ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023723 · 2021-10-05 00:00:00 — Frånta våldsutövande föräldrar vårdnaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen när det gäller våldsutövande föräldrars rätt till vårdnad och om att domstolarnas skyldighet att göra en dokumenterad riskbedömning vid vårdnadstvister bör befästas och tillkännager detta för regeringen. En rapport från för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) visar hur mäns våld inom familjen inte påverkar utgången i en vårdnadstvist. Rapporten visar att domstolar tenderar att inte frånta den våldsutövande föräldern vårdnadsrätten. Totalt har författaren till rapporten gått igenom 100 fall varav 34 ledde till en dom. av dem sker ingen förändring i vårdnaden trots att det förekommit våld inom familjen. Det vanligaste är att föräldrarna hade gemensam vårdnad innan och att tingsrätten bestämmer att de ska fortsätta att ha det. I 14 av fallen ändras vårdnaden så att den ena föräldern – vanligtvis mamman – får ensam vårdnad och pappan får umgängesrätt. En annan granskning som gjorts av Ekot visar att många vårdnadstvister avgörs i överenskommelser mellan föräldrar, och då uteblir de riskbedömningar som domstolarna är skyldiga att göra. I en dokumenterad riskbedömning ska domstolarna avgöra bl.a. huruvida barnen kan fara illa hos någon av föräldrarna. Granskningen visar vidare att domstolarna, för att undvika utdragna förhandlingar, försöker få till överenskommelser mellan föräldrar i vårdnadstvister, som rätten sen fastställer i en dom. avgjordes mer än två tredjedelar genom överenskommelser. Här har domstolarna undvikit skyldigheten att göra riskbedömningar om barn kan utsättas för hot, våld eller andra övergrepp och risker. Den skyldigheten gäller även om föräldrarna kommer överens. Ekot har undersökt 94 överenskommelser där det finns uppgifter om våld eller andra risker för barnen, och där har tingsrätterna endast gjort en dokumenterad riskbedömning i tre fall. Detta är oroväckande siffror som påvisar behovet av att öka kunskaperna inom rätts-väsendet gällande mäns våld mot kvinnor, tjejer och barn. trädde en ny lag i kraft som gör att barn som blir vittne till våld inom familjen får starkare skydd. Den nya lagen om barnfridsbrott innebär att det blir det straffbart att utsätta barn att bevittna brott i nära relation. Ett barn som bevittnar våld blir nu målsägande och har då rätt till målsägandebiträde och skadestånd. Barnet ges därmed ett ökat rättsskydd och ses som ett brottsoffer och det betyder mycket för barnens rättssäkerhet och möjlighet till att få upprättelse. Denna nya lag är av stor vikt men frågan kvarstår hur det påverkar den våldsutövande förälderns rätt till vårdnad. I arbetet för ett jämställt samhälle med tydligt fokus på barns rättigheter är det av yttersta vikt att det är barnets bästa och barnets perspektiv beaktas vid beslut om vårdnad och att våldsutövande föräldrar fråntas vårdnaden av sina barn. Dagens tolkning tar större hänsyn till de vuxnas vilja att få träffa sina barn och inte till barnets rätt till trygghet, vilket strider mot .
mot · H9023724 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta verka för att stärka mänskliga rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. har den islamiska regimen i attackerat de mänskliga fri- och rättigheter genom att slå mot politiska meningsmotståndare, kvinnor och minoriteter. Missnöjet i är stort. Den politiska misskötseln har försatt landet i svår ekonomisk kris som drabbat befolkning hårt. är också ett av de länder i världen som drabbats hårdast av pandemin. Regimens vägran att till en början erkänna riskerna med Covid och sedan vägran att köpa vaccin från Väst har fått förödande konsekvenser. Landet har också drabbats hårt av vattenbrist i redan torra delar av landet. Många lobbyister närstående iranska regimen har beskyllt klimatförändringarna och sanktionerna för vattenbristen. Men miljöforskare och miljöaktivister i och utanför är överens, situationen kunde ha undvikits. Vattenbristen har orsakats av årtionden av felaktig vattenhantering och en icke-existerande miljöpolitik. Men det är föga förvånande att dessa politikområden inte varit prioriterade. Den iranska regimen har i stället varit upptagen med att kontrollera kvinnors klädsel, begränsa yttrandefriheten, slå ner all form av oliktänkande och bedriva proxykrig i , och /. släppte Amnesty international sin senaste rapport om situationen för mänskliga rättigheter i . Rapporten visar hur demonstranter, som greps efter de stora protesterna i , har utsatts för omfattande tortyr. De skriver bland annat att tortyr i form av misshandel, piskrapp, elchocker, skenavrättningar, skendränkningar och sexuellt våld är vanligt förekommande. Dessutom nekas sjuka fångar rätten till vård. Situationen för politiska fångar, fackligt aktiva, kvinnorättsaktivister och minoriteter är mycket allvarlig. Sedan Biden-administrationen installerades pågår samtal om att återuppta kärnteknikavtalet med , som skrotade. Västvärlden är, med rätta, skräckslagna inför att ska skaffa kärnvapen. Men denna skräck används av den iranska regimen som en manöver för att leda bort fokus från regimens övergrepp mot mänskliga rättigheter. Vi ska inte låta oss kuvas av islamismen, som i slutändan även är ett hot mot våra värderingar och vår livsstil. , och behöver föra en ännu tydligare politik mot .
