mot · H9023516 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall avtal eller överenskommelser mellan EU och tredjeland för att kontrollera migration sluts, bör demokratiska principer, grundläggande mänskliga rättigheter, principen om non-refoulement, asylrätten och ett värdigt mottagande värnas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka antalet kvotflyktingar som tar emot, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till kvalificering in i delar av socialförsäkringssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att en ny migrationspakt på EU-nivå kommer på plats som bygger på att alla medlemsländer tar ansvar för mottagandet av skyddsbehövande eller för de personer som fått avslag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att hanteringen av asylansökningar på EU:s yttre gräns är rättssäker och att och säkerställer detta genom kontinuerlig uppföljning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över rättssäkerheten i asylprocessen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka rättssäkerheten genom att verka för att ser över hur asylbesluten som fattas i medlemsländerna blir mer enhetliga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall ensamma barn ansöker om asyl och inte anses ha skyddsskäl se över möjligheten att göra en mer omfattande bedömning redan i grundärendet huruvida det finns ett ordnat mottagande i hemlandet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om en ökad individualisering av återvändandet kan öka antalet som återvänder efter att ha nekats uppehållstillstånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om den lag som ger en anknytningsperson möjlighet att stanna kvar i om förhållandet upphört på grund av att man utsatts för våld eller andra allvarliga kränkningar är ändamålsenlig, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om ytterligare åtgärder kan vidtas för att förhindra att en anknytningsperson som kommer till inom ramen för uppskjuten invandringsprövning utnyttjas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lösa den kvarstående problematiken med kompetensutvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att problemen med fusk och utnyttjande inom arbetskraftsinvandring ska lösas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en ny lag som ger möjlighet att avslå en arbetstillståndsansökan om syftet med ansökan kan anses vara ett annat än arbete, t.ex. att utnyttja välfärdssystemet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga bestämmelsen om återkallelse av uppehållstillstånd i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan göra det mer attraktivt för arbetskraftsinvandrare att arbeta i och tillkännager detta för regeringen. En hållbar och långsiktig migrationspolitik Mer än 80 miljoner människor befinner sig på flykt runt om i världen. De allra flesta söker skydd i närområdena, men en del söker skydd i . Asylrätten bygger på att den som vill söka asyl måste ta sig till det land man vill söka skydd i. Detta i kombination med de överenskommelser och avtal som EU sluter med tredjeländer för att stoppa migranter och flyktingar att komma till sätter många i en mycket svår situation. I de fall sådana avtal sluts är det därför viktigt att de negativa effekterna minimeras och att man värnar mänskliga rättigheter. anser därför att det är viktigt att människor kan få skydd genom säkra och lagliga vägar. Vidarebosättning genom kvotflyktingsystemet är ett säkert sätt för människor med störst behov av skydd, inte minst kvinnor och barn, att få skydd. Därför bör antalet kvotflyktingar öka. Den som har skyddsskäl ska få stanna och få bästa förutsättningar för att integreras medan den som får avslag snabbt ska få beslut och återvända. Alla EU:s medlemsländer ska ta ett gemensamt ansvar för de som söker skydd i unionen. En viktig förutsättning är att lagstiftning är i linje med andra EU-länders. anser därför att tillfälliga uppehållstillstånd ska vara huvudregeln och att utgångspunkten vid anhöriginvandring ska vara ett försörjningskrav. Kvotflyktingar ska dock även fortsättningsvis prioriteras genom att få permanent uppehållstillstånd direkt. Vi anser också att skyddsbehövande ska ha rätt till familjeåterförening. Vi anser att rätten till skydd är viktigare än snabb tillgång till alla välfärdsförmåner. Asylsökande som kommer till på egen hand ska därför kunna kvalificera sig in i trygghetssystemen. Vi har därför bland annat