ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021176 · 2021-09-30 00:00:00 — Begränsad jakt på högdräktiga älgkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en begränsning gällande jakt på högdräktiga älgkor och tillkännager detta för regeringen. Fram till har jaktlagen tillstånd att jaga älg, men få jägare gör detta. Orsaken är att man anser att det är oetiskt att skjuta älgkor med långt gångna i magen. Det är oomtvistat att många skogsägare har problem med betesskador i sina skogar och därför behövs avskjutning av älg. Men det betyder inte att det är rimligt att älgkor som är högdräktiga ska skjutas eller jagas med löshund. Jakt på högdräktiga kor kan också orsaka sådan stress att de kastar sina . Det etiska i att jaga i djupsnö och på skare är en frågeställning som även jägare tycker är tvivelaktig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021177 · 2021-09-30 00:00:00 — Rusta upp och säkra vägarna i stället för att sänka hastigheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att vägarna fortsatt har en godtagbar standard så att hastighetssänkningar inte behöver förekomma och tillkännager detta för regeringen. jobbar med att systematiskt anpassa hastigheterna på statliga vägar till vägarnas utformning. Det betyder att hastigheten på Norrlandsvägarna sänks. Att hål och sprickor som uppstår när tjälen går ur marken inte lagas och att mitträcken för ökad säkerhet inte sätts upp på exempelvis E14 gör att redan långa avstånd blir ännu längre. Ett bra vägnät är viktigt för att bibehålla tillgängligheten, för att ha möjlighet att välja att bo på landsbygd och för en bra arbets- och skolpendling. Fortsätter standarden på vägarna att sjunka så urholkas människors möjligheter i vår del av landet. Det lokala näringslivet och besöksnäringen tar stryk av illa underhållna vägar. Hastighetssänkningar förstärker upplevelsen av fortsatt försämrad tillgänglighet till samhällsservice för de som bor på landsbygden. Vägunderhållet måste förbättras och andra säkerhetshöjande åtgärder vidtas.
mot · H9021179 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta adekvata och direkta beslut och åtgärder för att komma till rätta med de problem som skarven utgör och tillkännager detta för regeringen. Antalet skarvar längs den svenska kusten har ökat lavinartat och beräknas vara runt 200 000. är andelen skarvar som skjuts få. 2017 beviljade länsstyrelserna omkring 70 skyddsjaktsbeslut och det gällde tillsammans ungefär 7 000 skarvar. gjordes en inventering av stammen storskarv i , och den uppgick då till 3 220 häckande par. Stammen har i ökat med i genomsnitt . Kring uppges skarven äta ungefär fisk – en klart större mängd än vad det gotländska trålfisket tar upp när det gäller strömming. Ju mer skarven fortsätter att breda ut sig, desto större blir också inverkan på fiskenäringen. Forskning från SLU har också visat att av de yrkesverksamma insjöfiskarna har rapporterat in skarvskador. Ett särskilt problem med skarven är att den särskilt belastar de kustnära fiskebestånden och därmed ytterligare försvårar för det hållbara yrkesfisket vid och därmed ytterligare försvårar de lokala näringsutövarnas konkurrenskraft gentemot det storskaliga och ohållbara pelagiska fisket. Det småskaliga och kustnära fisket är en krympande näring som kämpar hårt för sin överlevnad. För levande skärgårdsmiljöer och ett livligare bestånd av bland annat abborre, gös och sill, anser flera experter att skarvbeståndet behöver reduceras till ungefär en tredjedel av dagens nivå. Skarven fortsätter att breda ut sig och äter upp mängder av fisk, vilket driver bort andra naturligt förekommande sjöfåglar. Skarven riskerar att rubba hela ekosystemet, påverkar yrkesfisket och påverkar möjligheten att bo och verka i skärgårdsområden. Öar där skarven bosätter sig dör, och träd, vegetation och omkringliggande vatten förstörs. Det finns tydliga bevis på vilken allvarlig skada skarvkolonier gör. EU har i viss mån lättat på reglerna för skyddsjakt, men i grunden är dessa ändringar bara kosmetiska. Länsstyrelser, domstolar och enskilda personer och fastighetsägare avsätter relativt mycket resurser och tid för skyddsjaktsansökningar. så förblir grundproblemet fortfarande olöst. De nationella tolkningarna av EU:s art- och habitatdirektiv är stelbenta och tar inte vara på de möjliga undantag från EU-reglerna som finns. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H902118 · 2021-09-22 00:00:00 — Rätten till ledarhund för synskadade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en mer flexibel vardag för synskadade genom att ha tillgång till ledarhund och tillkännager detta för regeringen. Som synskadad finns flera olika hjälpmedel för att aktivt kunna vara en del i vårt gemensamma samhälle. Ledarhund är en. synskadade har dock inte samma möjlighet att använda ledarhund som synskadade i övriga då tillgången till tränade ledarhundar skiljer sig stort mellan länderna. I finns 25 ledarhundsekipage per miljon invånare, medan man i har 42, 45 och 48 per miljon invånare. Om synskadade skulle ha tillgång till hjälpmedlet i samma utsträckning som synskadade i , skulle vi behöva öka antalet ledarhundar från dagens 261 stycken till 500 stycken. I ligger anslagen från för att ta fram ledarhundar på i princip samma nivå med en liten ökning 2018. Den oförändrade budgeten i samverkan med att inga ytterligare steg tas till samarbeten innebär att färre ledarhundar kunnat lämna sin utbildning redo för uppdrag . För att möjliggöra för fler synskadade att vara en aktiv del i vårt samhälle med den fantastiska möjlighet en ledarhund innebär behöver vi göra en översyn av arbetet. Hur kan vi få fram fler professionella ledarhundar, vilka samarbeten kan inledas för att underlätta arbetet och hur skapar vi så stor frihetsgrad som möjligt för synskadade att vara aktiva? En översyn av arbetet kan ge svaren och möjliggöra att synskadade har minst lika stora rättigheter och frihetsgrad som synskadade i våra nordiska grannländer.
mot · H9021180 · 2021-09-30 00:00:00 — Regionalisera fastighetsskatten på vatten- och vindkraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att regionalisera fastighetsskatten på energiproducerande fastigheter såsom vatten- och vindkraft och tillkännager detta för regeringen. Den största delen av vattenkraft och vindkraft finns i de norra delarna av vårt land. Dessa energiproducerande fastigheter är en viktig förutsättning för välstånd och bidrar till både värme och industriproduktion. Tyvärr får de områden där kraften produceras inte särskilt mycket tillbaka och antalet arbetstillfällen som finns till följd av anläggningarna är förhållandevis få. Om man därtill lägger till att befolkningstätheten är gles, skatteintäkterna låga och utgifterna stora för berörda kommuner och län, så inser man att utmaningarna är stora. Dessutom är det i sammanhanget viktigt att tillägga att fastighetsskatten för anläggningarna går till staten. I finns ett system där kommuner och län ersätts för den åverkan på naturen som vattenkraften orsakar och jord- och skogsbruk, fiske och turism kompenseras med stora summor som län och kommuner sedan använder för service och utveckling av berörda bygder. I är det annorlunda och här får kommuner och län som påverkas negativt av just vattenkraften endast en liten ersättning i form av en bygdepeng som uppgår till drygt 100 miljoner för hela landet. Om hela ska kunna utvecklas och växa måste berörda områden ges möjligheter att slippa oroa sig för bristen på grundläggande service och släckt gatubelysning. Ett sätt skulle kunna vara att se över möjligheten att föra över fastighetsskatten på energiproducerande fastigheter från staten till regioner/kommuner. Det skulle ge både framtidsoptimism och möjlighet till utveckling i dessa bygder. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021181 · 2021-09-30 00:00:00 — Se över regelverket för AM-körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att separata AM-körkort bör införas för två- respektive fyrhjuliga fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren för vilka fordon som får registreras som (EPA) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hastighetsbegränsningar för mopedbil och och tillkännager detta för regeringen. Lagstiftningen är förlegad gällande vilka fordon som får framföras med AM-körkort. Trafikskoleelever ska efter tolv timmars utbildning, varav praktisk övning på tvåhjulig moped, behärska att manövrera, anpassa och förstå allt vad det innebär att köra ett två tons fyrhjuligt fordon i trafiken. är det alltså möjligt för en nyexaminerad trafikskoleelev att framföra en stor omregistrerad bil eller lastbil efter att bara ha varit ute i trafiken i , och det på en liten elmoped. Körkortet är detsamma för moped, mopedbil och EPA (ombyggd personbil/lastbil). All rim och reson gör gällande att eleven bör examineras på det fordon vilket eleven utbildats på. Är eleven utbildad på en tvåhjulig moped som väger ska det inte vara möjligt att på samma körkort få framföra ett fyrhjuligt fordon som väger , och ibland mer än så. Att det sedan varken krävs utbildning i mörkerkörning eller på vinterväglag (halkbana), vilket ingår i bilkörkortsutbildningen, kan knappast vara positivt för trafiksäkerhetsarbetet. Därtill får en mopedbil inte väga för att klassas som moped, och får då framföras i /h. En EPA, som kan innehålla alla säkerhetssystem som en modern bil har, får köras i /h. Avslutningsvis gäller för EPA att så länge föraren anser sig ha ”god sikt” tillåts ett obegränsat antal passagerare, och det helt utan bälteskrav. Här behövs omtag för att stärka trafiksäkerheten.
mot · H9021182 · 2021-09-30 00:00:00 — Avgifter för utbildning av ordningsvakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ändra avgiftsförordningen så att den polisiära utbildningen av ordningsvakter inte ska ha full kostnadstäckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera konsekvenserna av höjd avgift för utbildning av ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. höjde avgiften för grundutbildning av ordningsvakt från till . Avgiften nära tredubblades som fortbildningsavgiften för ordningsvakter mer än fyrdubblades genom en höjning från till , och avgiften för arenautbildningen höjdes från till . Det kan vara motiverat att göra mindre årsvisa indexjusteringar av avgifter, men inte så kraftfulla och oväntade höjningar på flera . Regeringen och bär indirekt ansvaret för denna ökning efter att ha aviserat att det ackumulerade underskottet hos inte fick öka. Tillgången till ordningsvakter är avgörande för trygghet och säkerhet i många olika verksamheter och evenemang runt om i landet. Konsekvenserna av de kraftiga avgiftshöjningarna kan därför bli allvarliga när många ordningsvakter väljer att sluta istället för att betala fortbildningsavgiften. Bristande tillgång till ordningsvakter leder i sin tur till att företag och föreningar inte kan genomföra planerad verksamhet, vilket i sin tur riskerar att bli negativt för den lokala utvecklingen. står nu inför en mycket omfattande upprustning av det civila försvaret i ett säkerhetspolitiskt försämrat läge. Vårt land behöver beredskap att kunna möta antagonistiska hot, hantera säkerhetspolitisk kris och stå emot väpnat angrepp. Under höjd beredskap och krig kommer kraven på polisiär verksamhet att öka. Det krävs betydande resurser för bevakning av skyddsobjekt och annan samhällsviktig verksamhet. Det här kräver förstärkningsresurser och tillräcklig personalförsörjning, vilket är en stor utmaning. Tillgången till ordningsvakter blir en ovärderlig förstärkningsresurs i det civila försvaret och för ordning och säkerhet. Med de kraftigt höjda utbildningsavgifterna riskerar tillgången till ordningsvakter att minska, vilket innebär en sårbarhet i vår samlade totalförsvarsplanering. Regeringen behöver därför omgående se över avgiftsnivåerna för ordningsvaktsutbildningen samt utvärdera och följa upp konsekvenserna av kraftiga avgiftshöjningar 2020 och ändra avgiftsförordningen så att polisens utbildning av ordningsvakter inte ska ha full kostnadstäckning.
