mot · H9024014 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabellen i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktiga planeringsramar för försvarsbeslutsperioden –2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka redovisningen av objektsramar i kommande budgetpropositioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade satsningar på forskning och teknikutveckling samt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade satsningar på det nationella cybersäkerhetscentret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade satsningar på och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för psykologiskt försvar Säkerhetsläget, både i närområde och globalt, fortsätter att försämras. Det gäller både traditionella militära hot som manifesteras i det mot och den stora 2021 samt pågående hybridhot som cyberattacker och påverkanskampanjer. dras allt djupare in i den ryska intressesfären genom ryska baser i landet och deltagande i Zapad. och dess allierade försöker även hitta nya sätt att destabilisera sina grannländer. Det senaste draget är att har låtit tusentals flyktingar från främst ta sig till , och för att sätta tryck på EU. Motsättningarna mellan och eskalerar – både i form av risken för militära incidenter i , men även i form av risk för handels- och teknikkrig. Coronapandemin medför geopolitiska och geoekonomiska konsekvenser som ännu är svåra att överblicka. Andra hot som kärnvapenspridning, sönderfall, radikalisering och terrorism är fortsatt aktuella. måste ha ett starkt försvar som kan hävda det svenska territoriet och värna Det kräver satsningar på såväl det militära försvaret som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bredden. Det är en absolut nödvändighet mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget. För att möjliggöra en substantiell förmågeökning ska gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av BNP. I princip alla länder i närområde har antingen redan nått detta mål eller har en plan för att uppnå det i Till detta vill se ett svenskt Natomedlemskap. skulle innebära att vi ingår i ett samarbete med försvarsgarantier och en gemensam försvarsplanering tillsammans med 30 andra länder. Det skulle även förbättra förutsättningarna för att fördjupa det nordiska försvarssamarbetet. Ryggraden i den europeiska säkerhetsordningen utgörs av Nato och trovärdigheten i de gemensamma En förutsättning för en höjning av den nationella svenska försvarsförmågan är att Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna ges långsiktiga förutsättningar att Politiken måste ge de förutsättningarna. Regeringens agerande i försvarsfrågan har tyvärr gått på tvärs med den ambitionen. Utgångspunkten för regeringen har varit att sänka ambitionen för de ekonomiska tillskotten till försvaret. föreslår därför att ska anvisa ekonomiska planeringsramar även för försvarsbeslutsperioden åren 2026 – 2030. Att göra detta är helt i linje med den logik som försvarsberedningen har arbetat utifrån. Försvarsberedningens rapporter utgår ifrån premissen att bygga förmåga långsiktigt i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder, 2021 – 2025 samt 2026 – 2030. Det ligger även i linje med ÖB:s militära råd som tar sin utgångspunkt i båda försvarsbeslutsperioderna. Det är en styrka om det finns långsiktiga ekonomiska planeringsramar för försvaret som en bred majoritet i riksdag ställer sig bakom. Då kan Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna planera sin verksamhet och inte behöva invänta nya kortsiktiga besked från politiken. Något som tyvärr har präglat de senaste årens försvarspolitik allt för mycket. anser att helheten i försvarsberedningens förslag ska förverkligas samt att hela ÖB:s militära råd ska kunna genomföras och finansieras . Vi lägger därför fram skarpa förslag på en anslagsökning om i nivå på anslaget 2026 och ytterligare . Sammanlagt skulle det innebära extra till försvaret i försvarsbeslutsperioden – 2030. Utifrån den högre ekonomiska ramen som föreslår framöver behöver det dessutom löpande säkerställas att beställningsbemyndigandena anpassas till anslagsutvecklingen för att försvarsmyndigheterna ska kunna leverera en planerad förmågeökning. En viktig avstämningspunkt framgent är att försvarsberedningen 2023 ska utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Den kommer att tydliggöra behoven framgent av ytterligare försvarssatsningar. Utöver vårt förslag för att ge tydliga besked om den långsiktiga ekonomin för det militära försvaret föreslår vi nedan ett tillskott i närtid på viktiga områden där regeringen inte har tillfört tillräckligt med resurser. Det gäller en ökad cybersäkerhet samt att stärka den myndighet som kommer att ha ansvar för bidrag till EU:s Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. De ytterligare resurser som satsas måste åstadkomma kontinuerligt ökande försvarsförmåga och det måste ske ett fortsatt effektiviserat resursutnyttjande inom Försvarsmakten. har ett antal åtgärder vidtagits för att skapa en mer förutsägbar och transparent försvarsekonomi byggd på gedigna underlag. har arbetat tillsammans med Försvarsmakten för att förbättra ekonomistyrning och framtagande av kvalitetssäkrade underlag. Försvarsberedningen har också pekat på vikten av att arbeta efter principen design to cost. Det vill säga att anskaffning av materiel såväl som förbandsverksamheten måste anpassas efter tillgängliga medel, till exempel när det kommer till volym och kravspecifikationer. Vidare föreslog även beredningen att det skulle inrättas en myndighet för utvärdering och uppföljning av totalförsvaret. En utredning analyserar inrättandet av en sådan myndighet. Slutligen föreslog försvarsberedningen att det för de två väsentliga säkerhetsintressena stridsflygförmågan och undervattensförmågan skulle införas definierade så kallade objektsramar liknande de som fanns tidigare i budgetpropositionerna. Detta för att öka transparensen i viktigare materielprojekt. I budgetpropositionen redovisas objektsramar, men bara för det innevarande samt . Detta är inte tillräckligt för att ge ökad insyn och förståelse för kostnadsutvecklingen gällande de väsentliga säkerhetsintressena. vill därför att objektsramar för stridsflyget och undervattensförmågan redovisas i investeringsplanerna för vidmakthållande och anskaffning av materiel i kommande budgetpropositioner. Regeringen anger i budgetpropositionen två tillkännagivanden som berör området försvar och krisberedskap som slutbehandlade. Vi anser inte att tillkännagivandet om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats (bet. 2017/18:FöU1 punkt 2, rskr. 2017/18:100) bör betraktas som slutbehandlat. Regeringens bedömning återfinns i del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 4. De åtgärder regeringen har vidtagit möter inte tillkännagivandets syfte när det gäller att skapa ett legalt ramverk även för civil personal som har gjort internationell insats och verksamhet som är riskfylld eller av påfrestande karaktär. Utredningen veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) har lämnat ett tydligt förslag kring en ny lag om civil personal vid internationella insatser. Anslag 1:4 Forskning och utveckling ökar anslaget med 20 miljoner och framåt. Den exponentiella teknikutvecklingen kommer att kraftigt påverka framtidens slagfält. Det behövs satsningar på forskning och teknikutveckling inom Försvarsmakten, FOI och FMV för att ska kunna ha omvärldsbevakning, göra relevanta förstudier och bedriva forskning på framtida styrkeområden. Samverkan mellan försvarsmyndigheter och företag i syfte att integrera civila spetsteknologier i militära applikationer behöver förbättras. Vidare behövs effektiva innovationsmodeller för framtida teknologier inom områden som till exempel AI, och rymd. ser mot bakgrund av teknikutvecklingen och dess betydelse för framtida försvarsförmåga ett behov av att stärka forskning och utveckling inom det militära försvaret. Fokus bör ligga på forskning och utveckling som ger operativ effekt i närtid. Det kan till exempel handla om att ta fram demonstratorer som bidrar till att föra projekt till en högre TRL-nivå och därmed praktisk tillämpning. ökar anslaget med 30 miljoner och framåt. () fyller flera viktiga funktioner när det gäller signalspaning och informationssäkerhet. FRA är även centralt för det nya nationella cybersäkerhetscentrumet som byggs upp stegvis. Centrumet kommer att ha en central roll för att upprätthålla cybersäkerhet i och kunna stötta såväl offentliga som privata aktörer samt att ha kontakt med sina motsvarigheter i andra länder. Det är dock problematiskt att regeringen dels inte har gett tydliga besked kring centrumets huvudmannaskap och dels inte har tillfört tillräckligt med resurser till de fyra myndigheter som ska samverka inom ramen för cybersäkerhetscentrat. anser att FRA bör få ansvaret för att leda centrumet i egenskap av att de är den myndighet som har den största kompetensen på cybersäkerhetsområdet. Därför tillför vi även i ett första steg ett höjt anslag som ska användas för FRA:s att öka takten i etableringen av cybersäkerhetscentrat. Cyberattacker mot såväl offentlig som privat verksamhet ökar exponentiellt och cybersäkerhetscentrat behöver bli operativt . Detta