lagt förslag som innebär kvalificering in i trygghetssystem till exempel föräldraförsäkringen och efterlevandepensionerna. Vi anser också att etableringsersättningen ska göras om till ett etableringslån. En gemensam migrationspolitik på EU-nivå Det är viktigt att EU:s medlemsländer tar ett större gemensamt ansvar och att man på EU-nivå kommer fram till en långsiktig och hållbar migrationspolitik. Svensk migrationslagstiftning måste vila på en bred överenskommelse i EU. överenskommelser på EU-nivå och att alla länder har en likvärdig asyllagstiftning skapar bästa förutsättningar gemensamt ansvar. ska även fortsättningsvis ta sin del av ansvaret. Den migrationspakt som förhandlas på EU-nivå är ett steg i rätt riktning. En viktig del är en fungerande omfördelningsmekanism. Utgångspunkten i utformningen bör vara att alla länder tar ett delat ansvar för mottagandet av skyddsbehövande eller för de personer som fått avslag och ska återvända. I pakten föreslår man också ett nytt sätt att hantera asylansökningar vid EU: yttre gräns. Det är bra att hitta nya mer effektiva sätt att hantera ansökningar på och att personer som inte kommer få asyl snabbt får beslut och påbörjar en återvändandeprocess. Det finns flera fördelar med den korta handläggningsprocess som föreslås, inte minst att göra den ovissa väntetiden för den enskilde så kort som möjligt. ska asylprocessen bygga på en rättssäker och individuell prövning. Vi anser därför att det är viktigt att övervakar att bedömningarna blir rättssäkra. En svensk migrationslagstiftning i linje med andra EU-länder trädde en ny svensk migrationslagstiftning i kraft. tycker att lagändringarna i stora delar är bra och att det är positivt att nu har en permanent migrationslagstiftning. Vår lagstiftning behöver vara i linje med andra EU-länder men balansera mellan att ställa krav och främja integrationen. Därför står vi bakom tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel och försörjnings- och vandelskrav vid permanent uppehållstillstånd men är kritiska till att alternativt skyddsbehövande och flyktingar enligt den nya lagen får olika långa uppehållstillstånd. Vi står också bakom försörjningskrav som utgångspunkt vi anhöriginvandring, dock med vissa undantag. Svenska medborgare som bildat familj utomlands ska undantas försörjningskravet så att utlandssvenskar kan flytta tillbaka med sin familj. Även skyddsbehövande ska undantas försörjningskravet så att familjer inte splittras. Det ska också finnas möjlighet att göra undantag från försörjningskravet vid särskilda skäl i enlighet med gällande lagstiftning. är också positiva till den utvidgade humanitära grunden som gör att personer som haft uppehållstillstånd och har en särskild anknytning till ska få större möjlighet att stanna kvar. Det innebär också att skillnaden mellan barn och vuxna tydliggörs i förhållande till den tillfälliga asyllagen vilket är bra. En sammanhållen, effektiv och rättssäker asylprocess För att kunna vidta åtgärder för att öka återvändandet måste de asylbeslut som fattas vara korrekta och lagstiftningen vara förutsägbar. Det är därför centralt att rättssäkerheten under asylprocessen är hög och att lagstiftningen håller så att den som ansöker om uppehållstillstånd i vet vad som gäller. Vi anser därför att det behöver tillsättas en utredning som ser över om och hur rättssäkerheten under asylprocessen kan förstärkas. En sådan utredning bör se över tillförlitlighet- och trovärdighetsbedömningarna som är centrala tillexempel när den asylsökande åberopar förföljelse på grund av konvertering, sexuell läggning eller könsidentitet som asylskäl. Vi anser också att en sådan utredning bör se över systemet med biträden. Det har framkommit att vissa biträden inte fullgjort sitt uppdrag på ett tillfredställande sätt. Biträdet har en viktig roll i att garantera att den asylsökande får sina rättigheter tillgodosedda. Det finns även anledning att se över hur de asylbeslut som fattas i medlemsstaterna i EU kan bli mer enhetliga. Trots att medlemsländerna i stor utsträckning utgår från samma landinformation om säkerhetsläget i olika länder skiljer sig bedömningarna åt. Det innebär att en asylsökande kan ha olika möjlighet att få uppehållstillstånd beroende på vilket land en asylansökan lämnas in i. Vi anser därför att man bör se över om det går att vidta ytterligare åtgärder på EU-nivå för att harmonisera bedömningarna. I arbetet med att förstärka rättssäkerheten och