ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H90217 · 2021-09-15 00:00:00 — Begränsning av myndigheters offentliggörande och försäljning av personuppgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av riktlinjer och förordningar så att myndigheters möjligheter till offentliggörande eller försäljning av personuppgifter begränsas avsevärt i omfattning samt främst görs till allmännyttiga applikationer och tillkännager detta för regeringen. I dagens förordningar och riktlinjer för myndigheter t.ex. , och anges att personuppgifter kan lämnas ut till privatpersoner och företag. Många myndigheter utnyttjar dock denna regel och säljer personuppgifterna vidare i stor omfattning, i många fall också till en relativt stor avgift. Det sker även en mycket stor överföring av många personrelaterade uppgifter från statliga register till privata aktörer och uppgifterna görs därför åtkomliga och offentliga utan att individen är medveten om detta förfarande eller på något sätt godkänt att informationen vidarebefordras. Även om offentlighetsprincipen är vital för vårt demokratiska samhälle ger en hantering av personuppgifter på det sätt som ovan beskriver inte i alla delar ett rättsskydd för individen. Informationen från myndigheten till varje individ om distribution eller försäljning av personuppgifter är också ofta oklar och ofullständig varvid personer i de flesta fall inte är medvetna om att och inte heller på vilket sätt de egna personuppgifterna förs eller säljs vidare. Att detaljerad och i många fall omfattande personrelaterad information också görs offentlig skapar en utökad risk för att individen utsätts för brottslighet och försök till bedrägerier. För att förbättra individens skydd bör riktlinjer och förordningar till myndigheter revideras så att offentliggörande eller försäljning av personuppgifter sker mer restriktivt och med färre personuppgifter samt förslagsvis endast sker till allmännyttiga applikationer som t.ex. adressregister. Riktlinjerna och förordningarna bör också klart definiera hur information om hantering, offentliggörande eller eventuell försäljning av personuppgifter skall genomföras från myndigheten. Riktlinjerna och förordningarna bör också definiera att grundregeln bör vara att vidarebefordran eller försäljning av individspecifika uppgifter endast får ske efter det att den som finns registrerad i myndighetens databas tydligt informerats om förfarandet och också gett ett medgivande till offentliggörandet av uppgifterna.
mot · H902170 · 2021-09-22 00:00:00 — Främja hållbarhet genom utvecklat återbruk i kommuner och regioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja hållbarhet genom utvecklat återbruk i kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. Att vårt samhälle i alltför stor utsträckning ägnar sig åt köp-slit-och-släng är väl känt. Tyvärr gäller detta även kommuner, regioner och myndigheter. Vissa myndigheter och kommuner går före och gör stora ansträngningar för att minska slöseriet och återanvända möbler, teknik och utrustning. Vissa kommuner bedriver också återbruksverksamhet där personalen dessutom rekryteras bland personer med olika funktionshinder. Via återbruk kan kommunala förvaltningar återanvända överblivna möbler och utrustning i stället för att köpa nytt. På detta sätt får man tredubbel nytta – verkar för hållbarhet, skapar meningsfulla arbetstillfällen för personer som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden och hushållar med skattepengarna. Regeringen bör därför ta initiativ tillsammans med SKR och verka för att alla kommuner och regioner får stöd och uppmuntran för att delta i återbruksverksamhet, antingen i egen regi eller i samarbete med andra.
mot · H9021700 · 2021-09-30 00:00:00 — Lantmäteriets handläggningstider och organisation ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av Lantmäteriets organisation samt handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. Det krävs åtgärder för att förkorta de långa handläggningstiderna för bl.a. fastighetsbildningar och avstyckningar. En betydligt kortare handläggningstid för den här typen av ärenden skulle göra att byggnationer snabbare kan komma i gång. växer snabbt och uppskattar att 600 000 bostäder behöver byggas . I de tillväxtområden i vårt land dit människorna vill flytta jobbar kommunerna intensivt med sina detaljplaner. I samband med detaljplaneläggning ställs krav på nya tomtindelningar och då är det viktigt att kommunerna och exploatörerna snabbt kan få veta om de tänkta avstyckningarna är möjliga. I detta skede krävs ett snabbfotat Lantmäteriet. Även inom andra områden som generationsskiften inom landsbygdsnäringar, skog och jordbruk skulle kunna ske snabbare om handläggningstiderna kortades. Ett alternativ för att förkorta handläggningstiderna är att ännu fler kommuner (39) kan få ansvar för lantmäteriförrättningar. Det är också av yttersta vikt, och detta oberoende av vem som ansvarar för fastighetsbildningen, att fler personer utbildas så att det inte råder brist på handläggare med rätt kompetens.
