mot · H9024040 · 2021-10-05 00:00:00 — Klimatbistånd och internationella klimatinvesteringar är effektiva verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har en möjlighet att hjälpa fler länder att kunna prioritera klimatomställningen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinsatser och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. Vi vill ta krafttag för att ska komma i bättre skick genom både nationella och internationella åtgärder för att minska övergödning, miljögifter och nedskräpning. Utveckla nästa generations kärnkraft förslag: avsätter för att möjliggöra forskning och utveckling av nästa generations kärnkraft. Dels genom att upprätta minst ett forskningscentrum vid ett av och dels genom att möjliggöra byggandet av minst en forskningsreaktor under kommande mandatperiod. behöver mer fossilfri el. satsar flertalet andra länder på att utveckla nästa generation kärnkraft. Mycket tyder på att denna nya typen av reaktorer kommer att byggas där tekniken utvecklas. Därför är det viktigt att inte missar chansen att vara med från början av utvecklingen. Därför satsar på utökad forskning och demonstration på området. förslag: Avfallsförbränningsskatten tas bort för att underlätta lokal energiproduktion . Förslaget försvagar de offentliga finanserna med och med och framåt. Kraft- och fjärrvärmen har en viktig och ofta underskattad roll för vårt energisystem. Användningen av biobränslen och avfallsförbränning ger betydande miljöfördelar men det är också ett planerbart kraftslag. Kraftvärmens ”följsamhet” med förbrukningen är viktig för att bidra med mest värme och el när behoven i landet är som störst. Kraft- och fjärrvärmen möter flera utmaningar. Byggreglerna har länge gynnat andra tekniker, men har ändrats. Regeringen och deras stödpartier har infört skatt på lokal elproduktion som fått negativa effekter. konstaterar i deras utvärdering av avfallsförbränningsskatten att ”skatten inte styr verkningsfullt mot de mål som motiverar skatten”. Exempelvis har skatten på avfallsförbränning fått till effekt att kraftverk som sorterar ut och materialåtervinner mer material för att försöka göra en större miljönytta får en högre skatt. Denna anser bör tas bort. förslag: tillförs resurser för att genomföra ett program för koldioxidlagring så att uppemot koldioxid kan fångas upp och lagras. vill satsa på storskalig utveckling av teknik för att fånga upp och lagra koldioxid, CCS- och bio-CCS. Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar, till och med negativa utsläpp som är nödvändiga för att nå klimatmålet. Experter i , EU och FN är överens om att tekniken behövs för att klara målen i . har delrapporterat ett uppdrag om genomförandet av infångning och lagring av koldioxid. Myndigheten har föreslagit omvända auktioner för att finansiera infångning av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS). Regeringen har i budgetpropositionen anslagit - 2025 för upprättande och administration av ett system för omvänd auktionering. - 2040 avsätter regeringen för ersättningar till de företag som vinner de omvända auktionerna. Det är alldeles för lite. anser att regeringens återhållsamhet i anslagen riskerar att driva upp priset i de omvända auktionerna, och att potentialen i teknologin inte fullt ut nyttjas för att bidra till att minska de svenska koldioxidutsläppen. Därför föreslår att förslag rörande bio-CCS bör genomföras till fullo. bör även se över hur CCS i stort kan implementeras i . förslag: Vi anser att industriklivet är ett viktigt verktyg för att industrin ska kunna utveckla och investera i ny teknik som reducerar dess utsläpp. satsar därför mer än regeringen på Industriklivet. Det finns ett genuint engagemang inom industrin för att nå fossilfrihet . Detta vill ta tillvara för att bedriva en klimatpolitik som minskar industrins utsläpp i , utan att ge upphov till försämrad konkurrenskraft eller koldioxidläckage. Industrin står för en tredjedel av våra svenska utsläpp och det är viktigt att de utsläppen minskar. Svensk industri bidrar genom sin export till globala utsläppsminskningar. Varor producerade klimateffektivt i ersätter varor på världsmarknaden tillverkade i andra länder med ett större klimatavtryck. Därmed minskar utsläppen på global nivå. vill långsiktigt skapa förutsättningar för att stödja industrins omställning. Vi anser att industriklivet är ett viktigt verktyg för att industrin ska kunna utveckla och investera i ny teknik som reducerar dess utsläpp. förslag: satsar 2022 och på ett grönt bränslestöd. Av dessa avser stöd för produktion av biogas. vill skapa förutsättningar för att få till en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas. Tekniken