ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902856 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utvisningar av utländska medborgare som begår brott i och tillkännager detta för regeringen. Utländska medborgare som begår allvarliga brott i bör i högre grad tvingas att återvända till sina hemländer. prövas utländska medborgare som har begått ett brott i endast för utvisning till hemlandet om fängelsestraff finns med i straffskalan för brottet. Kombinationen av milda straff och svårigheter med att verkställa utvisningar gör därför att många blir kvar i . I längden riskerar detta att urholka det svenska folkets tolerans mot utländska medborgare generellt och möjligheterna för att återupprätta förtroendet för migrationspolitiken. En fungerande rättsskipning är en av förutsättningarna för att ska vara ett bra invandrarland. Att inte utvisa utländska brottslingar urholkar den principen. Dagens regelverk bör därför ses över i skärpande riktning.
mot · H902857 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt arbeta för att stoppa utländska stöldligor och tillkännager detta för regeringen. Fler brott och stölder begås av utländska stöldligor. Siffror från polisen visar ett tydligt mönster: organiserade ligor från utlandet står för en allt större del av stölderna. Nästan hälften av alla inbrott begås av dessa ligor. Polisens ansträngda situation gör att endast vart fjärde bostadsinbrott upp, vilket ligorna är väl medvetna om. Att vardagsbrottsligheten bortprioriteras och miljardbelopp försvinner ut ur på det här sättet är oacceptabelt och måste stävjas. är ett alldeles för attraktivt land ur straffrättslig synpunkt för ligorna, och det är i det avseendet situationen måste förändras och det är även nyckeln till lösningen. Genom att exempelvis överväga att utbilda fler poliser, ta bort mängdrabatten och se över tullens befogenheter kan vi ändra bilden av som ett lågriskland för yrkeskriminella och förbättra människors vardag. Vardagsbrottsligheten måste minska och därför måste särskilda åtgärder till.
mot · H902859 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för ett system för ersättning för beslagtagen mark på grund av art- och habitatdirektivet samt artskyddsförordningen och tillkännager detta för regeringen. är ett vackert land som har stora naturvärden. Allemansrätten ger människor möjlighet att vandra fritt i naturen som skogsägaren kan bedriva ett lönsamt skogsbruk. Allemansrätten används förutom till rekreation också av myndigheter för att kontrollera skogsinnehavet. Varje skogsägare som är certifierad enligt FSC eller PEFC måste avsätta av sitt skogsinnehav till naturskydd, vilket är fullt accepterat. Vad som tillkommer är skydd enligt art- och habitatdirektivet. Som ett exempel har en slutavverkning stoppats på grund av att skogsägaren inte bevisat att avverkningen inte har negativa effekter på ett område innan avverkning får startas. Bevisbördan åligger alltså skogsägare. Stopp i verksamheten på grund av art- och habitatdirektivet kan beslutas utan att ersättning utgår till skogsägaren. Både rätten till intrång på privatägd mark och möjligheter att stoppa markägarens försäljning av avverkningsrätten på grund av art- och habitatdirektivet måste utvärderas och prövas, om inte detta antingen borde förbjudas alternativt ersättas för att inte klassas som en konfiskering. Att vi ska följa för art- och habitatdirektivet ifrågasätts inte, däremot tolkning av direktiven genom artskyddsförordningen och att detta ska ske utan att ersättning ska utgå till markägaren.
mot · H90286 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond med uppgift att kommersialisera svenska innovationer och tillkännager detta för regeringen. är rikt på kreativa företag med innovativa idéer. Tyvärr förverkligas allt för sällan potentiella innovationer då företagen saknar kapital för att kommersialisera dem. I andra fall flyr företagen utomlands för att söka finansiering på utländska riskkapitalmarknader, som en konsekvens av svenskt företagsklimat. I båda fallen går miste om arbetstillfällen. En god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. I en global ekonomi innebär det en förstärkning av landets konkurrenskraft som vi säkrar svenska arbetstillfällen och fler är med och bidrar till den gemensamt finansierade välfärden. Många innovationer finns hos småföretag och det är också de som har liten möjlighet eller ingen möjlighet alls att få tillgång till riskkapital för att förverkliga sina idéer. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten.
