mot · H9023880 · 2021-10-05 00:00:00 — Det var tidigare vanligt med formaliserade avtal mellan boende på landsbygden och den lokala räddningstjänsten där olika hjälpinsatser definierades. Det finns anledning att främja framväxten av nya sådana avtal. vill även se ett tillskott till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) på för anskaffning av gödseltunnor och ramper för bekämpning av skogsbränder. Gödseltunnor skapar begränsningslinjer eller skyddar enskilda byggnader och objekt och är på så sätt ett viktigt komplement till vattenbombning. Genom att förse skotare med en ny sorts ramp kan dessa göras om till terränggående brandbilar, som utöver vattentank med motorspruta också kan köra slang och annan släckningsutrustning långt ut i skogen. Denna enkla innovation sparar mycket manuellt arbete vid släckning och eftersläckning. Vårt tillskott möjliggör att dessa ramper kan börja placeras ut över hela landet. Genetiskt modifierade organismer (GMO) innebär både möjligheter och risker. anser att möjligheterna ska tas till vara som riskerna bör förebyggas på lämpligt sätt. Varje ny växtsort, oavsett vilken förädlingsteknik som använts, bör granskas ur miljö- och hälsosynpunkt, innan den odlas och används. Nya växtsorter, oavsett förädlingsteknik, behövs för att öka produktiviteten i jordbruket och säkra det . Försiktighetsprincipen ska gälla vid introduktionen av nya GMO-grödor. Produkter som innehåller eller tillverkats av GMO ska hanteras så att nästa led i foder- eller livsmedelskedjan ges valfrihet i sitt förhållningssätt till GMO. Det ska vara praktiskt möjligt för odlare att odla utan inblandning av GMO. Tydliga regler för märkning och spårbarhet av GMO-produkter ska finnas. Patentreglerna ska vara balanserade och inte hämma yrkesmässigt lantbruk eller fritidsodlingen. Det är viktigt att även universitet och små förädlingsföretag kan delta i utvecklingen av nya växtsorter för att tillgodose det svenska behovet av sorter med nya egenskaper. Regelverket för godkännande av nya sorter bör förenklas. Det uppskattas att omkring en tredjedel av alla livsmedel som produceras kasseras utan att ätas upp. ökar trycket på vår jords resurser, vilket ställer ökade krav på oss att hushålla med både mat och jordbruksmark. Det mesta svinnet sker i hushållen men även detaljhandelsledet har ett betydande matsvinn, av den totala produktionen. Matsvinnet i butikerna motsvarar cirka en procent av svenskarnas totala klimatpåverkan. törs inte handlare själva frysa in kylvaror innan de ”går ut”. föreskrifter ger intrycket av att detta förfaringssätt inte är tillåtet. På gör man en liberal tolkning av sina egna föreskrifter och skriver att man får frysa in kylvaror. Ute i handeln upplever man risken med att frysa in kylvaror som för stor och detta förekommer mycket sällan. I kommunerna gör olika inspektörer olika tolkningar. Genom att frysa in kylvaror kan svinnet minskas, som kunder med låga inkomster får en större möjlighet att köpa de frysta produkterna till ett billigare pris. Därför föreslår vi att livsmedelslagen förtydligas så att det framgår att en butik får frysa in kylvaror. Förädling är enklaste sättet att hantera köttfärs, t ex göra köttfärslimpa. Många butiker har en ugn. Många butiker skulle kunna sälja matlådor över disk. Om butiken inte har möjlighet att förädla produkterna själva är ett samarbete med andra verksamheter, som skolor och cateringfirmor, ett bra alternativ. Därför föreslår vi att tydliggör för handlarna att de själv får förädla sina kylvaror, t ex kyckling och köttfärs. bör också få i uppdrag att ta fram en handledningsbok till företagarna om hur de kan minska sitt matsvinn. Glada grisar med knorr Den svenska djurhållningen ska präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och god hygien i djurhållningen ger inte bara bättre djurskydd utan också hög livsmedelskvalitet. I en internationell jämförelse har en bra djurskyddslagstiftning. Detta är givetvis bra men medför att djuruppfödare i har högre kostnader än sina konkurrenter i andra länder. Därigenom kan bönderna i vissa andra länder, till följd av lägre djurskyddskrav, sälja sina produkter till ett lägre pris. För att svenska bönder inte ska missgynnas är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU genom att EU-kraven skärps. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Det är inte minst viktigt att befintliga regler också efterlevs. blev rutinmässig kupering (bortklippning) av grisarnas svansar förbjuden inom EU. Trots detta får, enligt , den allra största delen av alla grisar inom EU sina svansar bortklippta. har framhållit att direktivet mot svanskupering inte efterlevs. är det enda land där grisarna fortfarande kan slå knorr på svansen. De långa och ofta plågsamma djurtransporterna som förekommer inom EU är oacceptabla. För att korta transporter och transporttider bör EU främja närbelägna, eller mobila, småskaliga slakterier. EU-stöd av olika slag bör kunna användas för investeringar till att förbättra djurskyddet. Genom att underlätta tillkomsten av mobila och gårdsnära slakterier kan behovet av långväga transporter minskas. I () förhandlingar med länder utanför unionen måste EU ställa bestämda miljö- och djurskyddskrav. Distriktsveterinärerna är en del av och ska vara en garanti för att det finns tillgång till veterinärservice dygnet runt, året om. I uppdraget från regeringen ingår också att smittsäkra vid allvarliga sjukdomsutbrott samt att kontrollera djur som förs in över gränser. Det råder svårigheter att rekrytera veterinärer och kan restiden för jourveterinärer utifrån bristfällig bemanning förlängas betänkligt ovanpå redan långa reseavstånd. kunde av utannonserade veterinärtjänster tillsättas. Då verksamheten är avgiftsfinansierad utökas kostnaden för kunden utifrån reseavstånden men framförallt ökar lidandet för djur under lång väntan. presenterade en granskning av distriktsveterinärernas samhällsuppdrag, var de behöver finnas och rekryteringen till veterinärer. konstaterade att inte säkerställde en väl fungerande och effektiv organisation för vård av djur i hela landet dygnet runt samt att myndigheten förhöll sig passiv till uppgiften. fann också frågetecken kring huruvida den statliga ersättningen som mottar, inte används för att finansiera den konkurrensutsatta delen av Distriktsveterinärernas verksamhet. Med ledning av rekommendationer vill att uppdras säkerställa tillgången till veterinär service för landets olika delar. Myndigheten bör också säkerställa att det statliga anslaget inte används för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. Slutligen bör regeringen i regleringsbrev säkerställa att Distriktsveterinärerna bara är etablerade där privata alternativ inte är tillräckliga. I undersöks just nu möjligheten att få avliva djur med kulgevär hemma på gården. Djuren får då sluta sina liv i en trygg miljö utan transporter till slakteri. Särskilt bra är detta med utrymmeskrävande djur som på grund av stora horn eller på grund av sin storlek inte alltid tas emot på slakterier. får tamboskap inte levereras till slakteri om de redan är avlivade, vilket skiljer sig från hantering av vilt. Bakgrunden är en regel från , men i och har metoden trots det varit tillåten. införde även metoden. genomförde ändringar i förordning nr 853/2004 och öppnat för kulgevärsmetoden. Ett offentligt samråd där kommissionen tar in synpunkter är på väg mot sitt avslut. har officiellt välkomnat förslaget. har inlett ett samarbete med Eldrimner för att implementera slakt på härkomstgården. är angelägna om att ansvariga myndigheter utarbetar ett ramverk som möjliggör slaktmetoden i . Antibiotikaresistenta bakterier utgör ett stort hot mot människors hälsa. Allt fler bakterier utvecklar resistens mot allt fler mediciner. har mycket lite ny antibiotika tagits fram under . Konsekvensen blir att vi riskerar att åter få uppleva att tiotals miljoner människor dör i infektionssjukdomar som lätt kan botas med antibiotika. Även många kirurgiska ingrepp blir i praktiken omöjliga på grund av infektionsrisken. De resistenta bakterierna flåsar nu läkemedelsutvecklarna i nacken. beräknas minst 700 000 människor dö på grund av resistenta bakterier. Orsaken till den ökande antibiotikaresistensen är den omfattande användningen av antibiotika. Två tredjedelar av all antibiotika globalt ges till djur. I står djurhållningen för ungefär en sjundedel av all antibiotikaanvändning. I får alltså djuren betydligt mindre antibiotika än i andra länder. Detta tack vare ett aktivt djurskyddsarbete som minskar risken för sjukdomar samt strikta nationella regler om antibiotikaanvändning. Vi ska därför vara stolta och tacksamma över det arbete som våra svenska bönder utför. Emellertid är det kött vi konsumerar från import mer ofta uppfött med betydligt högre antibiotikaanvändning än vad som vore lagligt i . av allt griskött som konsumerades i var importerat. Det mesta importeras från EU-länder. Den genomsnittliga antibiotikaanvändningen per djur inom EU