mot · H9023726 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur fler personer med funktionsnedsättning kommer i arbete, och detta tillkännager för regeringen. Personer med olika former av funktionsnedsättning har av olika anledningar en lägre sysselsättningsgrad än icke-funktionsnedsatta. Enligt SCB:s rapport ”Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2019” är av personer med funktionsnedsättning i arbetskraften , att jämföra i befolkningen. Det är en skillnad på . Enligt samma rapport upplever dessutom personer med funktionsnedsättning att negativa attityder hos arbetsgivaren är den vanligaste typen av diskriminering. Den är nästan dubbelt så vanlig jämfört med de näst vanligaste diskrimineringstyperna kränkningar, diskriminering vid tillsättning av jobb och mobbning. Bland personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga är det som upplevt negativa attityder hos en arbetsgivare. Det är viktigt både för individ och samhälle att alla medborgare, funktionsnedsättning eller inte, har en daglig sysselsättning, att man känner sig behövd och bidrar efter förmåga till sin egen försörjning och att man är en del av samhället. Självklart ska ingen diskrimineras oavsett diskrimineringsgrund. Inom stat, kommun och region har vi inom politiken möjlighet att påverka hur utvecklingen fortskrider när det gäller antalet personer med funktionsnedsättning som har sysselsättning på arbetsmarknaden. Inom offentlig sektor kan vi ta taktpinnen för att fler med funktionsnedsättning kommer till sin rätt på arbetsmarknaden!
mot · H9023727 · 2021-10-05 00:00:00 — En förskola med alla barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av stöd till kommuner för att systematiskt arbeta för att alla ska kunna ta del av den allmänna förskolan och tillkännager detta för regeringen. har en allmän förskola. Kommunerna har en skyldighet att erbjuda alla barn en plats på förskolan. Ändå är det inte alla barn som går i förskolan. I en rapport från SCB framgår det att av alla barn mellan åldrarna inte går i förskolan. Det är ett antal på 23 000 barn. Förskolan har en ambitiös läroplan i syfte att förbereda barnen för den obligatoriska . Att stora grupper barn inte går i förskolan överhuvudtaget leder till att de börjar skolan med ett stort kunskapsglapp i jämförelse med deras kamrater som gått förskolan. Det finns bland annat studier som visar på att ordförrådet är väsentligt större hos barn som gått i förskolan. Redan från dag ett ligger de efter och måste jobba med att komma ikapp. Det är oftast de barn som har störst behov av det stöd som förskolan ger som inte är där. Enligt SCB:s rapport är av de 23 000 barn som inte går i förskolan utrikesfödda. bor i ett hushåll med en låg inkomst där föräldrarna i större utsträckning inte har en eftergymnasial utbildning. Detta är faktorer som redan ökar risken att inte klara av skolan med fullständiga betyg. Att ytterligare lägga på den kunskapslucka som tillkommer med att inte ha gått i förskolan är otroligt orättvist. Det är tydligt att dessa barn fastnar i en ond spiral där deras förutsättningar att skapa sig bättre livsförhållanden än deras föräldrar begränsas redan från förskoleåldern. Det bör övervägas om inte kommuner bör ges möjlighet att systematisk arbeta för att nå ut till dessa familjer med syftet att de skriver in sina barn i förskolan. Ambitionen bör vara att varje barn i åldrarna är inskriven i förskolan. Det behövs resurser för att kunna möta varje enskild familj och möta dem i deras individuella behov.