mot · H902860 · 2021-09-28 00:00:00 — Införande av s.k. declaration of interest för offentligt anställda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ”declaration of interest” för offentligt anställda och tillkännager detta för regeringen. Undertecknad har tidigare motionerat om ett återinförande av det s.k. tjänstemannaansvaret, en motion som sedermera bifölls av . Bevekelsegrunderna för den motionen är även bevekelsegrund för denna om införande av en s.k. declaration of interest för offentligt anställda. Mot bakgrund av en accelererande utveckling i både statliga och kommunala myndigheter vad gäller personlig aktivism i tjänsteutövning bör ett helhetsgrepp tas vad gäller en mycket oroande och demokratiskt sett ohållbar och oacceptabel utveckling i offentlig förvaltning. Mot denna bakgrund bör även , likt bland många exempel såväl som och , införa en s.k. declaration of interest för anställda inom offentlig förvaltning där anställda redovisar personliga engagemang m.m. i föreningar, organisationer och företag m.m. som kan, eller objektivt sett antas kunna, förorsaka en intressekonflikt i deras tjänsteutövning. En förutsättning för en jävsbedömning är att man vet var jäven finns. En declaration of interest är här grundläggande. Genom sina myndighetsbeslut, där enskilda anställda inom offentlig förvaltning har en avgörande och direkt roll, påverkar myndigheter verksamheter såväl som människors vardag och tillvaro. Ett införande av en declaration of interest skulle stärka både rättsstaten och rättstryggheten rent allmänt men även öka förtroendet från allmänheten för de statliga och kommunala myndigheterna.
mot · H902861 · 2021-09-28 00:00:00 — Ta bort punktskatten på plastbärkassar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa punktskatten på plastbärkassar och tillkännager detta för regeringen. Lagen (2020:32) om skatt på plastbärkassar trädde i kraft , och är plastbärpåsar beskattade. Plastbärpåsar är beskattade med per påse och mindre plastpåsar, där väggtjockleken på påsen är mindre än och volymen maximalt , är beskattade med per påse. Exempel på sådana plastpåsar är frukt- och grönsakspåsar. Skatten gör ingen skillnad på vilken typ av plast som används, utan även förnybar eller nedbrytbar plast beskattas. Skatten riktar in sig på just plastbärkassar, vilket lett till att avfallspåsar som säljs på rulle, ofta tillverkade utomlands, har ökat kraftigt eftersom dessa inte är beskattade. I media har det rapporterats och varnats om att andelen lösa sopor i sopkärl har ökat sedan skatten infördes. Detta eftersom att fler slänger lösa sopor rakt ner i kärlen alternativt använder papperspåsar som soppåsar, vilka ofta sedan går sönder i kärlen. Detta har lett till att en ökad mängd sopor fångas av vinden när sopkärlen töms. Skatten på plastbärkassar är alltså inte bara en extra skatt, den riskerar också att vara kontraproduktiv och det finns en klar risk för en ökad mängd plast i naturen till följd av den nya skatten. Regeringen bör skyndsamt ta bort punktskatten på plastbärkassar.
mot · H902862 · 2021-09-28 00:00:00 — Tillsätt en kriskommission för svensk elförsörjning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kriskommission bör tillsättas för att hantera frågorna om framtida elförsörjning och tillkännager detta för regeringen. Allt fler larm kommer om kraftiga obalanser och brister i den svenska elförsörjningen, och rent av hotande elbrist i delar av landet med stora elbehov. Företag nekas nyetablering i till följd av att elbolagen inte kan garantera elförsörjningen. Även i och andra större städer finns problem, inte minst när det gäller nätkapacitet. Orsakerna är flera, och däribland kan nämnas nedstängning av kärnkraftsreaktorer som skapat obalanser i elförsörjningen i , ojämn elproduktion från förnybara energikällor, brister i utbyggnaden av nätkapaciteten och straffbeskattning av kraftvärmeverk som slår undan benen på reservkraften. vill vi av miljöskäl elektrifiera allt fler delar av vårt samhälle. Situationen är ohållbar. För ett välfärdsland som som traditionellt varit självförsörjande med relativt billig och miljövänlig el är det helt orimligt att vi ens ska behöva diskutera allvarliga problem med elförsörjningen. Vi föreslår därför att en kriskommission tillsätts för att hantera frågorna om framtida elförsörjning. I denna kommission bör bland annat ingå representanter för politiken, energiföretagen, industrin, transportnäringen, näringslivsorganisationer, fackliga organisationer och de svenska kommunerna.
mot · H902863 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om bör inrätta en konstitutionsdomstol och tillkännager detta för regeringen. I finns ingen konstitutionsdomstol. Detta är olyckligt och borde förändras. Genom att inrätta en konstitutionsdomstol skulle få ett skydd mot stiftande av lagar som strider mot redan etablerade rättsprinciper. Man motverkar också en politisering av konstitutionella frågor. Konstitutionsdomstolar är vanliga i många andra moderna demokratier och en sådan instans skulle vara värdefull även för svenska förhållanden.