är såväl en fråga om säkerhet som konkurrenskraft och framtid som ledande forsknings- och teknologination. Anslagsökningen är avsedd att användas för åtgärder som ger ökad operativ effekt hos det nationella cybersäkerhetscentrat här och . Det kan röra sig om att anställa vissa kritiska kompetenser, anskaffning och utveckling av teknisk utrustning som Tekniskt detekterings- och varningssystem (TDV) eller att etablera samverkansformer med offentliga och privata aktörer som anses vara i särskilt behov av stöd från centrat. ökar anslaget med 30 miljoner och framåt varav 10 miljoner avsätts till det civila försvaret. Den exponentiella teknikutvecklingen kommer att kraftigt påverka framtidens slagfält. Det behövs satsningar på forskning och teknikutveckling inom Försvarsmakten, FOI och FMV för att ska kunna ha omvärldsbevakning, göra relevanta förstudier och bedriva forskning på framtida styrkeområden. Samverkan mellan försvarsmyndigheter och företag i syfte att integrera civila spetsteknologier i militära applikationer behöver förbättras. Vidare behövs effektiva innovationsmodeller för framtida teknologier inom områden som till exempel AI, och rymd. ser mot bakgrund av teknikutvecklingen och dess betydelse för framtida försvarsförmåga ett behov av att stärka forskning och utveckling inom det militära försvaret. Fokus bör ligga på forskning och utveckling som ger operativ effekt i närtid. Det kan till exempel handla om att ta fram demonstratorer som bidrar till att föra projekt till en högre TRL-nivå och därmed praktisk tillämpning. Det är också angeläget att FOI som ett ledande försvarsforskningsinstitut i fullt ut kan bidra till att stärka innovationskraften inom säkerhets- och försvarssektorn. I sak innefattar detta ett närmare samarbete mellan FOI och företag inom sektorn i syfte att snabbt kunna omsätta nya rön inom grundforskning som snabbt kan leda till innovationer samt nya tjänster och produkter. Utvecklingen av ett fungerande totalförsvar där det militära och det civila försvaret utvecklas parallellt innebär en stor utmaning. Detta särskilt med tanke på att återuppbyggnaden av det civila försvaret har gått långsamt samt att det civila försvaret är komplext och inkluderar flera samhällssektorer och utgiftsområden. Utifrån detta är det viktigt att det finns resurser för att följa upp, bedriva metodutveckling och fånga upp ny teknologi. avsätter därför 10 miljoner till forskning rörande det civila försvaret. Medlen är avsedda för att dels följa upp och utvärdera införandet av det civila försvaret i olika samhällssektorer och dels för metodutveckling och förstudier när det gäller nya tekniska lösningar som kan göra det civila försvaret mer effektivt. avvisar regeringens förslag om till till förmån för höjning av anslaget till med . ökar därmed anslaget med 44,5 miljoner och framåt jämfört med regeringens förslag. är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika Det gäller bland annat gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och även deltagande i internationella insatser inom ramen för den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). kommer påfrestningarna på att öka, främst utifrån ett större svenskt bidrag till Frontex och dess stående personalstyrka, men även utifrån ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det För att kunna klara den operativa verksamheten beräknar myndigheten att antalet årsarbetskrafter måste utökas - 2024. Denna föreslagna förstärkning omfattar omkring 100 årsarbetskrafter till den operativa kustbevakningsverksamheten och ytterligare årsarbetskrafter i andra förmågeskapande funktioner som juridik, IT och underhåll. Vidare finns ett investeringsbehov när det gäller till exempel ersättningsanskaffning, halvtidsmodifiering och livstidsförlängning av fartyg och miljöskydd- och dykteknik. förslår därför ett tillskott utöver de anslagsförändringar som regeringen har aviserat för . Anslagsökningen är avsedd att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten för att fortsatt kunna sköta sina operativa uppgifter samt bygga upp organisationen inför det ökande åtagandet i Frontex och i uppbyggnaden av det civila försvaret. Tillskottet får även användas för de behov som finns när det gäller anskaffning och vidmakthållande av materiel. Utifrån de nya uppgifter som lags på föreslår att det i närtid görs en översyn av roll och uppgifter med förslag till hur myndigheten bör resurssätta, personellt och materiellt, samt prioritera det breda uppdrag myndigheten kommer att ha framgent. Resultatet av den översynen blir et inriktade underlag för myndighetens framtida anslagstilldelning.