ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902279 · 2021-09-23 00:00:00 — Bolån riktat till unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om bolån riktade till unga och tillkännager detta för regeringen. Bolån riktat mot unga Det är inte helt enkelt att ta sig in på arbetsmarknaden och då blir inte tillvaron lättare när det är brist på hyresrätter och priserna på bostadsrätter är höga. Därför tittar även ekonomiskt svaga ungdomar på möjligheten att äga sin egen bostad. I slutet av livet är det många som ska kunna vara nöjda över att ha investerat i en fastighet redan när de först tog sig ut i arbetslivet. Problemet är just att unga inte är etablerade på arbetsmarknaden. Inkomsterna är inte sällan osäkra som det egna kapitalet i början av naturliga skäl är litet eller obefintligt. Kort sagt finns bostadsbehovet men inte den ekonomiska förmågan och man förväntas finna sin första egna lägenhet i det befintliga bostadsbeståndet. I detta fall krävs en rörlighet i bostadsbeståndet och att ägarna till nybyggda lägenheter redan är etablerade på bostadsmarknaden. Även för de billigare bostäderna på marknaden kan kravet på kontantinsats stoppa flera unga från att investera i en egen bostad. I har man löst det genom att unga får separata fördelaktiga villkor för bostadslån vilket stimulerar ett ökat bostadsbyggande. Dessa lån som sker genom den s.k. bosparandemodellen boligsparing for ungdom kan vara en förebild, och en liknande modell för att underlätta ett allvarligt problem med bostadsbrist kan behövas i . Efter särskilda utvärderingar kan flera unga få en unik möjlighet att starta tidigt med ett eget hem som man uppmuntrar unga att äga sitt eget boende. Regeringen bör tillkännages vilja att införa detta.
mot · H90228 · 2021-09-21 00:00:00 — Nya bestämmelser gällande däck ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot användning av odubbade friktionsdäck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en åldersbegränsning på däck ska utredas och tillkännager detta för regeringen. Enligt trafikförordningen 4 kap. 18 a § ska personbil klass I, personbil klass II, lätt lastbil, tung lastbil, tung buss och lätt buss samt släpvagn, som dras av sådana fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan när vinterväglag råder. Det är tillåtet att köra med dubbdäck mellan och och om det råder, eller finns risk för, vinterväglag är det lagligt att köra med dubbdäck både före och efter dessa datum. När det gäller odubbade friktionsdäck finns inga restriktioner. De är tillåtna att köra med året om. Självklart kan det kännas skönt att slippa byta däck men det innebär stora risker. Friktionsdäck, även felaktigt kallade åretruntdäck, är i själva verket vinterdäck som är avsedda för körning i vinterväglag. Gummit i vinterdäck är mjukare för att ge ett bra grepp på en kall vägbana med is och snö. ger friktionsdäck sämre grepp, längre bromssträcka och försämrad stabilitet vid en undanmanöver. Enligt en undersökning av Motormännen gav friktionsdäck en längre bromssträcka på sommarväglag. Risken för vattenplaning ökar och därmed också risken för allvarliga olyckor. Att köra med friktionsdäck är därför förkastligt ur trafiksäkerhetssynpunkt och borde vara otillåtet. Ordningen som ska gälla är vinterdäck – sommardäck . Därför bör ett förbud mot att köra med dessa farliga och trafikosäkra vinterdäck införas. Däcken utgör fordonets enda kontakt med vägbanan. Deras egenskaper är direkt avgörande för säkerheten. Regleringar avgör hur lite mönsterdjup ett däck kan ha innan det klassas som uttjänt. Det finns dock inte några regleringar kring hur gammalt ett däck får vara. Eftersom gummit i däcken hårdnar riskerar även ett däck med bra mönsterdjup att ha kraftigt försämrade egenskaper. Detta påverkar säkerheten på våra vägar. Alla däck har en fyrsiffrig kod som talar och vilken vecka däcket är tillverkat. Det är därför lätt för både bilägaren och kontrollbesiktningen att få reda på däckets ålder. Åldrandet påverkas av olika faktorer såsom hur däcket förvaras när det inte används, däckets slitbana, hur mycket luft det är i, klimat, vägförhållanden och hur föraren kör sin bil. En del instanser menar på att däck inte åldras nämnvärt. Rekommendationen från däck- och fordonsindustrin är dock att vinterdäck ska bytas ut efter fem-sex säsonger och att inga däck äldre än ska användas. Regeringen meddelade det nya etappmålet för omkomna och skadade i trafiken. Det innehåller bland annat en halvering av antalet omkomna i trafiken till 2030. Mot bakgrund av detta bör regeringen utreda om en åldersbegränsning av däck ska införas.