mot · H902864 · 2021-09-28 00:00:00 — Gör utbildningarna mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att göra utbildningarna mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna och tillkännager detta för regeringen. Målet för den högre utbildningen och forskningen är att den ska hålla en hög kvalitet internationellt sett och bedrivas effektivt. Vidare ska den ge alla likvärdiga möjligheter att högskoleutbilda sig, och lärosätena ska aktivt främja och bredda rekryteringsvägarna till högre utbildning. Här skiljer sig dock förutsättningarna åt, inte bara geografiskt. Den rödgröna regeringen framhöll i sin budgetproposition att högre utbildning ska göras tillgänglig i hela landet, via distansutbildningar och lokala lärcentra. Vidare menade man att högskolor och universitet har en viktig uppgift att anpassa utbildningen efter morgondagens arbetsmarknad och att de förnyas och anpassas efter de förhållanden som finns på den lokala arbetsmarknaden. bedömer man att utbildningarna inte möter behoven av kvalificerad arbetskraft ute på landsbygden. Detta är oroande och jag konstaterar att mer behöver göras för att bättre möta landsbygdens behov av kvalificerad arbetskraft. Jag anser att de indikatorer som styr resurstilldelningen till landets högre utbildning bör ses över för att göra dem mer relevanta för den lokala arbetsmarknaden.
mot · H902865 · 2021-09-28 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. Förskolan spelar en viktig roll i arbetslinjen. Den underlättar för föräldrarna att kunna arbeta men spelar också en viktig pedagogisk roll i att förbereda barnen för skolan och deras egen utveckling. Alla barn ska ha rätt till en barnomsorgsplats. Rätten till barnomsorg är viktig även under obekväm arbetstid. Därför bör kommuner ges möjlighet att, där det finns behov, i högre grad erbjuda barnomsorg. Behoven skiljer sig åt mellan kommuner. Det är därför viktigt att kommunerna får styra över vilket behov som ska fyllas i deras egen kommun. Det är positivt att de kommuner som är borgerligt styrda i större grad än vänsterstyrda kommuner erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Rätten till förskola är en rättighet som funnits . För kvinnor, som står för en större del av det oavlönade arbetet i hemmet, är möjligheten till barnomsorg en stor frihetsreform och en möjlighet att lättare komma ut i arbetslivet. Under den förra alliansregeringens tid nådde en historisk milstolpe, där över hälften av landets kvinnor arbetade heltid. har den högsta kvinnliga sysselsättningsgraden inom EU på . Trots det behöver vi göra mer för att fler ska ha möjlighet att få barnomsorg på obekväm arbetstid så att föräldrar inte tvingas gå ner i arbetstid för att öppettiderna i förskolan inte möjliggör arbete på obekväm arbetstid. Barnomsorg på obekväm arbetstid är viktig ur jämställdhetssynpunkt. Därför bör kommunerna ges än större möjligheter att erbjuda detta.
mot · H902866 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda förslaget om förstärkt elevhälsa och tillkännager detta för regeringen. Fysisk inaktivitet blir mer förekommande bland unga. Detta riskerar att leda till övervikt, benskörhet och nedstämdhet. Hälsoläget bland unga är i många fall bra, men det finns problem med övervikt och metabola sjukdomar samt besvär med smärta i rörelse- och stödjeorganen. Konditionsnivåerna hos unga i tonåren sjunker och fler barn och unga har problem med psykiska besvär samt symptom som spänningshuvudvärk och ont i magen, nacken och axlarna. och Alliansen har sett problemet med ökande fysisk inaktivitet bland barn och unga. Det är positivt att den rödgröna regeringen har hörsammat krav om att utöka antalet idrottstimmar i skolan , vilket motsvarar en ökning på . Daglig fysisk aktivitet är också en förutsättning för bättre hälsa. Skol- och fritidsaktiviteter är ur hälsosynpunkt viktiga och en rättighet för alla barn och unga. Kommuner och regionernas folkhälsouppdrag måste ta hänsyn till att alla barn oavsett funktionshinder, kön och ekonomisk, social eller etnisk bakgrund ska inkluderas. Detta med tanke på att elever som har kroppsliga och neurologiska begränsningar deltar i skolgymnastiken i lägre utsträckning än andra. Detta kan åtgärdas genom att ge de elever som behöver det mer stöd för fysisk aktivitet. Fysioterapeuter har en roll i att främja motorisk utveckling och stärka fysisk självkänsla och fysisk aktivitet som kan förbättra elevers arbetsmiljö och förutsättningar att ta del av undervisningen. Fysioterapeuter eller idrottslärare definieras dock inte i skollagen som en av de grundläggande kompetenserna för elevhälsan. På samma sätt som hälso- och sjukvården går mot ett teamarbete där olika kompetenser och professioner bidrar utifrån sin kompetens, kan också fysioterapeuter bidra till att stärka lärare och få dem att må bättre, för att de bättre ska kunna leva upp till det uppdrag som de har. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer, psykologer och idrottslärare kan fysioterapeuter, i skolans elevvårdande team, bidra med sina specialkunskaper om hälsa i och bidra med en helhetssyn om barn och ungas förutsättningar. Det är min mening att även fysioterapeuter får en roll inom elevvården för att barn och unga ska få ökad möjlighet till en balanserad fysisk och mental hälsa samt en sundare livsstil.
