ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023898 · 2021-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:119 En ny fastighetsmäklarlag – förstärkt tillsyn över fastighetsmäklarbranschen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastighetsmäklarföretag ska kunna bli skadeståndsskyldiga för den skada de åsamkar, och detta tillkännager för regeringen. Bostadsaffärer har stor betydelse för privatpersoner. Ett generellt syfte med regeringens förslag är enligt beskrivningen att köpare och säljare ska känna större trygghet när de gör bostadsaffärer. Det är positivt. Köp och försäljning av bostaden är för många människor de viktigaste affärerna i livet, och bostadsaffärens betydelse för privatekonomin har ökat i takt med att bostadspriserna stigit kraftigt. Vikten av privatpersoners bostadsaffärer ska tas på allvar och förutsättningarna vara goda. Därför behöver lagförslagen också omfatta förstärkta regler för skadeståndsansvar för fastighetsmäklarföretagen. Enligt regeringens förslag ska det inte utöver det skadeståndsansvar som finns för fastighetsmäklare införas ett skadeståndsansvar för ett fastighetsmäklarföretag som åsidosatt sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen. Det är förvånansvärt att, då förslag läggs fram med syftet att förstärka tillsynen över hela fastighetsmäklarbranschen, regeringen inte vill att mäklarföretagen genom skadestånd ska stå för skadan de kan åsamka. Då lag som denna stiftas bör ett konkret helhetsgrepp tas, där förbättringar verkligen byggs in till skydd för privatpersoner, för säljare och för köpare. Regeringens hållning är märklig även i skenet av utredningens förslag, som är det motsatta mot regeringens bedömning av behoven. Utredningen menar att ett fastighetsmäklarföretag som åsidosätter sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen ska vara skyldigt att ersätta den skada som till följd av åsidosättandet drabbar köparen eller säljaren. Utredningen föreslår också regler för företagen om jämkning av skadestånd, om återkrav och om underrättelse om skadeståndskrav. Det förekommer synpunkter hos remissinstanserna mot skadeståndsansvar för fastighetsmäklarföretag, eftersom alla mäklare enligt lag har en egen ansvarsförsäkring. Syftet med den nya lagen bör dock vara att stärka ansvaret i branschen, att öka tryggheten för berörda på marknaden och att om skada orsakas ska det vara märkbart för den skadevållande. Det bör därför vara positivt för branschen och för konsumenter, med ett skadeståndsansvar för mäklarföretagen. Synpunkter framförs även om att förslaget skulle kunna leda till en försämring av konsumentskyddet då det skulle vara svårt för konsumenterna att bedöma vem de ska rikta sina krav mot. Inget försämrat konsumentskydd uppstår för att konsumenter inte vet vart de ska vända sig. Det är däremot bra om det i samband med införandet förtydligas hur utredningens förslag om skadeståndsansvar ska hanteras praktiskt då konsumenter drabbas och behöver veta vart de då ska vända sig.
mot · H8023899 · 2021-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:125 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att information om skyddade geografiska beteckningar görs lättillgänglig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nogsamt följa upp förändringen med anledning av borttagandet av bestämmelsen om det relativa hindret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig positiva till att regeringen föreslår att varumärkeslagens bestämmelser om skadestånd och andra sanktioner ska kunna tillämpas i samband med intrång i geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar som skyddas inom EU genom unionens tillträde till Genèveakten. Likaså välkomnar att propositionen inkluderar geografiska beteckningar som skyddas av frihandelsavtalen med och . Det finns dock skäl att beakta att det tydligare bör belysas hur företag kan ges information om de beteckningar som skyddas av Genèveakten och frihandelsavtalen. har tidigare pekat på behovet av att säkerställa att det ska vara enkelt för de svenska företagen, och inte minst för små och medelstora företag, att bedriva sin verksamhet. Lagar och regler ska utformas så att de är enkla att tillämpa för företagen. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska undvikas i största möjligaste mån. vill därför att beslutar om att ge regeringen ett uppdrag att återkomma med förslag för att säkerställa att systemet är lätt att använda för företagare. Propositionen tar bort bestämmelsen ”relativt hinder”, något som tydligt sagt bör finnas kvar. är av samma uppfattning och vill därför att regeringen ges i uppdrag att nogsamt följa upp förändringar med anledning av borttagandet av det relativa hindret.