mot · H9023729 · 2021-10-05 00:00:00 — Ökat fokus på kooperativt företagande inom akademi och högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ökad kunskap och utbildning kring kooperativt företagande och tillkännager detta för regeringen. Kooperativa och ömsesidiga företag är en viktig del av näringslivet i . Men okunskapen om sektorn är stor och det får negativa följder för dagens och även för morgondagens kooperativa företag. De 100 största kooperativa och ömsesidiga företagen i sysselsätter cirka 100 000 människor och har en omsättning på nära 500 miljarder och det startas 400 nya kooperativa företag över hela landet . Trots sektorns storlek och betydelse finns det bristande kunskaper om den kooperativa företagsformen och det gäller tyvärr även inom den högre utbildningen. För att kartlägga frågan gjorde Svensk Kooperation en studie kring hur kunskap om kooperativa och ömsesidiga företag inkluderas på universitet och högskolor i . Granskningen omfattade 271 relevanta kursplaner och visade att kooperation, ömsesidiga företag, ekonomiska föreningar eller personalägda företag inte fanns med överhuvudtaget i någon av kursplanerna. Däremot fanns aktiebolag med som en röd tråd genom många av utbildningarna. Landets utbildningar behöver i högre grad inkludera den kooperativa och ömsesidiga affärsmodellen i relevanta utbildningar för att långsiktigt ska öka mångfalden av företagsformer i landet. Den kooperativa och ömsesidiga affärsmodellen ingår i relevanta utbildningar, särskilt inom gymnasie- och högskoleutbildningar. Även forskningen i har ett alltför ensidigt fokus på det aktiebolagsdrivna företagandet. För att utveckla den kooperativa sektorn och därmed hela näringslivet behövs mer forskning om kooperativa och ömsesidiga företag. Bristande kunskap om kooperation påverkar även myndigheters och bankers agerande gentemot kooperativa företag negativt. Det kan handla om att inte få starta ett bankkonto eller att kooperativa företag i relation till finansiella aktörer behöver förklara det särskilda i sin associationsform i återupprepade, tidsödande byråkratiska processer. Troligen är detta även en bidragande faktor till den brist på finansiering som hindrar kooperativ utveckling och innovation i . Dessutom behöver offentligt finansierad företagsrådgivning som ges, tillexempel via , ha tillräckliga kunskaper om kooperativt företagande för att på ett likvärdigt sätt kunna inkludera företagsformen i sin rådgivning runt om i landet. Det finns en bred enighet i kring att det kooperativa och ömsesidiga företagandet behöver stärkas. Det är den nya lagen om ekonomiska föreningar ett exempel på. Med den nya lagen på plats finns både tillfälle och anledning för riksdag att uppdra åt relevanta aktörer att höja kunskapen om ekonomiska föreningar och kooperationens roll i samhället. Särskilda uppdrag kan exempelvis riktas till och myndigheter som riktar sig mot högre utbildning såsom Universitets- och högskolerådet och . Vill vi ha ett mer diversifierat näringsliv, ett mer demokratiskt näringsliv och ett kooperativt företagande som sätter människan i centrum men då måste även kunskapen om sådant företagande spridas och fördjupas.
mot · H9023733 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om yngre universitets läkarutbildning och tillkännager detta för regeringen. har rätt att utfärda läkarlegitimation och bedriva läkarutbildning. De första studenterna utexaminerades . Olika utvärderingar av läkarutbildningarna i landet ger ett högt betyg. Läkarutbildningen vid har sedan starten erhållit särskilt dedikerad ersättning för hälften av antagna nybörjarstudenter. Det är viktigt att läkarutbildningen ges goda villkor att klara sitt uppdrag och därför bör det övervägas om inte framöver bör få en likvärdig, långsiktig och hållbar finansiering. Läkarbristen i är påtaglig och utbildningen på är en viktig del för att klara av att lösa denna brist. Om vi ska klara kompetensförsörjningen i vården i hela landet så är det viktigt att överväga att nyare universitet får likvärdiga förutsättningar med övriga lärosäten när det gäller finansieringen av läkarutbildning.