mot · H9021702 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att justera gällande lagstiftning för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder och tillkännager detta för regeringen. Att köpa en bostad är en av de större affärerna man genomför i livet. Besitter man inte en stor kontantinsats är det vanligt att man köper ett äldre hus för att renovera när man anser sig ha råd och kanske också tid. Vid försäljning får man, förutom försäljningsomkostnader (mäklararvode m.m.) även räkna av de kostnader man haft för ny-, till- och ombyggnad av huset, samt även de förbättrande reparationer och underhåll man haft före försäljningsåret under förutsättning att summan uppgått till . Dessutom får avdrag göras för anskaffningskostnad för utrustning som inte fanns samt utrustning som innebär en standardhöjning. På den resterande vinsten betalar man i kapitalskatt. får man i princip dra av för allt, även underhåll, under förutsättning att bostaden är i bättre skick vid försäljningen än vid förvärvet. När skatten beräknas läggs kostnaderna för väsentliga om- och tillbyggnader till inköpspriset och detta påverkar naturligtvis den slutliga skattesumman, beroende på hur mycket som gjorts med fastigheten. Ett bekymmer uppstår dock när gränsen uppnåtts. Många förbättrande åtgärder slutar inte tvärt att vara detta . Exempelvis bytet av gamla betongpannor på tak. Att byta takpannor är en relativt stor och kostsam åtgärd som i regel bedöms höja värdet och livslängden på en fastighet med betydligt . Enligt regler är det dock endast de senaste fem årens investeringar som man får göra avdrag för. Trots att det är lika värdehöjande . Till detta exempel med takpannorna kan det faktum läggas att begreppet standardhöjande har utökat möjligheten för än märkligare tolkningar. Till exempel räknas inte förändringen från gamla betongpannor till nya betongpannor som en standardhöjning, vilket det naturligtvis är, medan däremot förändringen från takpapp till betongpannor, det vill säga ett bättre material, kan betecknas som en standardhöjning och därmed ge underlag för avdrag. Överklagas då beslut till förvaltningsdomstol ges den överklagande i regel rätt. Detta gör den nuvarande lagstiftningen oklar och rättsläget osäkert. måste naturligtvis en gräns dras någonstans då det är rimligt att få avdrag för vissa investeringar. När granskar inkomna kapitalvinstberäkningar visar det sig att det begås många misstag när det gäller att göra rätt avdrag. Det finns sålunda ett klart behov av förenkling och en tydligare lagstiftning inom detta område.
mot · H9021705 · 2021-09-30 00:00:00 — Samordnad slussled och skredsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna insatser gällande skredsäkring vid byggande av ny slussled i och och tillkännager detta för regeringen. De slussar som är verksamma i byggdes och byggdes då inte för att klara vintertrafik. Trots detta har slussarna använts vinter som sommar, och att de har fungerat så länge vittnar om den höga kvalitet som dessa slussar har hållit. är dessa slussar dock slitna och behöver inom en mycket snar framtid ersättas. De nya slussarna kommer då att vara betydligt större för att motsvara de allt större fraktfartygen. Beslut om nya slussar har fattats och byggstart beräknas och de nya slussarna beräknas tas 2030. 2032 ska de gamla slussarna tas ur bruk och stängas. Med större slussar kommer trafiken kunna öka markant. EU har tillika uttalat ambitionen att godstrafik i ökad utsträckning skall ske på vatten. Utan fungerande vattenvägar skulle lastbilstrafiken öka med 140 000 bilar och 1 700 tåg . Detta på ett redan ansträngt tågnät och det är därför glädjande att man inte minst ur miljösynpunkt tar tillvara den fraktmöjlighet som vattenvägarna innebär. Dessutom är det viktigt att så mycket av transporterna som möjligt kan fortsätta gå via vatten under arbetets gång. Det gör det också helt nödvändigt att arbetet med nya slussar pågår som de gamla slussarna gör sina sista år. Detta både för att inte riskera denna stora men viktiga investering och för att säkerställa den miljömässiga aspekt som det innebär att så mycket som möjligt av godset som kan transporteras via vatten. Regeringen fattade beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. I denna plan ingår en satsning på just nya slussar i , vilket är mycket positivt. Till detta behöver skredsäkringsfrågan av fogas då ökad trafik kan förmodas påverka skredrisken. Älven behöver alltså skredsäkras. Det ena bör inte ske utan att hänsyn också tas till det andra. För att säkra jobb, miljö och säkerhet är det av största vikt att ersätta de gamla slussarna i , och Brinkeberg med nya slussar. Men då behöver man också säkerställa att skredrisken beaktas och att möjliga investeringar görs gällande skredsäkerhet där också ekonomiska vinster kan göras genom samordning av dessa insatser.