mot · H902867 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja entreprenörskap redan i och tillkännager detta för regeringen. I den nationella strategi som ska främja arbetet med entreprenörskap i skolan står det: ”Entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela skolsystemet.” För många lärare är detta ett nytt, ogreppbart område som de aldrig har undervisat i förut. Därför måste entreprenörskap bli ett naturligt inslag i skolan redan från tidig ålder. Det som kännetecknar en skola som jobbar med entreprenöriellt lärande är att samverkan med samhället och näringslivet är stark. Det handlar om studiebesök, praktik/prao, externa föreläsare från det lokala näringslivet och projektorienterade arbetsformer m.m. Många lärare förknippar enbart begreppet entreprenörskap med eget företagande och blir därmed skeptiska. Vad som egentligen inbegriper termen entreprenörskap i skolorna är upp till varje skola att bestämma. Det finns inget krav på att driva företag på skoltid. Det finns mängder av exempel på projekt man kan väva in i entreprenörskapsämnena, som samhällsentreprenörskap, jämställdhetsprojekt, kultur och teknik. Att jobba med entreprenörskap är att identifiera problem och komma med lösningar. Vi måste göra entreprenörskap till en naturlig del i hela skolan. Det handlar om att utveckla en attityd till entreprenörskap som eleverna kommer att ha nytta av i alla typer av arbeten och genom hela livet, oavsett om man startar företag, blir anställd eller jobbar ideellt. Genom att i tidig ålder knyta kontakter i näringslivet lär eleven sig vilken roll företagande har i samhället och rustar sig själv för det som komma skall. Det är bevisat i flertalet rapporter från att de som jobbat med entreprenörskap i skolan och drivit ett s.k. UF-företag är i arbetslöshet och får en större inblick i hur samhället fungerar. Några fler faktorer från rapporterna är att före detta UF-företagare skapar fler arbetstillfällen och större skatteintäkter, driver fler lönsamma företag samt har större omsättning och således fler anställda jämfört med de som inte drivit UF-företag. Det finns med andra ord organisationer som erbjuder skolorna färdiga koncept i fråga om hur man kan jobba med entreprenörskap redan från . Exempel på dessa är Ung Företagsamhet, Finn upp och Open for Business. Med anledning av ovanstående är det min mening att regeringen bör verka för att entreprenörskap bör främjas redan från och i större omfattning .
mot · H902868 · 2021-09-28 00:00:00 — Vikten av utbildningscentrum för högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av utbildningscentrum för högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. Den tidigare föreslog att utbildningscentra för högre utbildning säkerställs i kommuner i FA-regioner (en grupp av kommuner som kan antas vara självförsörjande vad gäller arbetstillfällen och arbetskraft) utan högskola/universitet och med få lärcentra samt i kommuner som är berörda av kommitténs näringslivspaket till kommuner med extra stora utmaningar. Utbildningscentra för högre utbildning skulle helt klart öka möjligheterna för unga i landsbygdskommunerna att ta del av de olika utbildningar som lärosätena erbjuder. Det kommer att stimulera övergången till både eftergymnasial och högre utbildning, förhoppningsvis i kommuner där övergången till högre utbildning är lägre. Utbildningscentra för högre utbildning kan skapa än större möjligheter för näringsliv och offentliga arbetsgivare att få tag på rätt arbetskraft ute i landsbygden.