mot · H9023737 · 2021-10-05 00:00:00 — Bättre vård efter förlossning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre och tillkännager detta för regeringen. Efter förlossning får en del kvinnor kvarstående fysiska eller psykiska problem. Det kan handla om foglossning som orsakar ryggproblem långt efter förlossningen, sprickor i underlivet som orsakar fortsatta problem, urinläckage eller delade magmuskler som inte läker ihop och därmed orsakar ryggproblem. Många kvinnor i denna situation upplever att de har svårt att få vård. Kunskapen om deras problematik är bristfällig och den kunskap som finns är inte spridd. Därför krävs mer forskning och mer effektiv kunskapsspridning. Problemen är också lågt prioriterade i vården och upplevs ofta som förknippade med skam. Ofta upplever kvinnor att de möts av en attityd som handlar om att de helt enkelt får ”skylla sig själva, eftersom det kan bli så här när man föder barn”. Skamkänslan bidrar också till att informationen om den hjälp som finns att få inte når fram eftersom få talar om den. En kvinna som har svårt att hålla tätt får höra att hon måste göra mer knipövningar, men sällan nås hon av budskapet att om det inte hjälper så finns det effektiv kirurgi att tillgå. Tyvärr leder detta till åratal av, och ibland livslångt, onödigt lidande. En kvinna med delade magmuskler kan till exempel ha svårt att få hjälp eller ens råd om hur hon ska hantera detta när magmusklerna aldrig läker ihop. Istället är kvinnor hänvisade till privata alternativ för träning, coachning och operationer. Ett annat exempel är att det kan vara svårt att få stöd för psykiska hälsoproblem som är kopplade till förlossningen, särskilt om det hinner gå efter förlossningen innan man söker hjälp. Kunskapen och de tekniska möjligheterna till avancerade undersökningar och operationer av de muskler som kan gå sönder vid en förlossning behöver också både utvecklas och spridas så att kvinnor över hela landet har möjlighet att få den hjälp de behöver. är det svårt att få adekvat hjälp, och även om rätt diagnos kan ställas är väntetiden för operation väldigt lång. Det är välkommet att regeringen avsatt särskilda resurser för att stärka förlossningsvården. Men mer av detta behövs. Vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre. Det behövs ett mer strukturerat arbete som också kan bidra till kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Här krävs det ett ökat nationellt ansvarstagande. Vad som ovan anförs i motionen om behovet av att högre prioritera vård och stöd till kvinnor efter förlossning bör som sin mening ge tillkänna.
mot · H9023739 · 2021-10-05 00:00:00 — En nationell strategi för vätgasproduktion och koldioxidlagring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en nationell strategi för vätgasproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en nationell strategi för koldioxidlagring och tillkännager detta för regeringen. EU satsar stort på vätgas och bränsleceller och flera företag som bl.a. , och följer samma linje. Staten behöver fånga utvecklingstrenden och snabbt utreda effektiva styrmedel för att påskynda en ökad produktion och efterfrågan på grön vätgas som kan minska utsläppen. Vätgasen kan snabbt och relativt enkelt användas i allt från stål- och järntillverkning, cement och kemisk industri till tunga vägtransporter, sjöfartstrafik och jordbruksmaskiner. Energisystemet får också ett extra energilager, överskottsel kan omvandlas till grön vätgas och omställningen inom industrin kan påskyndas. behöver helt enkelt en vätgasstrategi. Vissa utsläpp av växthusgaser kommer dock vara svåra att undvika även på lång sikt. För att neutralisera dessa krävs tekniska lösningar som fångar upp växthusgasutsläppen vid punktkällan, så kallad koldioxidlagring. Den tekniken behöver stimuleras, både gällande forskning och implementering i närtid. Det krävs ökade satsningar i närtid på forskning och teknikutveckling om koldioxidlagring i berggrunden. Staten behöver ta initiativ till en nationell koldioxidlagringsstrategi och ökad samverkan internationellt.