mot · H9021706 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skredrisken i och tillkännager detta för regeringen. Dalgången kring är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser. Surteraset 1950 och Götaraset 1957 är exempel på ras i närtid. Dessa ras visar på de krafter som sätts igång och vilka tragiska konsekvenser det kan medföra. Vid Götaraset miste tre människor livet. är just nu inne i en stor exploateringsperiod. behöver växa, och anses ha stor potential till utbyggnad. Därför har stora investeringar inom infrastruktur gjorts, som nya motor- och järnvägar. De närliggande kommunerna längs förbereder nya detaljplaner för både bostadsområden och industriområden, så att en ökad förtätning kan ske. SGI:s () och övriga tillgängliga utredningar visar på höjd temperatur och att nederbörden ökar. Ett ökat vatteninnehåll i marken och en ökad mängd vatten i medför ökad erosion och visar på de klimatpåverkande faktorerna för en ökad skredrisk. Till detta kommer den samhällspåverkande faktorn i form av förändrad bebyggelse. Skredrisksäkrande åtgärder behöver göras omgående, utan dröjsmål. Oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i , t ex i form av en kanal eller tunnel västerut från södra , visar den kartläggning som gjorts av skredrisken i att risken är överhängande att ett nytt stort ras kan inträffa och att det är ganska stora områden som är rödmarkerade, dvs. där risken är som mest överhängande och där konsekvenserna är som störst. Genom att säkra säkerhet kan dessutom också och dess område lättare få bort vattnet vid en eventuell översvämning. Det är viktigt att det finns en långsiktig plan för att ta itu med skredriskerna och finansieringen av dessa. Vid ett skred skulle kostnaderna bli omfattande och inte minst skulle människors liv kunna vara i fara. Åtgärder för att öka skredsäkerheten i är förknippade med kostnader i miljardklassen. Dock ska det beaktas att det inte är rimligt att göra alla åtgärder på en gång utan att det handlar om en tidsperiod , troligen betydligt längre. I SGI:s Götaälvutredning bedöms det att det är möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. I utredningen föreslås olika geotekniska förstärkningsarbeten samt inrättandet av en delegation för klimatanpassning i för att klargöra ansvarsförhållanden, samordning av investeringar och finansiering av åtgärderna. Finansiering av skredsäkerheten riskerar att bli en tung belastning på kommunerna i . Därför ombeds regeringen att skyndsamt se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i .
mot · H9021707 · 2021-09-30 00:00:00 — Stopp för hädelselagar och dödsstraff för konvertiter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör agera för att hädelselagar och dödsstraff på grund av konvertering och annan religionsförföljelse och förtryck motverkas via samarbete inom EU och FN och tillkännager detta för regeringen. I avseende de mänskliga rättigheterna framgår det av artikel 1: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. De har utrustats med förnuft och samvete och bör handla gentemot varandra i en anda av gemenskap. Ytterligare står det i artikel 18: Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion och trosuppfattning och att, ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom undervisning, andaktsutövning, gudstjänst och religiösa sedvänjor. Samt i artikel 19 där det står: Var och en har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet. Denna rätt innefattar frihet att utan ingripande hysa åsikter samt söka, ta emot och sprida information och idéer med hjälp av alla uttrycksmedel och oberoende av gränser. Alla länder som har anslutit sig till FN har således i någon form anslutit sig till dessa grundläggande principer. Trots det vet vi att det i många länder sker brott mot dessa mänskliga friheter. Vi ser hur kommunisterna i förtrycker både kristna och muslimer; i har hindunationalisterna ökat förtrycket mot kristna och muslimska minoriteter; i stora delar av och praktiserar man hädelselagar samt dödsstraff gentemot de som konverterar till exempelvis kristendomen eller förklarar att de inte har någon tro alls. Enligt min mening är det fullständigt oacceptabelt att den enskildes rätt till religionsfrihet inte respekteras. bör därför agera inom EU och FN för att dels dokumentera övergrepp gentemot religiösa minoriteter samt vidta åtgärder i form av fördömanden, översyn av handelsavtal, strategiska bojkotter m.m. för att på så sätt tydliggöra att det inte är ok att enskilda länder väljer att inte följa den internationella rätt som man själv har ställt sig bakom genom att bli medlem i FN.