ligger cirka 14 gånger högre än i . Enligt en rapport från europeiska läkemedelsmyndigheten , som presenterades , har användningen av antibiotika i djuruppfödningen minskat . Det är positivt att utvecklingen har vänt men mycket återstår att göra. – både regering och enskilda europaparlamentariker – har tryckt på för att minska antibiotikaanvändningen inom djurhållningen i EU. Det konkreta resultatet i form av mängden använd antibiotika per djurenhet är dock inte tillfredsställande. Även om steg tagits i rätt riktning är antibiotikaanvändningen inom den europeiska djurhållningen alldeles för hög och minskar alldeles för långsamt. förbjuder EU-reglerna att antibiotika används i tillväxtfrämjande syfte. Denna regel efterlevs . beslutade ministerrådet om en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel. Beslutet innebär bland annat betydligt strängare regler i hela EU kring hur antibiotika får användas till djur. Viktiga nyheter i förordningen är att antibiotika inte får användas rutinmässigt eller för att kompensera för brister i djurhållningen. Den nya förordningen innebär också ett förbud mot användning av antibiotika i förebyggande syfte till grupper av djur. Förordningen är ett steg i rätt riktning men det kommer fortfarande vara tillåtet att gruppbehandla djurbesättningar med antibiotika så länge detta inte sker ”rutinmässigt”. Det kommer också vara möjligt att ha en djurhållning som leder till att djuren blir sjuka och då får man gruppbehandla upprepade gånger i alla fall. I praktiken blir detta likartat förebyggande gruppbehandling. uppfattning är att all förebyggande gruppbehandling ska vara förbjuden. Däremot kan förebyggande behandling göras av enskilda djur, t ex om de skadat sig. I har branschreglerna varit att all förebyggande gruppbehandling är förbjuden. I har utvecklingen drivits av branschregler snarare än lagstiftning. anser också att det på EU-nivå ska införas en regel om att veterinärer inte får tjäna pengar på att förskriva antibiotika. På global nivå är situationen än värre. Mellan väntas användningen av antibiotika inom djurhållningen öka . Störst väntas ökningen bli i , men även länder som , , och beräknas öka användningen. Det är uppenbart att det behövs nya grepp och ny politisk energi för att undvika att mänskligheten hamnar i ett läge där vi inte kan använda antibiotika för att behandla infektioner hos människor. Det görs mycket när det gäller information, ökad medvetenhet, förebyggande av infektioner, mm. Men den övergripande bilden är ändå att det behövs kraftfulla politiska styrmedel för att bryta den alarmerande globala överanvändningen av antibiotika inom djuruppfödningen. har efterlyst politiska initiativ på högsta nivå för att få bukt med den omfattande utdelningen av antibiotika till djur. Hotet är mycket stort. Svenska djuruppfödare bevisar att lösningar finns. Vi måste ta ansvar . föreslår att förhandlingar genast genomförs på högsta politiska nivå i syfte att enas om nationella kvoter för mängden antibiotika som får ges till djur inom respektive land. Dessa kvoter behöver ha en brant utfasningskurva, i motsats till den annars förväntade ökningen. föreslår också att ett internationellt vetenskapligt råd, motsvarande FN:s klimatpanel IPCC, inrättas för att ta fram bästa möjliga vetenskapliga underlag för vilka nivåer av antibiotikaanvändning som är hållbara för att vi ska kunna hålla mängden resistenta bakterier på en acceptabel nivå. Det behövs också en tydlig övervakning och sammanställning av statistik över antibiotikaanvändningen på global nivå. har genom förutseende politik och goda geografiska förutsättningar kunnat hålla förhållandevis friska viltstammar. En hotbild som emellertid riktar sig mot hjortdjur är avmagringsjuka, Chronic Wasting Disease (CWD). Avmagringsjuka är en prionsjukdom som smittar genom direktkontakt, saliv, urin eller avföring. I har smittan trots tusentals avlivade vildrenar fått fäste. I har ett mycket måttligt provtagningsprogram inte indikerat någon smitta. Sjukdomen sprids initialt långsamt och inkubationstiden är lång. I har långsam spridning dock följts av ett mycket snabbt smittoförlopp. Det är angeläget att och höjer sin bevakning av utvecklingen kring de skandinaviska varianterna av CWD för att utröna vilken risk smittan utgör gentemot våra hjortdjur. Människan har ett ansvar att värna andra levande varelser. Det innebär att människan ska ta väl hand om de djur som hon har i sin vård och sörja för att dessa djur får leva ett så