mot · H902280 · 2021-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en finskinspirerad beredskapslag och tillkännager detta för regeringen. har de svenska beredskapslagren successivt skrotats, och mat, mediciner, medicinsk utrustning och olja har inte längre setts som nödvändigt att lagra. har ansvaret för det som varit kvar förflyttats till regionerna, som inte gjort mycket för att upprätthålla några lager. Det är inte helt förvånande. Samtliga partier i riksdag förutom har mer eller mindre varit överens om detta. Statsrådet var under Folk och Försvar 2017 tydlig i frågan enligt som menade att hans budskap inte gick att ta miste på: Glöm lager med livsmedel, skyddsmasker och andra förnödenheter. För att få lite perspektiv på vad nedmonteringen har inneburit är det lätt att titta på siffror. Nedmonteringen av Försvarsmakten innebar att de sista större fältsjukhusen skänktes bort till andra länder , vilket gjort att vi gått från 35 fältsjukhus i armén och 15 i marinen till bara 2 stycken då coronapandemin slog till (båda dessa införskaffades 2008). Över 7,3 miljoner andningsmasker fanns även i våra beredskapslager som säkerhet mot bakgrund av att det är vida känt att dessa kan bli svårtillgängliga under en kris. Då man slarvade med att byta ut dessa blev filtren i några av dem obrukbara, vilket ändå kvittade då man valde att bränna upp samtliga filter och masker, inklusive de miljontals masker som var fullt fungerande. har dock valt en helt annan väg än , och är väl rustat för den pandemi som vi nu drabbats av, detta tack vare landets enorma beredskapslager som är både underhållna och kontinuerligt utvecklade. Den finska regeringen har därför kunnat lova sin befolkning att det inte kommer att råda någon brist på vare sig skydds- eller sjukvårdsutrustning då deras hemliga lagerlokaler bland annat innehåller sjukvårdsmateriel i överflöd. Regeringen bör lära av det goda exempel vi har i vårt östra grannland och därför inrätta en beredskapslag likt den i .
mot · H902282 · 2021-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att successivt avskaffa EBO-lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa villkoren för de asylsökande som väljer ett eget boende och tillkännager detta för regeringen. har tagit emot fler invandrare än vad samhället har klarat av. Olika bostadsområden har blivit allt mer segregerade, vilket är ett av de tydligaste bevisen för att det har gått för långt. Det handlar bland annat om vissa bostadsområden som har en befolkningsstruktur som skapar såväl ekonomiska som sociala problem. När nyanlända invandrare koncentreras till vissa särskilda områden kan segregationen öka, utanförskapet förstärkas och trångboddheten förvärras. Detta är början på en ond cirkel som i slutändan skapar ytterligare problem i form av svag sysselsättning, högt bidragsberoende, bristande utbildning, ökad otrygghet, högre kriminalitet osv. Kontentan av detta är kort sagt att en alltför stor invandring till är ohållbar, och segregerade bostadsområden gör befintliga problem ännu värre. Det är en rättighet för alla i att få bosätta sig var man vill. Denna rättighet kan dock ställa orimligt höga krav på vissa kommuner, inte minst då såväl allmän service som det privata näringslivet måste anpassa sig till kommuninvånarna. finns en svag möjlighet för redan hårt ansatta kommuner att undantas från lagen om eget boende (EBO), som infördes i , även om några mindre förbättringar genom den nya ändringen i lagen om mottagande av asylsökande med flera kom till . Tack vare dessa förändringar har asylsökandes möjligheter att flytta till vissa utsatta områden blivit begränsade vilket är tänkt att genom ekonomisk stimulans få fler asylsökande att välja att bo i områden där det finns förutsättningar för ett socialt hållbart mottagande. Dessa förändringar räcker dock inte, vilket vi också kunnat se. Redan hårt ansatta kommuner måste få ökade förutsättningar än vad de har för att erbjuda kommuninvånarna den service de har rätt till utan försämrad kvalitet. På samma premisser som svenska medborgare bör nyanlända få de bästa tänkbara förutsättningarna för att snabbt komma i arbete. För att få ett arbete och överhuvudtaget kunna bygga ett liv i kan vikten av att komma in i och bli en del av det svenska samhället inte nog poängteras. En första åtgärd för att mildra de akuta problemen som finns är att successivt riva upp EBO-lagen, som är en bidragande orsak till utanförskap och segregation. Till dess att lagen är uppriven bör de asylsökande som väljer ett eget boende få sina villkor, exempelvis sin ekonomiska ersättning, begränsade.