mot · H8023900 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:97 Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer avslår proposition 2020/21:97. Mot bakgrund av regeringens miljöpolitik går man fram på olika områden med föreslagna skattehöjningar på sådant som man bedömer är negativt för miljön. Den här gången är det bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Men av någon anledning har man valt att inte inkludera bränslen för förbrukning i skepp eller båtar. Redan i ett inledande skede ter sig regeringens förslag något inkonsekvent. Höga nominella skatter med nedsättningar för konkurrensutsatt industri har varit en fungerande princip som regeringen alltmer tenderar att lämna, men då bara på vissa områden. Det som är mest oroväckande är att förslaget drabbar många som redan har en utsatt verksamhet och som dessutom fått se sin lönsamhet utraderad i sviterna av den pågående pandemin. Den föreslagna skattehöjningen riskerar dessutom att leda till minskad svensk produktion, vilket i sin tur riskerar att leda till ökad import av varor med sämre miljö- och klimatprestanda. Det är uppenbart att detta egentligen inte handlar om en miljövänlig politik då energiskatten i första hand är fiskal och inte miljöstyrande. Poängen med denna åtgärd verkar därför tämligen oklar. Utsläppen från de verksamheter som skatten berör ingår redan i utsläppshandelssystemet inom EU. Svenska företag kommer sannolikt att sälja eller flytta sina utsläppsrätter till andra länder, och därmed påverkas inte de europeiska eller globala utsläppen i verkligheten av förslaget. Förslaget försämrar även konkurrenskraften för svenska företag, vilket riskerar att leda till en flytt av företagens verksamheter utomlands. Vissa industriella processanläggningar är komplicerade och högteknologiska, där en övergång till el eller förnybara bränslen är svår och kostsam. De kan endast bytas ut efter hand som lämpliga tekniska lösningar blir tillgängliga och återinvestering eller nyinvestering sker. Varken effektiviseringsåtgärder eller byten av bränslen kan kompensera för den ökade skattekostnad som förslaget leder till. Regeringen tar inte i beaktande att de komplicerade omställningsprocesserna i större omfattning förväntas leda till dränering av kapital och arbete från än att de bidrar till miljöomställning i befintliga verksamheter. Resultatet av regeringens politik blir destruktivt, särskilt när ekonomin och arbetslösheten som slagit rekord behöver alla tillgängliga verktyg och förutsättningar för ekonomisk återhämtning. Många kritiska röster har just utifrån detta perspektiv framfört att det saknas en fullödig konsekvensanalys och att näringslivet måste ges tillräcklig tid och resurser till anpassning. Övergångstiden behöver förlängas i både praktiskt och ekonomiskt hänseende. Sammantaget anser vi att regeringen landat snett i denna fråga och därför bör propositionen avslås i sin helhet.