naturligt liv som möjligt. Onödigt lidande ska inte förekomma. I brist på bättre alternativ kan dock djurförsök i vissa särskilda fall accepteras för att tillgodose människors legitima intresse av liv och hälsa. Utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt. Datasimuleringsprogram och cellodlingar kan helt eller delvis ersätta djurförsök i många lägen. Inom högre utbildning i förekommer fortfarande djurförsök av rutin eller därför att kursansvarig lärare inte har tillräcklig kunskap om alternativen till djurförsök. För användare av försöksdjur finns försöksdjursvetenskapsutbildningar, där forskaren får en inblick i viktiga frågor kring djuranvändningen. Studenterna får även en introduktion om alternativ, men denna information är långt ifrån tillräcklig för att studenten ska hitta möjligheter att använda alternativ i sin forskning, nu och . Alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer borde få grundläggande utbildning om alternativa metoder. Skogen – det gröna guldet Skogen har flera funktioner Skogsbruket och skogsindustrin är näringar som svarar för de största nettoexportinkomsterna i . Det ger jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogsbranschen sysselsätter omkring 120 000 människor i . För varje jobb skapas ytterligare två jobb hos underleverantörer. skapas underlag för samhällsservice som ger ytterligare jobb inom bland annat välfärd och handel. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. Skogen skall också svara mot efterfrågan på människors behov av rekreation. Levande skogar med en myllrande biologisk mångfald är en förutsättning för människors välbefinnande och hälsa och levererar viktiga ekosystemtjänster, såsom rening av luft och vatten, och infångning av övergödande ämnen som exempelvis kväve. Bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden är mål som självklart utgör allmänna intressen. I anslutning till detta kan konstateras genom Riksskogstaxeringen (KSLA 2020) att tillväxten av skyddsvärda skogar i är större än avverkningen. Detta gör att olika arters habitat växer. Formella avsättningar har ökat med en miljon hektar . Skogen är en viktig del i klimatarbete. När skog växer binder den koldioxid som fortsätter att lagras i produkter av trä. ersätter de svenska skogsprodukterna något som är mindre hållbart, när vi till exempel ersätter produkter av olja med produkter av trä minskar vår klimatpåverkan. Produkter från svenskt skogsbruk bidrar till att uppnå de globala hållbarhetsmålen. skogsnäring beräknas genom kolbindning nettomässigt binda motsvarande koldioxid. Därtill ska också läggas fossilreducering där produkter från skogen ersätter fossilbaserade motsvarande koldioxid. Skogsnäringen släpper också ut koldioxid från industriprocesser, transporter och insatsvaror. Totalt sett uppgår nettoeffekten från skogsnäringen till . Detta kan sedan jämföras med territoriella utsläpp, som uppgår till koldioxid. Svenskt skogsbruk har förenat produktion och hänsyn till miljö genom att värdera dessa båda värden lika. Förutsättningen för de båda jämställda målens framgång har sen 2009 utgått från ”en tydligt definierade och långsiktig äganderätt”. Denna svenska ”modell” har ofta beskrivits som en framgång. Naturmiljöperspektivet har emellertid med tiden vuxit i inflytande och även fått draghjälp av flera initiativ från . Förskjutningen destabiliserar den svenska modellen och äventyrar äganderätten. Det är viktigt att regelkrånglet och den administrativa bördan minskar för att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden. Målsättningen bör vara att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. har i en samverkansprocess med skogens intressenter tagit fram en rapport (Skogsskötsel med nya möjligheter 2019:24) med 88 förslag för hur en hållbar skogsproduktion kan öka till 2050. De åtgärdsförslag som presenteras i rapporten bör få genomslag i skogsbruket och realiseras med en kraftsamling för kunskapsspridning och rådgivning om ökad tillväxt i våra skogar. En kraftsamlingskampanj bör genomföras med skogsägarrörelsen som partner för att nå ut och förankras bredare. Ett exempel på ett lyckat projekt inom detta område är Mera . För att realisera förslagen avsätter under anslag 1:2 Insatser för skogsbruket. Nej till EU-gemensam skogspolitik Utifrån subsidiaritetsprincipen bör skogspolitiken vara en nationell fråga. anser att det inte skall införas någon gemensam skogspolitik inom EU. För del är utgångspunkten att varje land självt skall råda