behöver utvecklas ytterligare för att stå sig i konkurrensen med fossila drivmedel. Men också för att möta en ökad efterfrågan när kraven på biobränslen för bil och flyg ökar. För att få igång en storskalig inhemsk produktion satsar på ett grönt bränslestöd. Stödet ska kunna användas för forskning, investeringar, demonstrationsprojekt och produktionsstöd för företag som vill utveckla hållbara biobränslen samt el- och vätgasteknik till vägtransporter, flyg, elflyg och industrin. Inom ramen för stödet finns medel för att öka produktionen av biogas, vilken bidrar till att ersätta fossila drivmedel i bland annat transportsektorn, och därmed bidrar till att minska dess utsläpp. Biogas är ett effektivt sätt att nyttja restprodukter och avfall från bland annat jordbruket. Stöd till laddstationer och tankstationer för bilar och lastbilar förslag: satsar 2022–2024 på fossilfri laddnings- och tankningsinfrastruktur för bilar och lastbilar för att ställa om transportsektorn till fossilfritt. För att bidra till omställningen av transportsektorn och få fler att välja elbilar behöver staten, där det är samhällsekonomiskt motiverat, ta ett ansvar för att bygga ut antalet laddstationer för bilar. vill bygga ett nätverk av laddstationer i hela . Stödet bör inte begränsas till enbart batteridrivna bilar. Teknikutvecklingen är snabb och politiken bör vara neutral inför valet av fossilfria tekniker. Tankinfrastruktur för fordon som drivs av exempelvis vätgas ska också kunna få stöd. vill också att tar nästa steg för att ställa om de tunga transporterna till fossilfrihet. För att företag ska investera i ellastbilar måste det vara möjligt att ladda dem. Vi vill påbörja en snabb utbyggnad av infrastrukturen för ellastbilar, i ett första steg med fokus på regionala nätverk och sammanhängande stråk mellan större städer. vill att stödet för att ställa om lastbilarna ska vara teknikneutralt. Det ska kunna användas till exempelvis laddstationer för el, elvägar och tankstationer för vätgas. Insatser för internationella klimatinvesteringar förslag: ökar de internationella klimatinvesteringarna med . Detta för att stärka det internationella klimatarbetet. Internationella klimatinvesteringar är ett effektivt verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. Det är ett centralt verktyg i det internationella klimatarbetet och en möjlighet för att hjälpa fler länder att kunna prioritera klimatomställningen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinvesteringar och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . Nej till regeringens förslag om den fjällnära skogen förslag: avvisar regeringens förslag om anslagsökning med avseende skogsutredning och skydd av skog –2027 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen, bland annat ökat underhåll av statens redan skyddade områden. Regeringen har aviserat ett ökat anslag om för skydd av värdefull natur, bland annat för genomförande av förslagen i skogsutredningen om att undanta stora arealer fjällnära skog från att brukas. anser att förslaget om att undanta ytterligare stora arealer skog från bruk står i direkt konflikt med den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ. Politiken hotar därmed möjligheter att nå klimatmålen. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka. Staten bör istället prioritera att underhålla redan skyddade områden bättre. invänder dessutom mot att regeringen avsätter medel i budgeten för förslag som ännu inte lämnats till när detaljerna kring genomförandet är högst oklara. De förslag som skogsutredningen lämnat innebär att arealer ska tas ur produktion mot skogsägarens vilja, vilket är ett kraftigt intrång i äganderätten. menar att alla avsättningar ska ske frivilligt. Sjukvård, äldreomsorg och socialtjänst En förutsättning för ett legitimt och fungerande samhällskontrakt är att alla som betalar in skatt också får valuta för sina skattepengar – i form av en fungerande välfärd, som man kan känna sig trygg med oavsett var i landet man bor. Sjukvård ska ges i rätt tid, på rätt plats och hålla hög kvalitet. Alla har rätt till likvärdig vård, oavsett var i landet man bor. Patienten och patientsäkerheten ska sättas främst. Kontinuiteten i kontakter mellan patient och vårdens medarbetare måste bli bättre. Hälso- och sjukvården behöver en mångfald av utförare som kan bidra till att stärka kvalitet och utveckling av olika vårdverksamheter. Alla ska kunna välja vård utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Den svenska hälso- och sjukvårdens brister och svagheter handlar framför allt om långa vårdköer och väntetider, bristande tillgänglighet och brist på vårdplatser. Det finns också brister i samordningen och kontinuiteten i vården. politik för att få ordning på svensk sjukvård och äldreomsorg syftar till att höja kvaliteten och korta köerna. prioriterar att stärka patientens inflytande över sin egen vård och omsorg. Patientens bästa och den äldres perspektiv bildar utgångspunkten för våra reformförslag. Alla ska kunna känna sig trygga med att man ska få vård i rätt tid av hög kvalitet när man väl behöver den. Det behövs reformer som på kort sikt kan stärka patientens makt och minska politikers makt. behöver en hälso- och sjukvård som hänger ihop utan onödiga gränser och ”glapp” och där mötet mellan patienten och professionen sätts i centrum. En helt central slutsats är att svensk hälso- och sjukvård behöver utvecklas i riktning mot ökad tillgänglighet i den nära vården och mer förebyggande långsiktiga hälsofrämjande insatser. Och utvecklas från en splittrad vård och omsorg av de mest sjuka och sköra till en sammanhållen och samordnad vård med kontinuitet i vårdkontakterna. Att korta vårdköerna, satsa mer resurser på en individuell avancerad cancervård och barncancervård samt minska de omfattande regionala skillnaderna gällande väntetider och kvalitet i vården är allra högst prioriterat. vill därför genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. vill att den statliga detaljstyrningen av sjukvården och äldreomsorgen ska minska och att statliga resurstillskott i huvudsak ska ske som generella statsbidrag som kommuner och regioner får disponera fritt. I denna budget höjs de generella statsbidragen med 3 miljarder , 5 miljarder och 7 miljarder . Jämfört med regeringen skulle det innebära 2 miljarder högre statsbidrag 2023 och 4 miljarder högre statsbidrag 2024. av de generella statsbidragen går till regionerna och kan användas för att stärka sjukvården, går till kommunerna och kan användas för att stärka äldreomsorgen. Korta köerna till sjukvården Svensk hälso- och sjukvård ställde snabbt om för att möta det ökande behovet av intensivvårdsplatser i samband med Coronapandemin. har den vård som inte varit akut fått stå tillbaka. Det innebär att de långa vårdköer som fanns redan innan pandemin nu vuxit sig ännu längre. Det drabbar människor som behöver allt ifrån behandling mot cancer eller diabetes till dem som behöver byta ut sin höftled. har längre väntetider än de flesta jämförbara länder, enligt en undersökning från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Andelen som fick vård inom vårdgarantins ramar har också minskat under nuvarande regering, från 2019. Det krävs ett fortsatt metodiskt arbete med att förbättra tillgängligheten och korta köerna. vill vidareutveckla kömiljarderna och vårdgarantin. Det handlar bland annat om att rikta reformen mot de områden där köerna är som längst. En stor andel av kömiljarderna ska användas till den somatiska slutenvården och omfatta bland annat första besök och operationer inom specialistvården. En andra del av kömiljarderna ska riktas direkt till barn- och ungdomspsykiatrin. Den förstärkta vårdgarantin som ger barn och unga med psykisk ohälsa rätt till vård och stöd ska säkerställas. Vi vill också inkludera den första linjens psykiatri för barn och unga så att lättare psykiatriska diagnoser kan hanteras där och frigöra resurser till barn med svår ångest, självmordstankar eller allvarliga ätstörningar. En tredje betydande andel av kömiljarderna ska riktas specifikt till att korta köerna, väntetiderna och ledtiderna inom cancervården. Cancervård utan köer – med en ny uppdaterad nationell cancerstrategi Den nationella cancerstrategin behöver uppdateras i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna och ledtiderna. Den behöver också uppdateras och förnyas på grund av den snabba utveckling som sker inom ny diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer samt ökade möjligheter till individuell cancerbehandling med precisionsmedicin så som immunterapier samt cell- och genterapier. vill att det införs en vårdgaranti för cancerpatienter. Den lagstadgade vårdgarantins nuvarande 90-dagars tidsgräns för första besök respektive behandling inom specialistvården räcker inte till. Vårdgarantin ska därför knytas till standardiserade vårdförlopp som tagits fram och kontinuerligt utvecklas inom cancervården. Till vårdgarantin knyts specifika resurser inom ramen för de kömiljarder som vi föreslår ska ingå i helheten att korta vårdköerna i . De standardiserade vårdförloppen ska genomföras, uppdateras och efterföljas i cancervården i hela landet. föreslår följande mål: av alla människor som insjuknar i cancer ska vara utredda enligt ett standardiserat vårdförlopp före utgången av av de cancerpatienter som ingår i ett standardiserat