harmonisera bedömningarna har en viktig roll. Krav på ordnat mottagande i hemlandet för ensamma asylsökande barn När ett ensamt barn är och det finns ett bestående hinder mot att verkställa utvisningen exempelvis för att det inte finns ett ordnat mottagande i hemlandet finns det möjlighet att bevilja uppehållstillstånd enligt 5 kap. 6 § utlänningslagen. Men trots detta är det i vissa fall först i verkställighetsprocessen som barnet ges uppehållstillstånd. Det innebär att barnet får ett utvisningsbeslut och först i ett senare skede, när det kan konstaterats att barnet inte kan återvända, beviljas ett uppehållstillstånd. I de fall ett ensamt barn inte anses ha rätt till uppehållstillstånd av andra skäl anser vi därför att man redan i grundärendet bör göra en grundlig bedömning av huruvida det finns ett ordnat mottagande i hemlandet så att barnet inte i onödan utsätts för en lång och oviss process. Ett fungerande mottagande är en viktig i en sammanhållen asylprocess. Att asylprocessen är så kort som möjligt innebär att den som får uppehållstillstånd snabbt kan påbörja en integrationsprocess och att den som får avslag får bättre förutsättningar att återvända. En kort handläggningstid både hos och domstolarna är därför viktig. handläggningstider har kortats väsentligt, men behöver bli ännu kortare. Det är också viktigt att alla som kommer till tidigt får information om , asylprocessen och de lagar och regler som gäller. har därför drivit igenom en utökning av den samhällsinformation som ges . Det finns dock behov av att ytterligare se över hur ett sammanhållet mottagande ska utformas. Inom ramen för detta bör man också se över hur möjligheten att bo i eget boende ska se ut. Ett sammanhållet och effektivt återvändande En migrationspolitik som kombinerar medmänsklighet med ordning och reda förutsätter att den som fått avslag på sin asylansökan återvänder till sitt hemland. är det inte tillräckligt många personer som återvänder efter avslagsbeslut. Ytterligare åtgärder behöver därför vidtas för att ett sammanhållet, humant och effektivt återvändande ska komma på plats. En viktig del är att man tidigt i processen förbereder den som kommer få ett avslag på att återvända. Man bör också se över möjligheten att inrätta avresecentrum där den som fått avslag kan bo i enlighet med mottagandeutredningens förslag. I samband med detta behöver de ändringar som gjordes i LMA 2016 ses över som innebär att den som har fått ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut generellt inte längre har rätt till boende och bistånd. Vi är också öppna se över om förlängd preskriptionstid skulle kunna öka återvändandet. Det är dock viktigt att det föreslås en lösning för de personer som får ett utvisningsbeslut, men som på grund av orsaker de inte själv kan påverka, inte kan återvända till hemlandet. Detta för att undvika att personer hamnar i limbo. Man bör även se över om det är möjlighet att i högre utsträckning individualisera återvändandet och om ökad kunskap om asylprocessen kan underlätta återvändandet. anser att utgångspunkten vid anhöriginvandring ska vara att den som är make/maka/sambo eller barn till en person som är svensk medborgare eller har uppehållstillstånd i (referensperson) ska kunna vara anhöriginvandrare. Detta i enlighet med dagens regelverk. Huvudregeln ska vara att referenspersonen i kan försörja den anhöriga, dock med vissa undantag. För att undvika att familjer splittras ska den som bildat familj utomlands och vill flytta hem med sin familj till och den som fått asyl och vill återförenas med sin familj undantas försörjningskravet. Även kvotflyktingar bör undantas på samma sätt som personer som fått asyl från att man rest in i . Vi anser också att uppskjuten invandrarprövning även fortsättningsvis ska vara utgångspunkten om en person kommer till från ett tredje land för att leva med en partner som man inte tidigare haft en relation med. Huvudregeln är, i likhet med andra tillståndsgrunder, att ett sådant uppehållstillstånd är tillfälligt och att uppehållstillståndet kan förlängas i det fall förhållandet består. Att uppehållstillståndet är knutet till anknytningspersonen i är en nödvändighet och en förutsättning för att uppehållstillstånd ska beviljas. Det kan dock leda till en beroendesituation. anser därför att man bör se över om den lag som ger en anknytningsperson möjlighet att stanna kvar i om förhållandet upphört på grund av att man utsatts för våld