mot · H9021183 · 2021-09-30 00:00:00 — Rotavdrag för renovering av fönsterbågar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att möjliggöra rotavdrag för renovering av fönsterbågar som avlägsnas från byggarbetsplatsen och renoveras i ett snickeri eller måleri och tillkännager detta för regeringen. I kulturvårdssammanhang bör rotavdrag också beviljas för renovering av gamla fönster. kan inte rotavdrag beviljas om fönsterbågar avlägsnas från en byggarbetsplats och renoveras i ett snickeri eller måleri, vilket ofta är nödvändigt för att arbetet ska kunna utföras. Om fönsterbågarna däremot åtgärdas på själva byggarbetsplatsen är det berättigat till rotavdrag. Detta begränsar hantverkarens möjligheter avsevärt när det kommer till vilka verktyg som kan tas med eller vilka lokaler som kan användas för arbetet. Nuvarande regler främjar inte heller kulturvården och värden i gamla hus. En förändring som medger rotavdrag för renovering av fönsterbågar på annan plats skulle vara positiv för såväl företagare och kulturvård som fastighetsägare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021184 · 2021-09-30 00:00:00 — Information om vilka fordon en person äger ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast berörda myndigheter bör ha tillgång till information om vilka fordon en person äger, och detta tillkännager för regeringen. För att bättre beivra brottslighet och öka människors säkerhet behöver olika åtgärder vidtas. är det lätt att via internet finna information om vilka fordon en person äger. Detta underlättar för brottslig verksamhet och stölder. Inte minst på landsbygden kan det leda till ökad otrygghet när personer med ont uppsåt använder informationen felaktigt för att förbereda inbrott. I brottsförebyggande syfte bör endast berörda myndigheter ha tillgång till denna information. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021185 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående vidta åtgärder som motverkar att polisanmälningar direktavskrivs och tillkännager detta för regeringen. skyddade en man sin son hemma i Västvärmland när en varg uppträdde hotfullt och upprepade gånger kom väldigt nära på gårdsplanen. Mannen sköt vargen och anmälde omgående det inträffade till . Flera polisfordon kom direkt till platsen och gjordes ordentliga undersökningar och förhör. Insatsen från myndighetens sida visade att detta var ett prioriterat fall. När företagare och privatpersoner däremot utsätts för stölder av diesel eller fyrhjulingar eller skadegörelse i samma län blir inte reaktionerna från desamma eller lika snabba. Ofta skrivs ärenden av direkt innan den som anmäler har hunnit lägga på telefonluren. Inget platsbesök görs, ingen undersökning påbörjas och brottsligheten kan pågå utan någon större risk för straffpåföljd. leder det här till mycket stor ilska och frustration, och brottsoffret kan ofta ha uppgifter och information som skulle kunna leda till ett gripande av den skyldige. Men det görs ingen som helst åtgärd. Det är förunderligt att det tillåts vara såhär i rättsstaten . Vargar tycks uppenbarligen prioriteras högre än människors trygghet utifrån hur polisiära resurser används som vardagsbrottsligheten får fortgå utan att många brott över huvud taget utreds. Det här riskerar att urholka förtroendet för staten och rättsväsendet och legitimiteten för vår demokrati. Och inte minst påverkar det levnadsvillkoren för många drabbade människor med maktlöshet, otrygghet och ekonomiska förluster.