vårdförlopp ska få sin vård inom utsatta maximala tidsgränser. Om cancervård inte kan ges inom uppsatta tidsgränser ska patienten ha rätt att vända sig till en annan vårdgivare och bli ersatt för de merkostnader detta innebär. Det blir ett tydligt redskap att alla som drabbats av cancer ska få rätt vård i rätt tid. De standardiserade vårdförloppen behöver utvecklas. Rehabilitering och återbesök ska ingå. vill att en samlad nationell barncancerstrategi utgör en central del av en uppdaterad nationell cancerstrategi. Barncancerstrategin ska bland annat innehålla fördubblade satsningar på barncancervården och säkerställa att alla barncancerpatienter och deras nära anhöriga ska erbjudas en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd. vill också genomföra en konkret handlingsplan i syfte att lyckas utrota livmoderhalscancer i . Handlingsplanen ska framförallt bestå av två övergripande delar: Screening och vaccination. Stärk den medicinska kompetensen i äldreomsorgen Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen behöver stärkas. Många äldre på särskilda boenden som drabbats av covid-19 har inte fått individuella medicinska bedömningar av läkare och sjuksköterskor. Vi vill se en fortsatt långsiktig satsning på att stärka den medicinska kompetensen och utökad personalkontinuitet inom äldreomsorg och äldrevård. Detta är från början en uppgörelse mellan , . Det handlar om att möta de brister inom äldreomsorgen som har uppmärksammats bland annat av . Bristen på medicinsk kompetens inom äldreomsorgen har dock skapat problem redan före pandemin. Äldreomsorg handlar inte enbart om omsorg, utan ofta handlar det även om krävande äldresjukvård. Majoriteten av personer i särskilda boenden och de med hemsjukvård har en omfattande och komplicerad sjukdomsbild. Flertalet av de som bor på särskilt boende har demenssymtom. Utvecklingen med fler äldre och därmed ett ökat vårdbehov har inte följts åt av förstärkt medicinsk kompetens. Enligt statistik har antalet sjuksköterskor i äldreomsorgen sjunkit och ligger på cirka 14 000, varav knappt hälften jobbar på särskilda boenden. Även specialistläkarna i geriatrik har minskat räknat per antalet äldre. Det är viktigt att en långsiktig plan för hur tillgången till behandlande läkare i äldreomsorgen kan stärkas och för hur dygnet runt-bemanning av sjuksköterskor som huvudregel ska uppnås på särskilda boenden tas fram skyndsamt. De mest sjuka och sköra behöver en mer sammanhållen och samordnad äldrevård och äldreomsorg. Insatser mot HIV/aids och andra smittsamma sjukdomar För att bekämpa spridningen av HIV har stora ansträngningar gjorts såväl i världen som i . Bland annat lanserade 90-90-90-målen som innebär att av dem som har HIV ska vara medvetna om det, att av dessa ska behandlas med HIV-läkemedel och att av dessa ska ha omätbara virusnivåer. har historiskt sett varit mycket framgångsrikt i bekämpningen av spridningen och behandling med HIV-läkemedel och var först med att nå 90-90-90-mål. håller nu på att missa det första målet om att diagnostisera HIV och riskerar att inte nå Agenda 2030-målet om att eliminera HIV-epidemin . behöver på nytt ta på sig ledartröjan och höja ambitionerna. är det nödvändigt av olika skäl att placera barn och unga i boende på annat håll än i det egna hemmet. Det ställer särskilda krav på förberedelser, kunskap, erfarenhet och rättssäkerhet i agerande och myndighetsutövning. Därför finns ett behov av en licensiering av familjehem och jourhem. Denna licensiering skulle kunna knytas till krav på deltagande i fortbildning och kontinuerlig utvärdering för att kunna behålla sin licens. anser även att ett register över familjehem bör införas för att möjliggöra uppföljning och rapportering om familjers lämplighet att vara familjehem. förslag: avsätter lika stora resurser som anges i budgetpropositionen för att korta vårdköerna. Bland annat genom upprättandet av en nationell vårdförmedling i syfte att patienter som väntat än den lagstadgade garantin ska erbjudas sin operation. vill att ska ha en hälso- och sjukvård och omsorg av hög kvalitet – och som är tillgänglig när man väl behöver den. Ingen patient ska behöva vänta på vård i onödan. föreslår därför att ett nationellt mål tas fram för när vårdköerna ska vara borta. Ett första steg är att se till att vårdköerna minskas till den nivå som rådde när den socialdemokratiskt ledda regeringen tillträdde . Kömiljarden behöver reformeras för att skyndsamt stärka patientens möjligheter att få vård utförd . Patienten ska ha rätt att söka slutenvård där ledig kapacitet finns. föreslår därför att det skyndsamt tas fram en överenskommelse mellan stat och regioner om upprättande av en nationell vårdförmedling och väntelista i syfte att patienter som väntat än den lagstadgade garantin ska erbjudas sin operation eller behandling där vårdkapacitet finns. förslag: avsätter för att stärka barncancervården. Redan befintliga resurser riktade till cancervården bör användas för att ta fram och genomföra en ny samlad nationell cancerstrategi samt en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter. måste få bukt med de långa köerna och de stora regionala skillnaderna inom cancervården. föreslår därför att det ska tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna och ledtiderna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer, väntetider och ledtider. Dessa möjligheter måste emellertid tas tillvara på ett betydligt bättre sätt . målsättning är tydlig – alla cancersjukdomar ska förebyggas och deras skadeverkningar minimeras. driver frågan om att ska ta fram och genomföra en ny samlad nationell cancerstrategi. Den behöver uppdateras bland annat på grund av den hoppfulla utveckling som sker inom ny diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer samt vad gäller möjligheter till individuell cancerbehandling med till exempel immunterapier samt cell- och genterapier. föreslår därtill att det ska införas en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter. Vårdgarantins nuvarande tidsgräns räcker inte till när det gäller cancervården. Den förstärkta vårdgarantin ska knytas till de standardiserade vårdförlopp som tagits fram och kontinuerligt utvecklas inom cancervården för att korta ledtiderna mellan diagnos och behandling. Till vårdgarantin ska knytas specifika resurser inom ramen för kömiljarderna och resultaten ska mätas mot de maximala ledtiderna för respektive cancerdiagnos. föreslår också att det ska tas fram och genomföras en nationell barncancerstrategi. En sådan strategi ska bland annat innehålla ökat statligt stöd till barncancervården, erbjudande om individuell rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd till dem som drabbats av barncancer och deras nära anhöriga. Vidare ska möjligheter finnas att ha barnonkologiskt kunniga kontaktsjuksköterskor inom barncancervården. Därtill anhörigstödjare som en naturlig del av barncancervården. Högre kvalitet i äldreomsorgen förslag: avsätter lika stora resurser som anges i budgetpropositionen för äldreomsorgen men vill att medlen används till att stärka den medicinska kompetensen och öka personalkontinuiteten inom äldreomsorgen och äldrevården. anslår samma nivå till äldreomsorgen som återfinns i BP22. Vi anser dock att medlen bör användas till en långsiktig satsning på att stärka den medicinska kompetensen och utökad personalkontinuitet inom äldreomsorg och äldrevård. Detta är från början en uppgörelse mellan , . Det handlar om att möta de brister inom äldreomsorgen som har uppmärksammats bland annat av . De mest sjuka och sköra behöver en mer sammanhållen och samordnad äldrevård och äldreomsorg. Insatser mot HIV/aids och andra smittsamma sjukdomar förslag: satsar 2022 - 2024 på förebyggande insatser mot HIV/aids och andra smittsamma sjukdomar. Bland annat för att det ska tas fram en ny uppdaterad nationell strategi mot HIV/aids. Nuvarande regering har halverat anslaget för insatser mot HIV/aids och andra smittsamma sjukdomar. Detta har fått stora konsekvenser inte minst på regional och lokal nivå där anslagen har minskat kraftigt. Vi föreslår att denna satsning återställs till ursprunglig nivå gällande förebyggande insatser mot HIV/aids och andra smittsamma sjukdomar. Bättre stöd för utsatta barn förslag: föreslår en särskild satsning för att förbättra situationen för utsatta barn. Denna satsning omfattar för och framåt. Detta för att öka tryggheten och långsiktigheten för placerade barn bl.a. genom licensiering av familjehem och jourhem, införande av ett nationellt register över familjehemmen, förbättrade möjligheter till handledning och utbildning av familjehem. är det nödvändigt av olika skäl att placera barn och unga i boende på annat håll än i det egna hemmet. Det ställer särskilda krav på förberedelser, kunskap, erfarenhet och rättssäkerhet i agerande och myndighetsutövning. I vår satsning prioriteras att det införs en licensiering av familjehem och jourhem. Denna licensiering skulle kunna knytas till krav på deltagande i fortbildning och kontinuerlig utvärdering för att få behålla sin licens. I satsning ingår även införandet av ett nationellt register över familjehemmen. Ett sådant register skulle möjliggöra både uppföljning och rapportering om familjers lämplighet att vara familjehem. Det skulle dessutom bli lättare att följa detta över kommungränserna vid eventuella placeringar i andra kommuner.