mot · H8023901 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el avslår proposition 2020/21:113. är en viss del egenproducerad el skattebefriad. Regeringen föreslår utifrån detta utökade effektgränser för när skatteplikt inträffar från 255 kW till 500 kW avseende egenproducerad solel samt från 125 kW till 250 kW för vindkraftsel och från 50 kW till 100 kW för övriga kraftslag, såsom vattenkraft i kvarnar eller dylikt. Detta är en del av regeringens miljöpolitik. Vi förstår att regeringen har för avsikt att öka egenproduktionen, men det är att ifrågasätta varför man föreslår en förändring som bygger på avsaknad av neutralitet mellan de olika energiteknikerna. ser redan inledningsvis ett fundamentalt problem med den svenska energimarknaden. Vi är av uppfattningen att elmarknaden i högre grad måste präglas av en mer balanserad och rättvis marknad. Ett första steg i den riktningen är att avveckla befintliga skattesubventioner som på olika sätt snedvrider marknadens funktionssätt. Att som regeringen föreslår ytterligare utöka befintliga skattesubventioner vore däremot än mer kontraproduktivt. En utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el kan komma att påverka konkurrenssituationen för dem som säljer el i förhållande till egenproduktion samt även indirekt påverka konkurrenssituationen för fjärrvärme och fjärrkyla. Dessa snedvridande konkurrensproblem bortses ifrån med motiveringen att volymerna av egenproducerad el bedöms som begränsade och att effekterna därför är små. De beteendeförändringar som antas uppstå på och som antas öka volymerna av egenproducerad el avsevärt bör vara en grund för analysen av reformen. Men förslaget saknar en mer fullständig analys av hur förslagen påverkar konkurrenssituationen mellan aktörer och hur det kompletterar andra subventioner på området. kvalitet hade behövt höjas avsevärt så att det tydligare hade kunnat framgå vilka aspekter som beaktats och påverkat valet av effektgräns i undantaget från skatteplikt. Förslaget är riktat till stora anläggningar och träffar inte vanliga villor som ofta har en solcellsanläggning med bara en bråkdel av kilowattantalet angett i förslaget. Hushåll som tillämpar detta regelverk är redan täckta av de gränser som är gällande. Den samlade bedömningen gör att vi väljer att avslå regeringens proposition i sin helhet.
mot · H8023903 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den nuvarande nedsättningen efter dess införande och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslår regeringen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling ska förstärkas. Goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. Vi vill att företag ges goda förutsättningar att bedriva FoU på internationellt sett konkurrenskraftiga villkor, och en förbättring av möjligheterna för företag att bedriva FoU är därav välkommen. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget, men flera efterfrågar en utvärdering och uppföljning, vilket även framfördes i tidigare proposition 2019/20:68. Regeringen vidgår att en utvärdering borde genomföras men detta först efter att nedsättningen genomförts. Syftet med den ytterligare förstärkningen är att uppmuntra svenska företag att satsa mer på FoU, detta mot bakgrund av den svåra prövning som pandemin haft på både arbetsmarknad och näringsliv. En viktig del i både samhällsekonomins och näringslivets återhämtning är att satsa på innovationer. Vi delar denna uppfattning men anser också att det ska säkerställas att en effektutvärdering i vart fall sker från det att den här aktuella utvidgningen träder i kraft. Regeringen bör även inkludera en utvärdering av eventuellt fusk inom ramen för utvärderingen.
mot · H8023905 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:118 Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda avslår proposition 2020/21:118 Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda. finns en möjlighet för vissa s.k. enmansföretag att få en nedsättning av arbetsgivaravgifterna när en första person anställs i företaget. Genom proposition 2020/21:118 Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda föreslår regeringen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda tillfälligt utvidgas. Den tillfälliga utvidgningen av nedsättningen ska gälla företag som inte har någon anställd och som anställer en eller två personer samt företag som har en anställd och som anställer ytterligare en person. Nedsättningen ska gälla för anställningar som påbörjas den 1 juli 2021‑31 och föreslås träda i kraft . infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. har bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda gjorts permanenta, efter att antog proposition 2020/21:14. stod bakom det ursprungliga regelverket, som infördes , men vi röstade emot förslaget om att göra det permanent. Vi ser heller inga anledningar att göra det mer generöst. En lång rad