mot · H902284 · 2021-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för EU-samarbetet verka för att minska incitamenten att överanvända antibiotika och tillkännager detta för regeringen. Antibiotikaresistens bedöms vara ett av de absolut största hoten mot den globala folkhälsan. Bara inom avlider över 30 000 till följd av infektioner orsakade av antibiotikaresistenta bakterier som tyvärr inte går att behandla. Enligt FN beräknas omkring 10 miljoner människor dö i antibiotikaresistenta infektioner om man inte genast agerar. Det innebär att antibiotikaresistens rankas som det näst största hotet mot människor efter klimatförändringarna. Även om diskussionen kring detta bland allmänheten har ökat något saknas det en strategi för att tackla antibiotikaresistensen och intresset för frågan kan i allmänhet anses vara svalt. I takt med ett ökat intresse för vegetarisk kost har exempelvis halloumiimporten från ökat lavinartat . Bara ökade importen av halloumi från 21 till . Halloumin i sig är naturligtvis ofarlig, men antibiotikaanvändningen till djur skiljer sig mycket åt i olika europeiska länder. Tack vare medvetenhet om antibiotikaresistens i kombination med stränga djurskyddsregler ligger vi väl till i . Enligt Europeiska läkemedelsmyndigheten ligger bäst till med enbart antibiotika per korrigerad djurenhet, vilket kan jämföras med per korrigerad djurenhet för (som är värst). Medvetenheten i flera länder är oroväckande låg beträffande de risker som finns med en generös antibiotikaanvändning. Följden av detta kan, i värsta fall, bli att vi återigen hamnar i en situation där det saknas fungerande antibiotika och plötsligt kan vi inte behandla olika infektioner så som . Det innebär i korthet att fler människor kommer att avlida av vad vi skulle kalla förhållandevis lindriga åkommor, som till exempel lunginflammation. fattade WHO beslut om en global handlingsplan mot antibiotikaresistens för sina medlemsländer, och ett antal FN-organ har implementerat någon form av arbete i linje med detta i sina verksamheter. har inkluderat frågan i sitt arbete och den gav och i uppdrag att gemensamt ansvara för en nationell samverkansfunktion som involverar berörda aktörer i syfte att främja ett tvärsektoriellt samordnat arbete mot antibiotikaresistens. Det är med andra ord mycket som sker på politisk nivå för att öka kunskapen om riskerna, men ändå räcker det inte. Många länder, inte minst i södra , tycks inte ta riskerna med antibiotikaresistens på allvar. Regeringen bör därför inom ramen för EU-samarbetet verka för att minska incitamenten att överanvända antibiotika, exempelvis genom att aktivt minska lönsamheten för särskilda producenter.
mot · H902289 · 2021-09-23 00:00:00 — Ökat stöd för veteraner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen kring veteranvården och veteraners behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté med uppgiften att samordna och förbättra mottagandet av veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté med syftet att effektivisera samordningen kring berörda instanser och tillkännager detta för regeringen. har varit förhållandevis förskonat från krig och det är få länder som har kunnat njuta av en sådan långvarig fred som vi har. Det betyder dock inte att saknar krigsveteraner, och inte heller betyder det att vi saknar veteraner med fysiska eller psykiska skador. Bara sedan Kongokrisen har nästan hundra tusen svenska medborgare på ett eller annat sätt tjänstgjort vid olika former av internationella insatser. De har av solidaritetsskäl tjänstgjort för att skapa fred och bidra till ökad säkerhet i och omkring konflikthärdar. Trots dessa insatser vet vi att veteranvården i är eftersatt och har konstaterat att det saknas kompetens i flertalet regioner och landsting. Veteranernas uppgifter innefattar sådant som ofta innebär stora risker, ibland med livet som insats. Det är fullkomligt oacceptabelt att de som tjänstgjort då inte får evidensbaserade behandlingar om de återvänder skadade eller traumatiserade. Det är likaså oacceptabelt att en majoritet av regionerna och landstingen saknar specialiserade mottagningar för just denna grupp. Om fortsatt ska skicka svenskar till oroshärdar är det viktigt att kunskapen om veteraners hälsotillstånd efter tjänstgöringen är god och att samhället står redo med för vård och rehabilitering. Vårt samhälle måste vara berett att möta veteranernas behov så att de får den rehabilitering som veteraner är i behov av, vilket inkluderar en god och effektiv samordning mellan kommuner, landsting, Försvarsmakten och . Ansvaret för att detta fungerar bör i första hand ligga på staten. Staten bör likaså säkerställa att anhöriga till veteraner får det stöd de behöver efter att en närstående återvänt från en mission. Regeringen bör därför arbeta för att öka kunskapen kring veteranvården och veteraners behov. Regeringen bör även tillsätta en grupp med syftet att effektivisera samordningen kring berörda instanser samt förbättra vården för veteraner.
mot · H90229 · 2021-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lämplighetspröva äldre förare och tillkännager detta för regeringen. Även om yngre förare står för en stor del av olyckorna så bidrar även äldre förare i hög utsträckning till den negativa statistiken. Syn och hörsel påverkas när man blir äldre och reaktionsförmågan minskar med 15–. En del äldre klarar körningen bra, andra inte. Det är svårt att veta när man ska lägga nycklarna på hyllan. Enligt 10 kap. 5 § körkortslagen (1998:488) ska läkare göra en anmälan till Transportstyrelsen om det vid en undersökning framkommer att personen av mediciniska skäl är uppenbart olämplig att inneha körkort. Men då det saknas tydliga rutiner och riktlinjer inom sjukvården för att genomföra bedömningar av körförmågan och även tillförlitliga och säkra instrument för att mäta förmågan att köra säkert är detta något som sker alltför sällan. Transportstyrelsen återkallar ungefär 5 000 körkort av medicinska skäl men cirka 55 000 svenskar får diagnosen demens eller stroke. Båda dessa sjukdomar kan påverka körförmågan och personer som drabbats av stroke kan ha nedsatt medvetenhet om sina begräsningar att utföra vardagsaktiviteter. Det innebär att man kanske fortsätter köra bil trots att man är olämplig som förare, vilket kan ha förödande konsekvenser både för familjen och andra medtrafikanter. Den personliga relation som man kan ha med sin läkare innebär också att många läkare väljer att göra en muntlig överenskommelse med patienten om att denna ska sluta köra bil men låter dem behålla körkortet av andra skäl, till exempel för att använda som legitimation. Detta är självklart en riskabel lösning. I det fall patienten drabbats av demens kan en muntlig överenskommelse få allvarliga konsekvenser eftersom personen helt enkelt inte minns den. Trafiksäkerheten är en oerhört viktig prioritering och vår nollvision innebär ett etiskt ställningstagande för att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Därför bör lämplighetsprövning av äldre förare införas.
mot · H902291 · 2021-09-23 00:00:00 — Ökad transparens i utskott och tydliggörande av handlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra statistik i utskott och i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att märka propositioner med berörda utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Statistik förs över i stort sett allt politiker gör i . Det handlar om antal motioner som läggs , om hur en motion går igenom, om hur partierna röstar och om riksdagsledamöternas närvaro. Detta är en oerhört viktig del av en frisk demokrati, där medborgarna ska kunna se hur deras företrädare agerar eller sköter förtroendeuppdragen. Av den anledningen är det tråkigt att samma koll inte finns på hur det är i utskott och i . Det är trots allt i dessa som ärendena bereds, innan förslag hamnar i kammaren för behandling. Särskilt i då ledamöter allt oftare väljer att inte yrka på egna eller andras förslag som man stödjer i utskotten skulle den dolda statistiken vara mycket intressant för allmänheten. Riksdagsstyrelsen bör säkerställa att offentlig statistik också förs i utskott och i . Studenter och andra intresserade använder sig ofta av regeringens propositioner för att lära sig mer om hur lagstiftningen i går till eller hur regeringen lägger fram förslag till . Propositionerna får inte bara ses som regeringens förslag till ledamöter utan också som handlingar för allmänheten. Vad som dessutom framkommit är att många elever och andra som besökt hemsida har förfärats över att det inte är helt tydligt vad de olika utskotten arbetar med. Med anledning av det bör riksdagsstyrelsen säkerställa att propositioner och skrivelser tydligt märks med vilket utskott de berörs av.