mot · H902869 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att förtydliga färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. Färdtjänst är enligt lagen till för att ges till människor med funktionsnedsättning som har svårt att förflytta sig på egen hand eller via allmänna kollektivtrafiklösningar. Färdtjänsttillstånd ska utfärdas i skälig omfattning och utifrån hur många resor som behöver göras. Trots det står det inte tydligt i lagen vilka typer av resor som får göras. I lagens förarbeten står det att möjligheten till begränsandet av antalet resor inte bör utnyttjas för resor som är nödvändiga, som resor till och från jobbet. Utan tydligt stöd i lagen finns risken att kommunerna tolkar reglerna olika. kan de hänvisa till kollektivtrafiken trots att tid och tillgänglighet passar en själv. Lagen ger den enskilde rätten att överpröva kommunens beslut i domstol. Jag anser dock att lagen bör förtydligas i syfte att människor med funktionsnedsättning bör ges möjlighet till färdtjänst, speciellt där kollektivtrafik inte finns tillgänglig men också där handikappet inte medger att man kör bil.
mot · H90287 · 2021-09-22 00:00:00 — Starta eget-lån för unga vuxna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett starta eget-lån för unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. har genom historien varit ett föredöme vad gäller den nationella innovationskraften i produkt-/servicesektorn. Bakom de många framgångssagorna där svenska småföretag har blivit storföretag står driftiga och ofta unga individer som är beredda att ta såväl sociala som ekonomiska risker för att förverkliga sina affärsidéer. ser vi tyvärr en negativ trend i synnerhet bland unga vuxna (under ) där fler väljer att ta en anställning istället för att våga satsa på sin egna affärsidéer. Trots att nyutexaminerade ungdomar ofta är mer benägna att ta risker för att genomföra sina företagsidéer, själva eller tillsammans med sina studievänner, så väljer många att avstå på grund av den privatekonomiska osäkerhet som ett nystartat företag innebär. För att stimulera egenföretagande bland unga vuxna bör därmed regeringen åläggas att utreda huruvida ett statligt starta eget-lån kan utformas likt CSN:s studielån, som har en fixerad månatlig utbetalning som motsvarar beloppet för existensminimum. Detta är avsett för att delbekosta den nystartade företagarens privata levnadskostnader . För att ge låntagarna de bästa förutsättningarna för att framgångsrikt genomföra sina affärsidéer så bör låntagare uppfylla krav så som en väluttänkt affärsplan samt inneha en yrkes- eller högskoleutbildning som motsvarar grundkunskaperna i det verksamhetsområde som företaget verkar inom. Ett starta eget-lån för unga vuxna bör ses som ett kraftigt verktyg från statligt håll som leder till att nyutexaminerade ungdomar ges en möjlighet att tillämpa sina kunskaper i en riktig affärsrörelse och därmed erhålla värdefull erfarenhet och kunskap om företagande som kan ses som en praktisk vidareutbildning.
mot · H902870 · 2021-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Postnord har genomfört ganska stora förändringar i sina utdelningsturer både i tätort och i glesbygd. ”Vi måste anpassa vår verksamhet som vi ska fortsätta leverera i enlighet med vårt samhällsuppdrag”, skriver Postnord i sina brev till berörda hushåll, och hänvisar till sina ägardirektiv och vinstkrav. Det innebär konkret att vissa hushåll och företag kan få köra oacceptabelt långa sträckor för att hämta sin post efter förändringarna. Enligt () ska posten se till att oavsett var man bor ska man ha tillgång till posttjänster till rimliga priser. En av PTS uppgifter är att se till att detta fungerar. Samhällsuppdraget styrs av postlagen (2010:1045). PTS har utfärdat allmänna råd (PTSFS 2008:6) om hur postoperatörer enligt postlagen bör tillhandahålla postutdelning. I ett särskilt pm daterat skriver PTS att de allmänna råden inte är bindande för postoperatören. Enligt 10 § postförordningen (2010:1049) får PTS meddela föreskrifter om krav på den som tillhandahåller posttjänster. Trots det har PTS valt att nöja sig med icke bindande allmänna råd. Det innebär att PTS inte kan påverka Postnord när man nu gör betydande försämringar i glesbygd eftersom man anses följa gällande regelverk. Det gör att postutdelning i glesbygd nu har blivit en politisk fråga. Av PTS kartläggning av avstånd till postlådor utanför tätort framgår att servicenivån generellt sett är hög i . Emellertid finns det ett mindre antal postmottagare som har betydligt längre till postlådan. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet bör regeringen se över möjligheterna att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd.