mot · H9023753 · 2021-10-05 00:00:00 — På så sätt skapar vi inte bara möjligheter för att utvecklas och bli bättre, vi stärker dessutom tilliten och skapar en acceptans för förändringar kopplat till digitaliseringen. Offentlig sektor sitter på mängder med data. EU har i sin strategi pekat ut offentliga data som en huvudinriktning för att öka konkurrensen och skapa mer innovationsmöjligheter. Digitaliseringen handlar till stor del om att hantera stora mängder information och genom att göra informationen begriplig, kombinera den med annan data och erbjuda smarta lösningar på komplicerade problem skapar ett värde för användaren. Men vi behöver dock göra mer och därför uppmanar att fortsätta intensifiera arbetet med offentliga öppna data. I DIGG:s uppdrag att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data är några av de förslag som myndigheten själva förespråkar bland annat att bör anta principerna inom IODC som ramverk för öppenhet i den datadrivna förvaltningen och att genomföra nationell kraftsamling för statistiska data. anser att regeringen bör ta till sig av de förslag som DIGG har redovisat och fatta beslut i närtid som faktiskt ökar tillgången till offentliga data. Våra statliga och kommunala myndigheter sitter på oerhörda mängder värdefull information som är tillgänglig enligt offentlighetsprincipen men inte på ett sätt som är lätt att hantera för en dator. Arbetet med öppna data är ett sätt att råda bot på detta där information i form av statistik, geografiska data, ekonomi och mycket mer kan tillhandahållas i ett maskinavläsbart format. Detta gör att informationen lättare kan avvändas av såväl andra myndigheter som näringsliv, journalister och även privatpersoner. Möjligheten att snabbt komma åt stora, systematiserade data set och även att kunna kombinera dessa med annan data kan skapa stora effektiviseringsvinster och värden för såväl offentlig förvaltning som privat sektor. Exempel på detta är de nyttor som uppstått när Lantmäteriet har lämnat ut fler och fler geografiska data i form av öppna data. förslår därför i sin motion ”En svensk digitaliserad offentlig förvaltning i framkant” om hur myndigheter och offentlig förvaltning ska kunna tillgängliggöra data och underlätta behandling av denna. Det är dock viktigt att påpeka att i arbetet med att göra allt mer information hos våra myndigheter till öppna data måste avvägningar mellan intresset att tillgängliggöra informationen och risker som denna form av större informationssammanställningar innebär. Det kan påverka såväl den personliga integriteten som myndigheternas egna informationssäkerhet på ett negativt sätt om tillsynes ofarlig information kombineras med annan ofarlig information om de tillsammans exempelvis skapar förutsättningar att kartlägga enskilda personers förehavanden i allt för stor utsträckning. Det kan också underlätta för främmande makt att kartlägga styrkor och svagheter om fel information lämnas ut som öppna data. Därför måste alltid en intresseavvägning göras ur ett bredare perspektiv än det enskilda datasetet när ny information lämnas ut som öppna data. måste klättra i internationella index om data ligger efter vad gäller öppna data. I EU:s senaste rankning hamnade vi på plats 23 av 27. I senaste mätning OURdata Index hamnar på plats 32 av 33 bland jämförbara länder. Internationella index är viktiga instrument för att mäta och jämföra mot, både vad gäller i hur väl den förda politiken fungerar men också för företag och investerare. Med anledning av vårt dåliga utfall i båda dessa mätningar bör därför regeringen sätta upp ett tydligt och mätbart mål om att klättra i internationella rankningar vad gäller öppna data. Uppmuntra fler företag att använda dataanalys Även handel av dataflöden mellan länder har visat sig ha stor betydelse och framförallt viktigt för små handelsberoende ekonomier med en stor tjänstesektor. I tankesmedjan () påvisas att länder som , , , och är några av världens mest öppna länder vad gäller handel med data och uppvisar ekonomiska fördelar för företagande och konsumenter. ECIPE menar att digital handel är en av de drivande