mot · H9023965 · 2021-10-05 00:00:00 — Liberalerna vill ge i uppgift att ta fram riktlinjer för kommuner att genomföra hembesöksprogram för nyblivna förstagångsföräldrar i områden som klassas som utsatta eller med en förhöjd riskfaktor. Alla skolelever ska ha tillgång till elevhälsa Det är viktigt för att förebygga och upptäcka unga som utsätts för våld i hemmet, inte minst hedersrelaterat våld och förtryck, genom kontakt med elevhälsan. Alla skolor bör ha elevhälsoteam med alla funktioner och det ska vara tydligt för elever vart de ska vända sig för att få hjälp. Det är av särskild betydelse för elever som växer upp i utsatta områden. Samverkan mellan skolans elevhälsa och andra aktörer, så som socialtjänst och BUP ska stärkas. Kravet på att alla barn ska erbjudas hälsosamtal i skolan minst under en elevs skoltid bör utökas till fler. Hälsosamtalet ska vara ett enskilt samtal som leds av skolsköterska (med utbildning i motiverande samtal) eller kurator. Frågor ska ställas om utsatthet som våld och trakasserier förutom livsstil och hälsa. Utveckla det våldspreventiva arbetet i skolan Det bör genomföras en nationell satsning för att skolpersonal, exempelvis kuratorer, skolsköterskor och dylikt i förskolor, skolor, fritidsgårdar och socialtjänst ska kompetensutvecklas i att arbeta med pojkars och unga mäns kroppsintegritet, impulskontroll samt värderingar gällande jämställdhet, hbtq-personer och religiösa minoriteter. En del i satsningen bör vara att utveckla och sprida evidensbaserade metoder för våldspreventivt arbete i skolan. Utvecklingen med destruktiva machoideal är inte unikt svenskt eller unikt för utsatta områden. Däremot förvärras problematiken där, inte minst genom förekomsten av patriarkala värderingar och destruktiva förebilder bland kriminella gäng som erbjuder möjligheter till snabba inkomster och status. Skärp straffen för livsstilskriminella Det behövs skärpta straff för alla slags brott som är kopplade till kriminella uppgörelser och kriminella nätverk. Förutom brottens allvar i sig är denna typ av brottslighet en mycket viktig faktor bakom de problem med bristande trygghet som finns i de mest utsatta stadsdelarna. Exempelvis är det orimligt att straffsatserna för narkotikabrott är strängare än innehav och smuggling av vapen och handgranater. Dessa brott som är av grov karaktär bör kunna leda till uppemot fängelse. Det är också viktigt att det finns en tydlig progressivitet i straffvärdesmätning vid återfall i brott. Enklare att införa kameraövervakning Det generella tillståndskravet för kameror för området direkt utanför skolor och sjukvårdsinrättningar bör tas bort. I samband med att kommunernas brottsförebyggande ansvar lagstadgas bör kommuner och regioner ges samma generella befogenhet som polis att sätta upp kameror på allmän plats utan tillstånd, om trygghetsproblem på platsen gör detta befogat. Inför vistelseförbud för extremister och gängkriminella För att minska de kriminella gängens möjlighet att använda sitt våldskapital som maktfaktor i ett bostadsområde bör det införas en ny form av påföljd, vistelseförbud, innebärande att den som döms förbjuds att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Vistelseförbud ska komma i fråga för personer som begått grova brott med koppling till kriminell gängverksamhet, brott där heder är ett motiv, våld i nära relationer samt våldsbejakande extremism i området i fråga. På så vis blir det svårare för gängkriminella, våldsbejakande extremister eller individer som begränsar ungas frihet i förhållande till hedersrelaterat förtryck att snabbt återta sin roll som lokala maktfaktorer. Skydda polis från aggressiva folksamlingar Ge polisen bättre möjlighet att agera när de utsätts för aggressiva folksamlingar som förhindrar deras arbete. Detta är särskilt viktigt för att de kriminellt belastade gängens maktposition i brottsutsatta stadsdelar ska kunna utmanas och brytas av polisen. Bestämmelsen om ohörsamhet mot ordningsmakten bör göras lättare att tillämpa på till exempel gäng som vägrar följa polisens uppmaning att skingra sig. Lagrummet i fråga har varit oförändrat och tillkom i en annan tid med andra sociala utmaningar. En modernisering bör ske så för att möjliggöra effektivare lagföring även i situationer när till exempel hot eller våld mot tjänsteman eller upplopp inte föreligger. Kriminalisera upprättandet av vägspärrar i brottsliga syften Upprättande av vägspärrar i kriminella syften bör vara kriminellt och omfattningen måste kartläggas. Upprörande incidenter har inträffat när kriminella gängmedlemmar har upprättat formliga vägspärrar där de kontrollerat identiteten på inpasserande och frågat efter deras ärende till stadsdelen. Svensk lagstiftning är illa för att komma åt denna form av kriminell maktutövning. är den ett angrepp inte bara på enskildas integritet utan också några av våra mest centrala fri- och rättigheter, såsom rörelsefrihet. ska vara möjligheternas land – oavsett ort eller område. Över en halv miljon människor ska inte behöva leva i områden där rättsstaten tryckts tillbaka, skolresultaten sviker, jämställdheten är satt på undantag och framtidsmöjligheterna försvinner. Liberalerna vill ta tillbaka kontrollen över dessa områden. För att det ska vara möjligt krävs kartfulla åtgärder på en rad områden. Boendesegregationen har tillåtits befästas och fördjupats. Det är en allvarlig utveckling. I de utsatta områdena blir boendesegregationens negativa effekter som tydligast. De av befolkningen som bor i utsatta områden sticker ut på ett alarmerande sätt i många av de mått som används för att mäta levnadsförhållanden. Boendesegregationen måste bekämpas och de utsatta områdena måste lyftas. Åtgärder måste också vidtas för den otrygghet som de utsatta områdena allt för länge har utgjort en grogrund för ska brytas. Det handlar bland annat om förändringar av den fysiska miljön – stadsplaneringspolitiken behöver ta sitt ansvar för att bygga täta, funktionsblandade områden med en god blandning av boendeformer och bra tillgång till olika samhällsfunktioner när de planerar i utsatta områden. Lika viktiga är åtgärder för att stärka det sociala kapitalet hos de som bor i de utsatta områdena. Trångboddhet är ett fenomen som är koncentrerat till utsatta områden och utrikes födda. På är mer än var tredje trångbodd och av utrikes födda utanför är trångbodda (enligt trångboddhetsnorm 248), i landet som helhet. Det är högre andel än hos inrikes födda. Räknat med den hårdare trångboddhetsnormen – norm 3 – är av inrikes födda trångbodda och av utrikes födda trångbodda. Dessutom har andelen ökat kraftigt , och det finns en risk för ett större mörkertal då den svenska folkbokföringen inte alltid är tillförlitlig i utsatta områden. Den grupp vars trångboddhet ökat i snabbast takt är utrikes födda. Kraftiga liberala reformer krävs för att minska den extrema trångboddheten och utanförskapet i utsatta områden. Det krävs också en social boendeform som bekämpar segregation och utsatthet, en nationell hemlöshetsstrategi och reformer för att fler – även i utsatta områden – ska kunna äga sitt eget boende. För en utförlig beskrivning av våra förslag på bostadsområdet för förbättrad integration hänvisas till vår bostadspolitiska motion. Gulan Avci (L)