mot · H9021708 · 2021-09-30 00:00:00 — Skydd av kristna i världen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för kristna i världen och tillkännager detta för regeringen. Det kommer återkommande rapporter om hur kristna minoriteter förföljs i olika delar av världen. Detta är tyvärr inget nytt. I historisk tid har muslimska kungariken angripit kristna områden och tagit slavar, under och i slutet av genomförde ottomanerna/flera angrepp gentemot kristna vilket var som det första stora folkmordet blodiga historia. I den muslimska världen har övergreppen gentemot kristna återkommit vilket gör att i områden som tidigare hade en befolkning (Nineveslätten, , delar av ) så har befolkningen förändrats så att de kristna är i minoritet. Vi ser tyvärr samma utveckling i delar av där muslimska grupper angriper kristna byar och samhällen. Vi får också rapporter om att den nya islamistiska regimen i har påbörjat utrensningar av kristna som lever i . Vilket är djupt tragiskt då många som har konverterat till kristendomen har utvisats till detta land med hänvisning till att det fanns säkra zoner. Vid sidan av de övergrepp som sker gentemot den kristna minoriteten i den muslimska världen så ser vi en liknande utveckling i . Det kommer fler och fler rapporter om hur hindunationalister angriper både kristna och muslimer. Även här får det som konsekvens att kristna och muslimska människor känner sig tvingade att lämna sina byar och städer. I samt övriga länder med kommunistiska regimer förföljdes kristna. ser vi att denna historia upprepar sig i exempelvis där enbart ortodoxa kyrkan och delar av islam accepteras av staten. Andra kristna inräkningar än den ortodoxa utsätts för systematisk förföljelse och man anklagas ofta för att vara internationella agenter som vill förändra det ryska samhället. I har förföljelsen av kristna pågått ända sedan landet blev en kommunistisk diktatur och i grannlandet har förföljelsen av kristna samt muslimer pågått i olika omgångar. Just nu ökar förtrycket gentemot minoriteter i vilket bl a märks i deras behandling av kristna och muslimer. är ett fritt land med gott anseende inom FN, och vi har därför möjlighet att lyfta dessa frågor. Kristna är för tillfället världens mest förföljda minoritet. Det är därför viktigt att agerar inom FN och EU för att stärka skyddet av kristna i världen samt att lyfta fram och visa den förföljelse som sker. Vi måste som land stå upp för den kristna minoriteten och agera för att dom skall få ett adekvat skydd samt möjlighet att leva i fred och frihet i hela världen.
mot · H9021709 · 2021-09-30 00:00:00 — Handlingsplan för att motverka förföljelse av kristna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste ta fram en handlingsplan för att motverka förföljelse av kristna och tillkännager detta för regeringen. I världen pågår en återkommande förföljelse av kristna. Det sker dels i muslimska länder där man inte accepterar att enskilda personer konverterar samt dels att man inom delar av islam använder sig av väpnade krafter för att tvinga bland annat kristna att konvertera vilket exempelvis sker i flera delar av gränsområdet mellan och mellersta . Men det är inte bara i muslimska områden som förföljelse sker, vi ser samma förtryck i där hindunationalisterna har gjort det svårare för både kristna och muslimer att utöva den egna tron. På samma sätt ser vi hur som var mer öppna för kristendomen har påbörjat kampanjer där man förföljer både kristna och muslimer. Även i ser vi hur det blir allt svårare att vara . Kristna förskolor och skolor ifrågasätts trots att dom har rätt att finnas i enlighet med bland annat . Kommunen försöker på olika sätt begränsa eller dra in bidrag till kristna föreningar som muslimska föreningar som organiserade i kulturföreningar fortsätter att få stöd. Detta leder till en uppenbar orättvisa där grupp i praktiken ställs mot grupp. Dessutom ser vi hur kristna konvertiter inte får samma skydd som andra vid hantering av deras migrationsärenden. Vi ser också hur regeringen via Sida har förändrat förutsättningarna för kristna organisationer som arbetar med bistånd. fanns en samverkan men har det blivit allt svårare att samverka mellan de kyrkliga biståndsorganisationerna och Sida. Regeringen bör arbeta mer tillsammans med de kyrkliga organisationerna för att motverka förföljelse av kristna samt för att motverka att kristna personer får det svårare att utöva sin tro i . Det behövs därför en handlingsplan för att motverka förföljelse av kristna både i och utanför .