eller andra allvarliga kränkningar, är ändamålsenlig. I vissa fall är risken större att en anknytningsperson kommer att utnyttjas. Det kan tillexempel handla om fall där referenspersonen i tidigare utsatt en partner för våld eller andra övergrepp. Vi vill därför att man också ser över om ytterligare åtgärder kan vidtas för att förhindra att den anhöriga utnyttjas i de fall man på förhand bedömer att det finns en stor risk. Tillexempel genom att informera anknytningspersonen om att referenspersonens tidigare brott. anser att EU bör göra en översyn av problemen med EU:s lagstiftning inom arbetskraftsinvandring och sjösätta reformer som minskar byråkratibördan och harmoniserar lagstiftningen ytterligare utan att inskränka den nationella kompetensen. Många arbetskraftsinvandrare - oavsett nivå av utbildning och färdigheter - väljer bort EU som slutdestination för , och . EU riskerar att tappa mycket ekonomisk konkurrenskraft om vi inte gör oss mer attraktiva att söka sig till för arbete från tredjeland, men riskerar också att ha ännu svårare att lösa demografiska utmaningar. Därför ser vi att fler lagliga vägar in i är rätt väg att gå, såsom de talangpartnerskap som presenterat. Arbetskraftsinvandringen är en stor tillgång för kompetensförsörjning, för samhällets ekonomi och för företagens konkurrenskraft. Därför värnar vi dagens arbetskraftsinvandringsregelverk. Vi har också drivit på för att problemen med kompetensutvisningar ska lösas. Antalet kompetensutvisningar har minskat, men viss kvarstående problematik återstår. I SOU 2021:5 Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring föreslås åtgärder för att lösa kompetensutvisningsproblematiken. Vi anser att dessa lagändringar bör genomföras. Det finns problem med missbruk av arbetstillstånd vilket har uppmärksammats av flera myndigheter . Det har framkommit att arbetskraftsinvandrare utnyttjas av organiserade kriminella nätverk, men också att arbetstillstånd används som ett sätt att utnyttja välfärdssystemet (se ex. Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019). Det är viktigt att komma till bukt med denna problematik. Vi är därför positiva till att detta nu ses över i utredningen för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir 2020:8). Även de problem som finns med fusk inom personlig assistans, så kallade cirkeltillstånd eller brukarimport, behöver lösas. Upplägget innebär att ett assistansbolag anställer en tredjelandsmedborgare som har barn med assistansbehov med syfte att tjäna pengar på barnets vårdbehov. För att komma till bukt med denna problematik anser att det bör införas en ny lag som ger möjlighet att avslå en arbetstillståndsansökan om syftet med ansökan kan anses vara ett annat än arbete, till exempel att utnyttja välfärdssystemet. Vi anser också att man bör utvidga bestämmelsen om återkallelse av uppehållstillstånd i utlänningslagen för att i högre utsträckning inkludera de fall där man i efterhand kan konstatera att syftet med ansökan inte i första hand var arbete. En negativ konsekvens av kompetensutvisningarna är att har kommit att uppfattas som ett mindre attraktivt land att arbeta i. är många företag beroende av arbetskraftsinvandringen, och konkurrensen om arbetskraft mellan vissa länder är hög. Precis som att åtgärder behöver vidtas på EU-nivå för att locka arbetskraftsinvandrare till EU behöver vi nationellt också se till att arbetskraftsinvandrare väljer att arbeta i just . Det förutsätter att vi har ett fungerade och samordnat system när man väl kommer hit i likhet med många andra EU-länder. För att öka attraktionskraften bör man också införas ett särskilt uppehållstillstånd för talanger. Uppehållstillståndet ska rikta sig till företagare som vill undersöka möjligheterna att driva näringsverksamhet i och då även startups. Det finns fall där barn som har dubbelt medborgarskap förs ut från för att giftas bort mot sin vilja. För att barnet inte längre ska ha möjlighet att få konsulärt stöd eller att återvända till ansöker vårdnadshavaren om att barnet ska befrias från sitt svenska medborgarskap. Det har därför tillsatt en utredning (dir 2019:70) som bland annat ska se över hur möjligheterna att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap ska utökas för att motverka hedersrelaterat våld eller tvång och för att stärka barns rättigheter. är positiva till lagändringar som stärker skyddet för barn att befrias från svenskt medborgarskap. Per Schöldberg (C)