mot · H9023364 · 2021-10-04 00:00:00 — Aktiebolag används i stor utsträckning för att begå brott då de exempelvis drivs utan personligt ansvar. När gränsen för aktiekapital sänktes var bland annat mycket skeptisk. Myndigheten menar att sänkningens effekter kommer bidra till att ekonomisk brottslighet i aktiebolagsform underlättas. Det vill vi förhindra och stoppa. Det framgår av socialförsäkringsbalken att kan rikta återkrav mot utförare av assistans bland annat ifall anordnaren insett eller skäligen borde insett att assistansersättningen som denne erhållit har utbetalats felaktigt eller med ett för högt belopp. Det räcker i nuvarande rättsläge att anordnaren av personlig assistans skäligen borde ha insett att ersättning lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp för att återkrav ska kunna ställas. Det som behöver ses över är om kraven på den enskilde anordnaren av assistans, att denne skäligen borde insett att assistansersättningen man erhållit utbetalats felaktigt, ligger på en rimlig nivå. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att se över om nuvarande regelverk och villkor gällande återbetalningskrav ligger på en rimlig och skälig nivå. Detta kräver väl avvägda bedömningar mellan å ena sidan krav på att täppa alla luckor för att kunna fuska och begå brott i syfte att använda skattebetalarnas resurser på ett bedrägligt sätt och å andra sidan att systemet ska var rättssäkert och förutsägbart för den enskilde utföraren av personlig assistans. Därutöver och kanske viktigast av allt att den enskilde individen med behov av personlig assistans ska ha rätt till integritet och inte behöva uppleva sig kontrollerad av assistansanordnaren. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att se över om nuvarande regelverk och villkor gällande utbetalningsstopp ligger på en rimlig och skälig nivå. kan fatta beslut om utbetalningsstopp, beslut som inte är överklagningsbara förutom att man kan kräva tillbaka pengar som redan har använts till beviljad personlig assistans. Ta fram nationella riktlinjer gällande rehabiliterings- eller habiliteringsinsatser Med rehabilitering menas att återskapa förmåga genom insatser till personer som skadats senare i livet genom olycka, sjukdom eller liknande. Habilitering är det stöd och den behandling som ges till barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning för att de ska få möjlighet att bibehålla och utveckla sina förmågor. Hjälpmedel för det dagliga livet är en individuellt utprovad produkt som syftar till att bibehålla eller öka aktivitet, delaktighet eller självständighet genom att kompensera en funktionsnedsättning. Ett hjälpmedel kan vara hälsofrämjande och förebyggande, såväl som habiliterande och rehabiliterande. Rehabilitering, habilitering och tillgången till hjälpmedel ska vara god, jämlik och kunskapsbaserad. finns oacceptabla skillnader mellan 21 landsting och 290 kommuner när det gäller tillhandahållande av rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Kvaliteten inom dessa tre områden varierar kraftigt. Mellan barn och vuxenhabilitering råder också stora skillnader samt problem i övergången från barnhabilitering till vuxenhabilitering. Kompetensbristen är ett faktum och även tillgången till personal som arbetar med rehabilitering, habilitering och hjälpmedel varierar mycket över landet. Ansvaret för olika typer av rehabiliteringsinsatser är fördelat på flera – såsom arbetsgivare, arbetsförmedling, kommuner och regioner vilket har sina utmaningar. I många kommuner finns också de frivilliga samordningsförbund där rehabiliteringsinsatser för vissa grupper koordineras mellan de fyra parterna kommun, region, arbetsförmedling och försäkringskassa. Vi lever att längre, vilket såklart är positivt. En av de följder som det kommer ha att vi lever allt längre är att efterfrågan på rehabilitering och hjälpmedel kommer att öka framöver. Vi får aldrig glömma bort att rehabilitering har ingen övre åldersgräns och det är individens behov och önskemål som ska vara styrande. Funktionsrätt , som är ett stort antal funktionsrättsförbund som slutit sig samman, har presenterat en rapport hur lever upp till den konvention som brukar kallas Funktionsrättskonventionen . Denna konvention är antagen av över 180 stater och den antog riksdag . Artikel 26 i denna konvention tar upp frågan om habilitering och rehabilitering. Funktionsrätt har ett antal förslag om vad som behöver göras för att nå upp till konventionen. Vi anser att dessa förslag är intressanta. vill att regeringen ger i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen kring rehabilitering i syfte att säkerställa likvärdig tillgång och stärka individens rätt och att ta fram nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. vill därutöver att det regelbundet genomförs en nationell kartläggning av kompetensförsörjningen i regionerna. Noria Manouchi (M) [1] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [2] SOU 1995:126 Kostnader för den statliga assistansersättningen, SOU 2002:13 Utjämning av LSS-kostnader, SOU 2004:103 LSS – Särskilt personligt stöd, SOU 2005:100 God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistansersättning, SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet, SOU 2007:62 Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag, SOU 2007:73 Kostnader för personlig assistans – Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning, SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning, SOU 2012:6 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning, SOU 2014:9 Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet, SOU 2017:43 På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen, SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, samt SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [3] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [4] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [5] Rapport från , . [6] beslutade regeringen att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. [7] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [8] Ibid, sid 30. [9] Ibid, sid 929-955. [10] Regeringens kommittédirektiv 2016:40, Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [11] Ibid, sid 1. [12] Regeringens kommittédirektiv 2018:35, Tilläggsdirektiv till . [13] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, sid 29. [14] Ibid, sid 37 samt 55-56. [15] Regeringens kommittédirektiv 2020:3, Stärkt rätt till personlig assistans för stöd vid egenvård, vid tillsyn samt för barn. [16] Ibid. [17] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [18] Ibid. [19] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [20] Ibid. [21] Ibid. [22] Ibid. [23] Ibid. [24] 51 kap. 8 § socialförsäkringsbalken och 9 b § LSS, samt SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [25] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser, sid 69. [26] Ibid, sid 70. [27] Ibid, sid 69-70. [28] Assistanskoll, . [29] Dnr: BO 2020-0215, Remissvar gällande betänkandet Översyn av insatser enligt LSS (SOU 2018:88) (dnr S2019/00088/). [30] Ibid. [31] Ibid. [32] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, sid 417. [33] betänkande 2020/21:SoU10, sid 1. [34] Kommittédirektiv Dir 2021:76 Statligt huvudmannaskap för personlig assistans. [35] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, sid 536, samt till exempel 7 § andra stycket i LSS. [36] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, sid 542. [37] 8 Inspektionen för socialförsäkringen (2017). Assistansmarknaden – lönsamhet och konkurrensförhållanden. [38] Ibid. [39] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [40] Ibid. [41] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [42] Ibid. [43] Regeringens proposition 2020/21:205 Utbetalning av ersättning för personlig assistans endast vid tillstånd. [44] Ibid. [45] Stoppa stölderna från välfärden - stryp finansieringen av organiserad brottslighet, rapport från . [46] Återbetalning ska enligt 108 kap. 2 § andra stycket socialförsäkringsbalken.