krafterna bakom hållbar ekonomisk utveckling på grund av att de hjälper länder att öka sin produktivitet och är en nyckelfaktor när man mäter teknologisk utveckling och för tillväxt. anser att regeringen måste arbeta mer aktivt med att främja handeln med fria dataflöden både inom EU och internationellt. Uppmuntra fler att använda företag att dataanalys Konkurrensen bland företag ökar och de som kan nyttja den nya tekniker kommer få ett försprång som är svårt att ta igen. Digitaliseringen har inneburit att bland annat bearbetning av data för att besvara affärsrelaterade frågor, upptäcka samband och generera automatisera beslut kommit att spela en avgörande roll för företagen. Detta kräver dock en viss typ av kompetens bland företagen. Kompetensen är dock begränsad och därför erbjuds höga löner och förmånliga villkor som gör att små och medelstora företag har svårt att konkurrera. För att inte nystartade företag ska hamna efter bör därför ett uppdrag ges till relevanta myndigheter att ta fram kurser och utbildningsmaterial för små och medelstora företag att utnyttja data och dataanalys. Medan det offentliga har hamnat efter i digitalisering har näringslivet varit det som drivit utvecklingen framåt. Ett starkt ledarskap med resultatfokus har resulterat i att utvecklingen gått snabbare och snabbare . Konkurrensen är däremot stenhård och den är dessutom global. Immaterialrätt och patent har fått större och större betydelse precis som kompetensen som utvecklar den. Ska kunna stå sig i den globala konkurrensen krävs det att vi arbetar tillsammans med näringslivet för att bygga en så gynnsam miljö som möjligt. ser därför att myndigheter såväl som lagstiftning i större utsträckning måste ta hänsyn till denna utveckling. De behöver såklart utformas och utvärderas både utifrån säkerhetsfrågan, den personliga integriteten och näringslivet konkurrenskraft. Utvecklingen av AI har exploderat och kommit att få stark inverkan både vad gäller investeringar, nationella utvecklingsstrategier samt lagstiftning. Det är viktigt att har en strategi för att utnyttja den potentialen som finns i AI men också att vi ställer upp klara spelregler som vi har ett gynnsamt företagsklimat. Regulatoriska sandlådor eller regulatory sandbox är det internationella samlingsnamnet för en testmiljö av ny innovation och avser försöksverksamhet, begränsad och rum, med syfte att parallellt utveckla teknik och regelverk för ett tryggare och snabbare lärande. innovation och etik (Komet), som har i uppdrag att titta närmare på frågan har istället valt att kalla de för regulatoriska växthus som ett svenskt samlingsnamn. Initialt har växthus använts inom finansiell reglering men flera länder har breddat detta till energi, hälsa och transport. , och är exempel på länder som jobbar strategiskt med växthus. Arbetet med att anpassa policy och regelverk i och med nya innovationer och ny teknik är ett prioriterat arbete internationellt och ett flertal länder och internationella organisationer arbetar aktivt med att ta fram olika lösningar för att hänga med i teknikutvecklingen. De problem som framförallt har identifierats gällande försök och testverksamheter är att innovationerna inte når till någon bredare marknad utan stannar vid teststadiet. Det är inte heller alltid regler som är snåriga, utan strukturen för organisation och ansvar. Ofta är det oförutsägbart hur ansökningsprocesserna för att testa nya lösningar ser ut. Inom nya tekniska områden kan även kompetens och förståelse hos handläggande myndighet saknas. Det kan även vara oklart vilken myndighet som är ansvarig för frågan. Därtill saknas ofta resurser hos myndigheter att hantera nya typer av frågor. Länder att ta inspiration från skulle exempelvis vara som arbetat länge med växthus, framförallt med nya tekniker så som AI. Vi menar därför att regulatoriska växthus bör införas för att underlätta för innovationsutveckling inom näringsliv och i offentlig sektor, framförallt vad gäller AI. Satsa på internationellt samarbete och kompetensrörlighet Oavsett om det gäller AI eller andra specialiserade kompetensområden inom digitalisering