolkning, är mycket glest befolkade och har en demografi med många äldre. Dessa kommuner har en situation som kräver att skatteutjämningssystemet reformeras om vi menar att hela landet ska kunna leva med en servicenivå som är någorlunda lika över hela landet. Några storstadsregioner får ett ganska stort stöd genom det kommunala skatteutjämningssystemet och det kan finnas anledning till att se över incitamentet för dessa befolkningsrika regioner så att företagande, jobb och tillväxt stimuleras i högre grad Vi anser att det är hög tid att på nytt genomföra en översyn av det kommunala utjämningssystemet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9023200 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i och tillkännager detta för regeringen. Åre arrangerade alpina och 2018. Dessa var på många sätt de största vinter-sportevenemangen i genom tiderna. 2008 och 2018 stod värd för . Även dessa blev en mycket stor framgång med större publikuppslutning än de mest optimistiska förhoppningarna. Kommentarerna efter de båda stora VM-arrangemangen i har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrange-mangen, vilket är ett resultat av erfaren och skicklig ledning. tillhör stormakterna inom vintersport men har dock ännu inte stått värd för ett olympiskt vinterspel. Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre och är det nu dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och kraftfullt arbete för att få ett till . är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, prova sina gränser. Eftersom aldrig har stått värd för borde vi rimligen ha mycket goda chanser att tilldelas arrangörskapet av ett . är en nationell angelägenhet. Därför är det viktigt att idrottsrörelsen får stark uppbackning av regeringen och näringslivet för att verkligen kunna satsa i en offensiv kandidatur. Ett är en framtidsinvestering som skapar tillväxt och utveckling. Det är det tydliga resultatet från orter som stått som värd tidigare. Ett svenskt kan med fördel förläggas till flera orter. Detta för att kunna nyttja befintliga anläggningar. I Åre–finns de naturliga förutsättningarna i form av redan befintliga anläggningar och upparbetad erfarenhet. I närområdet finns också infrastruktur och kompetens för att arrangera. Den svenska OS-ansökan 2019, som Åre effektuerade med , och som medarrangörer, visar på goda möjligheter att arrangera ett ”hållbart” svenskt . Det finns även andra alternativ som skulle kunna prövas. –Åre–skulle vara ett nyskapande koncept, med resurser i geografisk närhet. Ett jämt-trönderskt är nu möjligt tack vare ändringar i regelverk. En satsning på ett svenskt förutsätter att och idrottsrörelsen går i spetsen samt att näringslivet både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är också av största vikt att berörda kommuner finns med från ett tidigt stadium. Det är angeläget att både regering och riksdag tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att regeringen och riks-dagen principiellt ser positivt på en OS-ansökan till vinterspel är en viktig signal. Per Åsling (C)
mot · H9023201 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga reservatsbildningar bör baseras helt på frivillighet hos den enskilda markägaren och tillkännager detta för regeringen. I i gjorde en markägare vars gård varit i släkten i sju generationer en sedvanlig avverkningsanmälan. Istället för tyst medgivande om avverkning meddelade att marken har höga naturvärden och att de tänker göra reservatbildning. Information gavs om att markägaren skulle få ersättning för marken när beslut om reservat tagits. Men statens pengar i potten till ändamålet var slut och fortfarande tvingas markägaren agera bank åt staten. På grund av agerande har markägaren fått vänta på besked och fått det svårt ekonomiskt då förväntade intäkter av avverkningen uteblivit i verksamheten. Det här är ett av många fall där staten berövar en enskild markägare möjligheten att bruka sin skog. För att slå vakt om äganderätten bör istället samtliga reservatbildningar baseras helt på frivillighet, så att markägarens får avgöra frågan, detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9023207 · 2021-10-04 00:00:00 — Likvärdig finansiering av läkarutbildningarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga likvärdigt statligt ansvar för finansieringen av de sju läkarutbildningarna i landet och tillkännager detta för regeringen. kommer en rad pensionsavgångar att accentuera bristen på läkare. Enligt SCB kommer det att kräva att lyckas rekrytera cirka 500 utlandsbildade läkare . Politiken har därför fattat beslut om att öka antalet platser på läkarutbildningarna i landet för att ska klara av en egen kompetensförsörjningen i sjukvården. ska utbildningarna ha utökats med 440 platser som fördelats på de sju lärosätena i landet som ger läkarutbildning. Ett lärosäte som förväntas bidra till detta är . Lärosätet har utexaminerat studenter från läkarprogrammet men har sedan starten bara erhållit särskilt dedikerad ersättning för hälften av antagna nybörjarstudenter. Det vore högst rimligt att även denna läkarutbildning ges ekonomiskt likvärdiga villkor för att klara sitt uppdrag. har examensrätt för läkarutbildning. starten har läkarutbildningen vid drivits mycket framgångsrikt och de första studenterna utexaminerades . Utvärderingar av läkarutbildningarna i landet ger högsta betyg. Detta alltså trots att universitet endast erhöll finansiering för strax över hälften av platserna. I ett uppbyggnadsskede kan detta kanske vara förståeligt, men måste få en likvärdig, långsiktig och hållbar finansiering. Det är inte endast som påverkas av denna underfinansiering, utan även de regioner, i synnerhet Region , som tar emot studenter i verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Centralt för finansieringen av en läkarutbildning är de så kallade ALF-medlen. är statens ersättning till regionerna för vissa kostnader framför allt i samband med utbildning och handledning, som slussas via respektive lärosäte direkt ut i regionernas verksamhet. får inte medel på samma villkor som andra universitet/län som bedriver läkarutbildning, utan tilldelningen baseras på den till läkarutbildningen särskilt dedikerade ersättningen, vilket i detta fall endast motsvarar hälften av de antagna studenterna. har ett väldokumenterat stort behov av att utbilda nya läkare . och Region län medverkar allt sedan starten av läkarutbildningen mycket aktivt till att lösa den nationella bristen på läkare. Staten måste därför se till att ALF-medlen och andra resurser fördelas på ett likvärdigt sätt så att detta lärosäte får samma förutsättningar som de andra sex lärosätena som bedriver läkarutbildning.