mot · H9021186 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakters möjlighet att använda OC-sprej, spotthuva och benfängsel och tillkännager detta för regeringen. Polisen har i sin dagliga tjänsteutövning tillgång till spotthuva och benfängsel. En polisman i yttre tjänst ska bära OC-sprej. Detta bör gälla även ordningsvakter som ofta vistas i en allt tuffare arbetsmiljö. En ordningsvakt möter i olika situationer personer som biter sig i kinden för att få fram sitt blod i syfte att föra hepatit eller andra sjukdomar vidare genom att spotta i ansiktet. Med spotthuva skulle ordningsvakten få en bättre och tryggare arbetsmiljö. Ordningsvakter utsätts även för sparkar och slag. får ordningsvakter göra benlås, vilket kan göra ont på personen i fråga. Vid frihetsberövande bör även benfängsel få användas av ordningsvakter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021187 · 2021-09-30 00:00:00 — Stöd till enskilda vägar och skogsvägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till investeringsstöd till enskilda vägar och skogsvägar och tillkännager detta för regeringen. Det finmaskiga vägnätet är en grundläggande och oerhört viktig infrastruktur för landsbygdsutveckling. drar dock in det statliga vägbidraget för många enskilda vägar och vägsamfälligheter. Vägarna klassas om och anses inte längre ha tillräckligt många fordon . Enligt riktlinjerna ska årsdygnstrafiken överstiga 25 fordon. Slutsatsen blir att dessa vägar inte anses vara tillräckligt nyttiga. Det här är allvarligt och behöver åtgärdas. Bristen på statligt stöd riskerar att äventyra arbetet i många enskilda vägföreningar, som utförs med stort engagemang. På landsbygden har vi ofta inte den trafikmängd som krävs beroende på att det bor färre i området, men vägnätet är av vital betydelse för vardagen och utvecklingen. Vägar är och kommer att vara en viktig pulsåder för bygden och trafikeras flitigt av turister och myndigheter. Ofta framhåller myndighetsföreträdare att skogen ska nyttjas för skogsbruk och rekreation och då finns förväntningar om god vägstandard. Det läggs ned ett stort ideellt arbete på att uppfylla ställda krav på vägen. Det är helt avgörande för landsbygden att det finns ett fungerande finmaskigt vägnät och ordentlig infrastruktur. Även skogsvägar behöver skötas med omsorg. Här varierar det då en del skogsägare efter slutavverkning inte gör de vägförbättringar som krävs. Under långa perioder kan vägstandarden bli för låg. Det här är inte negativt bara för den dagliga servicen utan kan även innebära stora negativa konsekvenser för den civila och militära beredskapen som ofta kräver god tillgänglighet vid insatser. För att främja den långsiktiga beredskapen och utveckla landsbygd och skogsbruk bör därför staten återinföra investeringsstödet till skogsvägar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021188 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta förebyggande åtgärder som gör att olyckor med A-traktorer kan undvikas och tillkännager detta för regeringen. Enligt myndigheten fanns det drygt 33 000 A-traktorer registrerade i . Antalet A-traktorer ökade –2020. En del av förklaringen är de nya reglerna som gör det enklare att bygga om modernare bilar till A-traktorer. Antalet olyckor med A-traktorer inblandade har i princip ökat i samma takt. Och antalet olyckor med personskador som följd har ökat kraftigt. Transportstyrelsen vill se över utbildningen för som är mest fokuserad på tvåhjulig moped. Bland annat vill Transportstyrelsen se över möjligheten att övningsköra även med fyrhjuliga fordon. När A-traktorer kolliderar kan det för andra fordonsförare ha varit svårt att observera A‑traktorn ; den röda triangelns synbarhet är inte alltid tillräcklig. Om A-traktorer exempelvis skulle ha blinkande varningsljus kunde det ge en förebyggande effekt. Åtgärder som ökar synligheten och innebär att olyckor kan undvikas bör vidtas; detta bör ges regeringen till känna.