mot · H902171 · 2021-09-22 00:00:00 — Se över lagar och regler för att trygga framtiden för det rullande kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagar och regler för att trygga framtiden för det rullande kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. har flera fall uppmärksammats där importörer av utländska veteranfordon för renovering har drabbats av märklig hantering från myndigheternas sida. I flera uppmärksammade fall har fordonen, värda stora summor, klassats som ”miljöfarligt avfall”. Även utförsel av veteranfordon har stoppats av svenska myndigheter. Likaså har importörer av reservdelar och tillbehör till veteranfordon haft problem. Bakgrunden till problemen verkar vara en mycket godtycklig tolkning från tull, länsstyrelser och , vars regelverk och tillämpning av lagstiftningen visar stor brist på förståelse för den speciella verksamhet som renovering av veteranfordon innebär. Detta drabbar både enskilda näringsidkare och småföretagare som lever på denna verksamhet och betalar stora summor i skatt, och det drabbar en stor folkrörelse som ägnar sin tid åt att renovera och värna det rullande kulturarvet för framtiden, och visa upp fordonen på träffar och utställningar. Det behövs uppenbarligen en samlad genomgång av dåligt fungerande regelverk, översyn av orimliga följder av gällande regler och ibland närmast godtycklig tolkning av lagar och regler. Här behöver regering, myndigheter och intresseorganisationer tillsammans söka lösningar och vid behov göra tydliga undantag i lagar och förordningar som tryggar framtiden för det rullande kulturarvet. Regeringen bör ta initiativ till detta. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H9021710 · 2021-09-30 00:00:00 — En bostadspolitik som gynnar integration ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fastighetsägare att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter eller bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. I bor det invånare med utländsk bakgrund. Det gör att var femte person i har en dubbel identitet. Om alla dessa hade bott jämnt fördelat över kommunen så hade detta inte varit någon större problematik. Men i är det framför allt tre stadsdelar som har en överrepresentativ andel invånare med utländsk bakgrund (Dalaberg , , Hovhult ). Detta märks även i de skolor som ligger närmast dessa stadsdelar (Dalabergsskolan , Hovhultsskolan , Ramnerödsskolan , Äsperödsskolan ). Somliga försöker förklara den stora andelen av personer med utländsk bakgrund med det fria skolvalet. Men då de absolut flesta väljer att gå i den skola som ligger närmast bostaden så duger inte detta som förklaring. Vad vi dock ser är att bostadsområdets egen struktur avgör hur bostadsområdet ser ut och de skolor som ligger i ett bestämt bostadsområde kommer att ha samma struktur som själva bostadsområdet. Trots att bara har invånare med utländsk bakgrund har vi stadsdelar med utländsk bakgrund samt skolor med utländsk bakgrund. Huvudförklaringen till detta är bostadssammansättningen. Stadsdelar som enbart har villor och bostadsrätter blir aldrig socioekonomiskt utsatta (varav en stor del är utlandsfödda) bostadsområden och deras skolor får inte samma utmaningar som de skolor som ligger i stadsdelar med en stor andel hyreslägenheter. Detta är logiskt då hyresrätten i första hand betjänar de som är nya på bostadsmarknaden, de som inte har råd att ha en annan bostad eller de som är nya i landet. Vi ser också att personer som får lite bättre ekonomi ofta väljer att byta bostad vilket leder till att stadsdelar med väldigt många hyreslägenheter inte förändras trots att bostadsbolagen genomför renoveringar och upprustningar. Tvärtom tenderar utanförskapet att kvarstå även efter renoveringar. Vill man förändra utanförskapsområden måste vi genomföra strukturella förändringar där man minskar antalet hyreslägenheter och ökar andelen av eget ägande i form av bostadsrätter och ägarlägenheter. bör man underlätta för byggnation av nya lägenheter vilket gör att enskilda kommuner kan omvandla den egna bostadsstrukturen och på så sätt bygga bort dagens utanförskapsområden. Lagstiftningen måste förändras så att det blir lättare för fastighetsägare att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter och bostadsrätter. Det måste också bli lättare att bygga nya hyreslägenheter till lägre kostnad.