remissinstanser, bl.a. , () och , avstyrker förslaget. Kritiken handlar bl.a. om att förslaget krånglar till skattesystemet och systemen med olika anställningsstöd och sammantaget gör det svårare för småföretagare att göra rätt, samt att det riskerar att påverka de sociala trygghetssystemen negativt eftersom dessa finansieras av arbetsgivaravgifterna. Remissinstanserna ifrågasätter också att regeringen föreslår en utvidgning av systemet utan att först utvärdera de tidigare genomförda förändringarna. delar remissinstansernas kritik och menar sammantaget att förslaget är dåligt avvägt. Arbetsgivaravgiften finansierar arbetstagarnas försäkringar och är därmed en viktig del av socialförsäkringarna. Med undermåligt motiverade nedsättningar av arbetsgivaravgifter ökar risken att socialförsäkringarna urholkas. Mot denna bakgrund anser att förslaget bör avslås. bör avslå proposition 2020/21:118 Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda. Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H8023907 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna avslår proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna i den del förslaget avser höjd avskrivningsålder från till . För är möjligheten för människor att studera långt upp i åldrarna viktig. Därför välkomnar vi en höjning av åldersgränserna för att kunna få studiemedel, även om vi är medvetna om att det är ytterst få som berörs av denna förändring. vill regeringen höja avskrivningsåldern för studielån till . Detta är en förändring som påverkar allas studielån men framför allt de med låga inkomster som inte klarar av att betala av studielån i utsatt tid. Det kan handla om människor som blivit sjuka och inte kan jobba heltid eller som blivit arbetslösa eller som helt enkelt inte har en tillräckligt hög lön för att kunna betala av . Vi har motsatt oss en höjning av pensionsåldern i . Regeringen borde fokusera på att alla ska orka arbeta ett helt yrkesliv. För är det viktigt att de som vill ska kunna omskola sig och studera senare i livet. Vi ser den höjda avskrivningsåldern som en avskräckande faktor som framför allt kommer att hindra människor från att studera till lågavlönade bristyrken inom välfärden. Därför bör förslaget om höjd avskrivningsålder avslås. bör avslå proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna i den del som avser förslaget om höjd avskrivningsålder. Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H8023912 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:97 Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer avslår proposition 2020/21:97 Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer. Regeringen föreslår i propositionen att nedsättningen av energiskatt ska tas bort för bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, liksom för yrkesmässig jordbruks‑, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Svensk ekonomi och landets företag befinner sig i ett allvarligt läge som en följd av coronakrisens effekter. Arbetslösheten är rekordhög. Företag i bransch efter bransch står på randen till konkurs. I rådande läge och för behöver politiken vara än mer tydligt fokuserad på åtgärder för att rädda så många jobb som möjligt. Att i detta läge lägga en ny skattebörda på bl.a. industrin och det svenska lant- och skogsbruket är inte en välavvägd prioritering. Den nationella politiken kretsar nu kring att få ut krisstöd till företag för att de ska kunna övervintra krisen och för att rädda människors jobb och företag. Det är kontraproduktivt att i detta läge införa skattepålagor som minskar företagens marginaler och hotar svensk konkurrenskraft. Att just nu slopa nedsättningen av energiskatt på bränslen är en illa gjord prioritering av regeringen i ett mycket bekymmersamt läge för den svenska ekonomin. Regeringen motiverar den slopade nedsättningen av skatten med att det medför ökade incitament för en effektivare energianvändning. Oavsett intention bakom åtgärden är styrmedel för omställning effektiva i de lägen företag och individer ges tillräcklig tid och realistiska förutsättningar att i praktiken ställa om. Det är uppenbart att regeringens föreslagna förändring införs med kort framförhållning, vilket medför påtagliga problem för de verksamheter som ska hantera den nya skattepålagan. Då riskeras både jobb och verklig energieffektivisering inom bl.a. industri och lantbruk. I ett internationellt perspektiv har dessutom redan relativt höga skatter på bränslen. ståndpunkt är att regeringens förslag på slopad skattenedsättning införs på alltför vaga grunder och att åtgärden just nu inte är önskvärd med anledning av riskerna som skatteförändringen medför i ett allvarligt läge för svenska företag. Givet det rådande läget med den allvarliga situationen för svensk ekonomi och vikten av att stärka förutsättningarna för en god ekonomisk återhämtning när krisen ebbar ut bör inte nedsättningen av energiskatt slopas. Boriana (M)