så krävs samarbete. Framförallt vad gäller den högspecialiserade kompetensen där det just nu pågår en dragkamp mellan både företag och länder genom att locka med attraktiva anställningar och forskningsmöjligheter. behöver öka sin attraktivitet genom att bland annat satsa på ökat samarbete med de främsta FoI miljöerna. Det handlar inte bara om att samarbeta inom EU utan även utanför unionens gränser då mycket av den mest högspecialiserade forskningen sker i länder i och . Vi uppmanar därför regeringen att satsa på internationellt samarbete och en ökad kompetensrörlighet. Låt myndigheter använda AI oftare Potentialen för AI bland myndigheter är enorm. Som konstaterades inledningsvis uppskattar DIGG att potentialen av ett fullständigt införande av nuvarande AI-teknik i svensk offentlig förvaltning beräknas uppgå till . Utöver de rent monetära vinsterna kan även tekniken användas för att förstärka myndigheternas primära uppdrag – att ge bättre stöd till medborgarna. Tyvärr har inte den här möjligheten slagit igenom än bland myndighetssverige. Regeringen bör därför ge fler uppdrag att myndigheter ska använda AI där det bedöms möjligt och effektivt för att förbättra servicen. Möjliggöra för fler företag att nyttja AI I linje med resonemanget kring behoven av att företag behöver utbildning i dataanalys ser vi även liknande behoven av att nyttja det pågående digitala tekniksprånget vad gäller AI. bör därför ges ett pågåendeuppdrag att kontinuerligt ta fram och uppdatera utbildningsmaterial och ge kurser kring utvecklingen inom AI för små och medelstora företag. behöver ta ett samtal grepp om AI. är begreppet splittrat bland flera och det saknas en enhetlig förståelse kring begreppet när det diskuteras i den offentliga debatten. Det är därför viktigt att frambringa mer kunskap och ökad förståelse, framförallt inom politiken. På EU nivå kan vi se hur frågan diskuteras och kommissionen har lagt förslag kring en ny AI-förordning. har tyvärr inte varit särskilt tongivande som land, med några undantag. Inte heller inom offentlig förvaltning kan vi se att AI har haft ett större genomslag . Regeringen bör därför initiera arbetet att tillsätta en AI- kommission med uppdrag att utveckla offentlig förvaltning i användningen och utvecklingen av AI. gemensamt behöver samlas sig i processen och politik, akademi och näringsliv skall gemensamt utveckla en sammanhållen AI- politik. Det skapas ungefär 2,5 triljoner terabyte av data i världen enligt . av all data som finns har skapats genom insamlandet av uppgifter från mobiltelefoner, sociala medier, shopping och andra transaktioner. Att data finns överallt är ett faktum, och samlas den inte in och används ansvarsfullt i kommer den samlas in utanför våra gränser. När det kommer till nya appar och system väljer människor inte per automatik närproducerat. Att möter utvecklingen med nödvändiga men rimliga lagar och regler kommer vara avgörande för om nästa stora tech-bolag kommer växa fram i eller någon annanstans. Det är verkligheten står inför. Data och tillgång till data skapar stora möjligheter. Genom avancerade algoritmer och AI kan man kartlägga och förutse risker för arbetslöshet och sjukdomar. Det möjliggör ökad effektivitet där insatser och behandlingar tidigt kan sättas in för att minska lidande. får dessa data inte behandlas naivt eller lättvindigt. Att skydda den personliga integriteten som vi kan använda avkodade data för att bedriva forskning och effektivisera samhällsservice blir en allt viktigare balansgång. Det är bra och viktigt med ett tydligt fokus sätts på integritetsfrågorna som blir allt viktigare i takt med ökad digitalisering generellt men också mer specifikt i ljuset av det nya regelverket kring EU:s nya dataskyddsförordning, GDPR. har en viktig roll i att inte stoppa nya tekniska lösningar utan snarare bejaka och att i det arbetet se sig själv som en möjliggörare. Därför bör myndigheten vid sidan av den viktiga integritetsfrågan också få ett tydligt uppdrag att uppmuntra teknikutveckling och erbjuda förutsättningar att värna integriteten i en alltmer digitaliserad värld. I stället