mot · H9023740 · 2021-10-05 00:00:00 — En jämlik skola fri från avgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förtydliga skollagen så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter och undervisning som anordnas av skolan, och detta tillkännager för regeringen. Skolan ska huvudsakligen vara avgiftsfri men obetydliga kostnader får tas ut vid enstaka tillfällen, säger skollagen. På står det att läsa: ”Eleverna ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg utan kostnad. Men det får finnas enstaka inslag av små kostnader för eleverna, till exempel en färdbiljett eller en mindre entréavgift till ett museum.” Svensk skola är alltså inte helt avgiftsfri och därmed inte heller jämlik. Otaliga rapporter visar hur avgifter i skolan, om än små, skapar stor oro hos föräldrar och elever. Hundralappen till skridskoavgiften, den dagliga och obligatoriska förmiddagsfrukten eller matsäcken till utflykten betyder för många familjer att man får välja mellan att sjukanmäla för låtsasmagont eller att avstå från att handla mjölken och brödet till familjen den veckan. Allt fler skolor har påbörjat arbetet att gå över till digitala läromedel som plattor och datorer. Detta är ju givetvis en bra utveckling men när enheterna går sönder tvingas många föräldrar att betala dyra tusenlappar i ersättningsavgifter. Avgifter vi menar strider mot lagstiftningen. Allt fler barn väljer själva att avstå från att delta vid aktiviteter och inte ens berätta för föräldrarna hemma om utflykten – väl medvetna om att deras föräldrar inte har råd att lägga ännu en femtiolapp på en skolutflykt. Det går att ifrågasätta om det är värdigt ett välfärdsland som , som gör till svensk lag, att inte ha en helt avgiftsfri skola. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. Skolorna hävdar dock ofta att aktiviteter som är förenade med kostnader är frivilliga och att man då ordnar alternativ verksamhet för de elever som inte vill delta. Detta är inte förenligt med värdegrunden och principen om lika tillgång till utbildning. Elever ska inte behöva avstå från gemensamma aktiviteter på grund av att aktiviteterna är förenade med kostnader. Eftersom huvudmännen för skolverksamheten tolkar skollagen olika bör det övervägas huruvida skollagen ska förtydligas, så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan.
mot · H9023743 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skapa en nationell lägsta standard för utbildningar till barnskötare och tillkännager detta för regeringen. Vissa kommuner sätter ihop egna utbildningar eller köper in utbildningar för att utbilda förskolepersonal till barnskötare. En del av dessa utbildningar uppnår inte det som barn- och fritidsprogrammet på gymnasiet eller yrkespaketet som rekommenderar. Detta leder till att det finns personal anställda i förskolan som har gått en sådan utbildning i tron att hen har blivit barnskötare, men som inte kan bli anställd i en annan kommun eller hos en privat utförare eftersom de kräver utbildning från gymnasiet eller minst de krav som yrkespaketet kräver. Därför bör det övervägas om inte en nationell lägsta standard för utbildningar till barnskötare ska skapas.
mot · H9023744 · 2021-10-05 00:00:00 — Stärkt uppföljning av skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över Skolinspektionens roll då elever väljer att byta skola, och detta tillkännager för regeringen. Som barn har du skolplikt. När skolan inte ger elever det stöd de behöver, vilket tyvärr många elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar upplever, kan föräldrar som sista åtgärd anmäla skolan till Skolinspektionen. För att Skolinspektionen ska gå vidare med frågan krävs dock att eleven går kvar på skolan, om det inte handlar om kränkande behandling eller mobbning. Följande framgår på skolinspektionens hemsida: ”Vår huvudregel är att vi bara utreder ett ärende om barnet eller eleven går kvar på förskolan eller skolan. Däremot om det gäller kränkande behandling och mobbning kan vi utreda vad som hänt även om barnet eller eleven har lämnat förskolan eller skolan.” När frågan om anmälan till skolinspektionen blir aktuell har föräldrar och elever oftast kämpat mycket länge med att få det stöd som eleven behöver utan att nå (tillräcklig) framgång. Om de i detta läge ska kunna få stöd av skolinspektionen att få igenom sin rätt måste de stanna på skolan under de förhållanden som de uppfattar som oacceptabla. Då avstår många från att anmäla och Skolinspektionen får aldrig reda på förhållandena. De föräldrar och elever som har möjlighet väljer istället ofta att testa att byta skola, varvid skolinspektionen inte är intresserad av att utreda förhållandena som rådde på den gamla skolan. Detta leder tyvärr till att situationen för elever som kommer efter på den skola som lämnas riskerar att drabbas av samma förhållanden som den elev som givit upp och utnyttjat sin rätt att byta skola. Detta innebär att den potential av kvalitetssäkring som Skolinspektionen kan stå för inte utnyttjas då elever väljer att byta skola. Det bör därför övervägas om inte Skolinspektionens roll då elever utnyttjar sin rätt att byta skola bör ses över.