mot · H8023914 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:134 Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även undanta de största leverantörsföretagen, med en årsomsättning , från den aktuella regleringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen möjligt efter införandet av denna lagstiftning ska utvärdera hur EU-ländernas olikartade genomförande av det gemensamma EU-direktivet har påverkat svensk import och export samt villkoren för svenska företag av olika storlekar och tillkännager detta för regeringen. Direktivet som ligger till grund för propositionen har som syfte att skydda små leverantörer gentemot större uppköpare. En förenklad svensk implementering, jämfört med minimikrav i direktivet, är positiv så länge maktförhållandena mellan parterna inte förskjuts på ett för kunden negativt sätt eller konkurrensförhållandena på marknaden försämras. Regeringen föreslår i sin proposition att endast de minsta företagen, med en årlig omsättning på upp till motsvarande , ska undantas från regleringen. anser att även de största leverantörsföretagen, med en omsättning som överstiger , ska undantas från regleringen för att motverka att relativt små uppköpare, med en omsättning men betydligt ska kunna drabbas av otillbörliga handelsmetoder från en betydligt större leverantör. Det är vår hållning att de största aktörerna på marknaden inte ska ha lagliga fördelar gentemot betydligt mindre aktörer på samma marknad. Få EU-länder förväntas tillämpa EU-direktivets enkelriktade trappstegsmodell, där den mindre leverantören ges ett lagligt skydd gentemot en större köpare. Detta innebär att det finns en stor risk för att det blir oreda på EU:s inre marknad, när olika länder tillämpat direktivet olika och på så sätt undantar/skyddar olika aktörer olika. Det finns en viss risk för att direktivets syfte inte kommer att uppnås ur ett inremarknadsperspektiv, även om det sannolikt blir mer ”städat” i livsmedelsledet inom ett och samma land. I sådant fall kan det ifrågasättas om subsidiaritetsprincipen tillstyrker att en reglering av detta område alls görs på EU-nivå, snarare än att vara en nationell angelägenhet. Vi föreslår därför att regeringen, efter lagens införande, genomför en utvärdering av hur de olikartade införandena av EU-direktivet i de olika medlemsstaterna har påverkat den svenska importen och exporten, och detta för företag med olika omsättningsstorlekar. Detta bör ske i en tidig fas av den nya regleringen för att på så sätt fortast möjligt fånga upp eventuella negativa effekter med den nya lagstiftningen samt för att kunna möta upp mot prejudicerande domar inom såväl som den inre marknaden.
mot · H8023915 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:112 En heltäckande tobaksbeskattning – för ökad tydlighet och enhetlighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att nivågruppera beskattningen av tobaksprodukter utifrån skadeverkningar och tillkännager detta för regeringen. I proposition 2020/21:112 föreslås att det i lagen om tobaksskatt införs en skatt på s.k. övrig tobak, dvs. på tobak som inte är en del av en levande planta och som inte är skattepliktig som cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, snus eller tuggtobak. instämmer i ambitionen att göra tobaksbeskattningen mer heltäckande och tydligare och motverka skatteundandragande samt dubbelbeskattning som ges uttryck för i propositionen. Vi bifaller därmed införandet av skatten men ser problem med att lagstiftningen inte gör skillnad på råtobak avsedd för rökning och råtobak avsedd för snus. Därmed kommer övrig tobak avsedd för snus att beskattas hårdare än färdigproducerat snus. För är det angeläget att förbättra folkhälsan genom att förebygga att personer börjar röka och genom att underlätta för fler rökare att sluta. Dessutom ska det i möjligaste mån förhindras att någon utsätts för passiv rökning. Åtgärder har vidtagits som inneburit steg i rätt riktning – såsom en skärpning av tobakslagen avseende kontroll av åldersgräns och tillsyn av försäljning av tobaksvaror. Tobaksskatten har också höjts och föreslår att den skattehöjning som aviserades i budgetpropositionen införs tidigare. Det är viktigt att konstatera att allt tobaksbruk är ohälsosamt. finns stora skillnader i skadeverkningar mellan olika typer av tobaksbruk, vilket inte tas hänsyn till i gällande eller nu föreslagna lagstiftning. Det innebär att en övergång från rökning till snusning försvåras, trots att vetenskapen pekar på att riskfaktorn är betydligt högre för rökare än snusare. föreslår därför att en utredning tillsätts där tobaksprodukternas skadeverkningar nivågrupperas, och därefter beaktas olika i lagstiftningen. En del i en sådan utredning bör vara att se över hur råtobak avsedd för rökning respektive snus ska kunna särskiljas i lagstiftningen, och därmed möjliggöra olika beskattning och reglering. Detta bör regeringen ges till känna.