för att rakt av säga nej bör myndighetens roll bli att också hitta lösningar och arbeta tillsammans med företag och andra. Myndighetens uppdrag bör utvecklas till att mer än vara också av en rådgivande karaktär. En konkurrenskraftig digital inre marknad Flera medlemsstater har redan antagit olika alternativ för nationell lagstiftning för att hantera de utmaningar som AI medför. Detta ökar risken för fragmentering av den inre marknaden. Nationella regler som avviker från varandra kommer sannolikt att skapa hinder för företag som vill sälja och driva AI-system på den inre marknaden. En gemensam strategi på EU-nivå skulle göra det möjligt för europeiska företag att lättare få tillträde till den inre marknaden och öppna upp för en mer konkurrenskraftig global marknad. Det ökar också förutsättningarna för EU:s mål om en digital inre marknad. har med socialdemokratisk regering tappat fart i frågan om digitalisering och AI-utveckling. Det finns till exempel en särskild risk för svensk del i EU:s arbete med certifiering av molntjänster. EU:s center för cybersäkerhet, , tillkännagav ett arbete med att skapa en certifiering för molntjänster i . Det finns en överhängande risk att utländska molntjänster certifierade av EU inte skulle kunna användas i , eftersom de inte skulle vara lagliga i en svensk kontext. Det vore inte bra för eller för att främja EU:s fria rörlighet. Den inre marknaden behöver också utvecklas för att vi bättre ska kunna ta vara på digitaliseringens möjligheter. EU:s nya upphovsrättsdirektiv innehåller delar av en mer modern och konkurrenskraftig upphovsrätt som är anpassad till dagens digitalisering. är nackdelarna övervägande. Bland annat vill direktivet introducera en länkskatt och ett uppladdningsfilter. Länkskatten innebär att digitala plattformar, måste betala en licens för länkat material som användare lägger upp. I medlemsländer som och , vilka har liknande lagstiftning, har detta fått motsatt effekt. Regelverket har minskat trafiken till nyhetssajter och skapat en osäkerhet för mindre aktörer och privata användare som inte har tillräckliga resurser att förhålla sig till reglerna. Uppladdningsfilter kräver att digitala plattformar filtrerar allt material som laddas upp för att säkerställa att materialet inte skyddas av upphovsrätten. Vid brott mot regelverket väntar höga skadestånd. Återigen är det mindre aktörer som riskerar att drabbas. Stora digitala plattformar som YouTube, Facebook och Google lägger redan omfattande resurser på sådana filter. Men för mindre aktörer blir det ett ytterligare hinder för att utveckla sina verksamheter. välkomnar en revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv, där vi menar att de bestämmelser som rör länkskatt och uppladdningsfilter bör avskaffas. EU ska underlätta och inte göra det svårare för små och medelstora företag att vara verksamma på den digitala marknaden. Det skulle gynna innovation och entreprenörskap som kan bli avgörande för att ta itu med problem i världen. fastslog i det så kallade Schrems II-målet att Privacy-Shield avtalet mellan EU & bryter mot EU grunder eftersom personuppgifter som överförs till inte erhåller samma skydd, som inom EU vilket också begränsar möjligheterna med andra avtalsformer som t ex standard klausuler (SCC/BCR). Det innebär att det är tillåtet för personuppgiftsansvariga i EU att med Privacy Shield som grund överföra personuppgifter till mottagare i . Just nu pågår ett intensivt arbete inom hela EU för hur näringslivet, den offentliga sektorn och andra som använder amerikanska molntjänster ska agera framöver. De olika datainspektionerna i EU kommer också att vara en nyckelspelare för hur utvecklingen framöver kommer se ut. Det är en oroande utvecklingen och om det skulle blossa upp en konflikt mellan och gällande datahantering skulle det kunna innebära stora problem för alla som använder exempelvis amerikanska molntjänster. anser därför att ska vara en pådrivande part inom EU för att få till stånd förhandlingar för nya avtalslösningar som skyddar personuppgifter vid överföring i tredje land i enlighet med GDPR:S bestämmelser.