mot · H902295 · 2021-09-23 00:00:00 — Ändrat förhållningssätt gentemot poliser i nödvärn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra hanteringen av poliser som använt sina tjänstevapen för att oskadliggöra ett hot, och detta tillkännager för regeringen. gick en 21-årig gärningsman till attack mot två anställda och tre elever i en skola i . Det var ett planerat dåd där mördaren också väntat sig att bli skjuten. Ett av offren dog på plats och två avled av sina skador på sjukhus. Polisen, som kom till platsen efter att de blivit larmade, blev också attackerade av gärningsmannen innan de lyckades oskadliggöra honom med sina tjänstevapen. För att förekomma brott har polisen rätt att använda sina vapen, men följden blev ändå att det inleddes en förundersökning mot poliserna om tjänstefel, vilket de senare friades från. Just detta är en historia som tydligt visar hur orimligt det är att det rutinmässigt registreras som eventuellt tjänstefel av poliser när det gäller skjutningar. Svensk polis använder sällan sina pistoler, och när så sker brukar det precis som i detta fall handla om nödvärn. Om det tyvärr går så långt att gärningsmannen skadas, eller än värre dödas, blir inte berörda polisers situation lättare eftersom de kan tvingas till sjukskrivning eller terapi på grund av efterföljande trauma. Att då per automatik få en förundersökning om tjänstefel gör inte situationen för dem lättare. Regeringen bör ändra hanteringen av poliser som använt sina tjänstevapen i nödvärn eller på annat sätt för att oskadliggöra ett hot, så att de inte utan skäl misstänkliggörs för tjänstefel.
mot · H90230 · 2021-09-21 00:00:00 — Höjd åldersgräns för könsbyte ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja åldersgränsen för könsbyte och tillkännager detta för regeringen. Könsbyte regleras i lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. För att kunna ges tillstånd till ny juridisk könstillhörighet och könskorrigerande kirurgiska ingrepp kräver lagen att den som ansöker om könsbyte ska vara minst och måste ha bott i landet . En mycket kritiserad lagrådsremiss föreslog att barn så unga som skulle kunna få genomgå könsbyte om det fanns särskilda skäl och att personer som har fyllt skulle kunna ändra juridiskt kön. bedömning är att det saknas vetenskaplig och erfarenhetsbaserad kunskap om nytta och risker med ingreppen . Argumentet som framförs av är att det är ett irreversibelt ingrepp och man bör vara rimligen säker på att det medför en bestående och betydande nytta för personen innan det utförs. Att sterilisera sig är även det ett irreversibelt ingrepp. Enligt steriliseringslagen får en person som har fyllt på egen begäran steriliseras, om han eller hon är bosatt i . I förarbetet till lagen säger utredningen att inte bara intellektuell mognad utan även emotionell och sexuell mognad krävs för ett beslut om sterilisering och att detta oftast inte utvecklas förrän i 20–25-årsåldern, ibland . Man påtalar också att ingreppet är ett avgörande beslut för resten av livet. Samma reglering bör gälla för könsbyten. Antalet unga flickor som söker hjälp för att ändra sitt biologiska kön har ökat explosionsartat. 2008 fick 28 flickor i åldern 10–vård för könsdysfori, visar statistik. 2017 var siffran 536 flickor, en ökning med 1 . Rapporter från bland annat läkare och föräldrar vittnar om att en stor del ångrar sitt ingrepp och i vissa fall även valt att avsluta sitt liv som en konsekvens av det. Enligt har många av de unga som vill byta kön flera diagnoser – som självskadebeteende, autism och anorexia. I kontakt med könsidentitetsmottagningar både i och i andra länder varnar personal för att man inte vet vad man gör när det kommer till könskorrigeringar av den nya gruppen unga patienter. Forskare menar att problematiken istället handlar om psykologiska frågor kring vem man är. Behandling med hormoner, samma medicin som används vid kemisk kastrering av vuxna män, ökar i åldersgruppen 15–. Denna medicin kan ge påverkan på skelettet, hjärtpåverkan och påverkan på den mentala hälsan. Det ska inte vara möjligt att i stället för att behandla de underliggande psykiska problemen välja att experimentera med unga människors kroppar och hjärnor. Att barn eller unga vuxna utan fullt utvecklad konsekvensanalysering ska kunna fatta livsavgörande, irreversibla beslut utan att ha full insikt i vad de innebär är inte rimligt. Åldersgränsen för att få göra ett könsbyte ska därför höjas till och riktade insatser för ungas psykiska hälsa bör utökas.