mot · H9021189 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshinder och öka samverkan mellan och tillkännager detta för regeringen. Handel och utbyte med andra länder är avgörande för svensk tillväxt och sysselsättning. För att näringslivet ska kunna göra fler affärer, förbättra rörligheten och öka sysselsättningen är det viktigt att ta bort formella och informella gränshinder mellan länder. –, och , lyfts ofta fram i diskussionerna gällande gränshinder och framför allt gällande arbetspendling mellan länder. Före pandemin var det ca 20 000 personer som pendlade från och hade sin huvudsakliga inkomst i . Det kan jämföras med att fler än 28 000 svenska pendlare hade sin huvudsakliga inkomst i , och sedan tillkommer 27 500 deltidspendlare. Pendlingen mellan och är alltså störst i . Coronakrisen har påverkat det nordiska utbytet och inte minst påverkat gränsen mellan och . Stängda gränser och restriktioner har drabbat såväl människor som företag. Oklara regler om ersättningar för gränspendlare och långa köer vid gränsövergångar är exempel på uppkomna problem under pandemin. På den svenska sidan har företag som är beroende av gränshandel drabbats särskilt hårt. En bättre samordnad coronastrategi mellan och samt en djupare dialog mellan länderna om konsekvenserna av olika restriktioner hade kunnat mildra de ekonomiska effekterna för människor och företag längs gränsen. I spåren av pandemin blir det viktigt med minskade gränshinder för att få fart på utbytet mellan länderna och därmed ekonomin. Formella och informella gränshinder kan man stöta på när man tar jobb eller gör affärer över gränsen. Formella gränshinder är skillnader i lagar och regelverk mellan två länder, medan informella är till exempel brist på information, komplicerade rutiner eller brist på kunskap. Pendlingen är viktig för att öka rörligheten och få större arbetsmarknadsregioner, men för att öka sysselsättningen och tillväxten är det än viktigare att näringslivets gränshinder prioriteras. Gränsen mellan och utgör EU:s yttre gräns. Det gör att företag som ska passera –Norge-gränsen tydligare drabbas av gränshinder som hindrar affärerna eftersom inte är med i EU:s tullsamverkan. är viktigaste handelspartner ihop med . Flera undersökningar visar att företagen stöter på hinder inom främst tre områden: tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Dessa gränshinder drabbar framför allt små och medelstora företag som har mindre resurser för att övervinna dessa hinder. Det svenska gränshindersarbetet måste därför stärkas, informationen måste förbättras framför allt till små och medelstora företag och svenska myndigheters gränshindersuppdrag måste förtydligas och kopplas till förenklingsuppdraget. Pandemin visar även att samverkan mellan länderna behöver öka. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H902119 · 2021-09-22 00:00:00 — Språktest för arbete i omsorg/äldreomsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett språktest för att säkerställa att medarbetare i omsorg och äldreomsorg har tillräckligt goda kunskaper i svenska för att på ett tryggt och rättssäkert sätt kunna vara en del i verksamheten och tillkännager detta för regeringen. har och har haft en relativt stor inströmning med människor från andra länder med ett annat modersmål än svenska. Dessa finns nu på olika nivåer redo att vara en del i den svenska arbetsmarknaden. är språket biljetten in i gemenskapen i vårt samhälle och utan denna biljett stöter man på hinder svåra att förbise. Att delta i svenskundervisning omgående när man kommer till är därav av största vikt. Vissa yrken är extra känsliga för språkförbistring eller för att kunna uppleva trygghet. Omsorg och äldreomsorg är områden där människor i stor utsträckning är i behov av extra stöd genom hela livet eller människor som på ålderns höst behöver extra stöttning. Befinner du dig i en situation där du är beroende av en annan människa för att klara dig eller för att känna dig trygg är det av största vikt att man har möjlighet att kommunicera. Att då för dessa yrken och arbetsplatser ställa krav på tillräckligt goda kunskaper i det svenska språket för att säkerställa samarbete och samverkan är inte mer än rimligt. Härav behöver studier med tydlig målbild tas fram, test för ändamålet skapas och kravet på godkänt prov tas med vid anställning inom omsorg och äldreomsorg.