över sina naturtillgångar i form av skog, berg, rinnande vattendrag och andra naturtillgångar. Det är angeläget att håller fast vid uppfattningen att skogspolitiken skall vara en nationell angelägenhet. anser att skall förhindra sådana beslut som innebär att skogspolitiken blir ett EU-gemensamt politikområde. Här bör och samarbeta så långt det är möjligt men också söka allianser med andra skogsrika länder. Tyvärr är tendensen från EU istället att vilja öka sitt inflytande över skogspolitiken. har en rad beslut tagits som går i den riktningen. har inte heller gjort tillräckligt för att motarbeta denne tendens. har lämnat ett meddelande formulerat som strategi för skogen, detta trots att skogsfrågor egentligen inte är ett område som deras nivå har formell kompetens eller befogenhet för. Den så kallade Skogsstrategin har mött kraftig kritik. tog tillsammans med 10 andra länder initiativ till ett mycket kritiskt brev till kommissionen där de framhöll den nationella kompetensens roll i skogsfrågor. deltog inte i brevet. har också antagit en resolution om en strategi för biologisk mångfald med långtgående konsekvenser för enskilda länders skogsbruk. Strategin vill skydda av EU:s land- och havsområden. Enligt resolutionen bör EU också skapa ett strikt skydd med förbud mot jakt, fiske och skogsbruk för av unionens land- och havsområden. EU:s taxonomi syftar vägleda investeringar mot hållbarhet och bidra till målsättningen 2050. föreslogs inom ramen för taxonomin att ålägga skogsägare med innehav att göra klimatnyttoanalys där skogsägare måste bevisa att det nuvarande skogsbruket binder mer kol än det man hade innan. Dessutom behövs en skogsbruksplan där en översyn görs . Utöver den administrativt betungande ansträngning detta innebär så röjer också pålagan ett synsätt där skogen i allt högre grad ställs passiv som kolsänka snarare än för produktion. Detta perspektiv gör sig också gällande i EU:s gemensamma klimatpaket ”Fit for 55”. anser att aktivt bör motsätta sig inrättandet av en gemensam skogspolitik inom EU. Särskilt angeläget är det att hindra att EU beslutar om avverkningstak och utökade administrativa pålagor för skogsbruket i de enskilda medlemsländerna. I detta bör agera gemensamt med andra länder som och . har äganderätten i skogen kommit att hotas på flera sätt. Utvecklingen är mycket oroande. Århuskonventionen, som implementerat och som ska säkra allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och ge tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, lägger stor vikt vid att skilja mellan ”allmänhet” och ”direkt berörd allmänhet”. Århuskonventionen tolkas på fel sätt när det inte är den direkt berörda allmänheten som hörs utan organisationer som inte alls bor och verkar inom området. Staten tycks vilja säga till markägarna att det är okej om du äger skog men inte om du brukar den. Därigenom smygsocialiseras den svenska skogen, något som måste motarbetas. Staten bör se de privata skogsägarna som medspelare snarare än som motspelare. Ofta är det just genom de enskilda skogsägarnas långsiktiga förvaltarskap som höga naturvärden skapats och bibehållits. straffas den som har skog med höga naturvärden. Många markägare tvingas röja eller avverka för att förebygga uppkomster av skyddsvärda miljöer, tvärtemot vad som rimligen är regeringens avsikt. annonserades denna utredning som . Den omfattande utredningen har sedan kommit att kallas med det formella namnet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) och innehåller ett antal förslag med för äganderätten mycket negativa konsekvenser. Utredningen har ett oproportionerligt stort fokus på biologisk mångfald och på hur mer skog ska undantas från brukande. Illustrativt kan jämföras med Miljövårdsberedningens syn på fördelningen mellan aktivt brukande och undantagen areal 1997. Där Miljövårdsberedningen ansåg att av arealerna kunde vara aktivt brukade och dessutom bidrog till den biologiska mångfalden, föreslår skogsutredningen att av arealerna bör brukas aktivt. Dessutom anser inte skogsutredningen att den aktivt brukade arealen bidrar till mångfalden. Följaktligen föreslås fjällnära produktiv skogsmark skyddas till naturvård. Förslaget omfattar motsvarande två tredjedelar av den totala arealen fjällnära skog. Förslagen berör 7000 markägare direkt, men drabbar hela samhällen. Totalt anser utredningen att skog behöver skyddas. Skogsägarna ska enligt utredningen kompenseras, antingen med ersättningsmark som kan ligga tiotals mil bort, eller med en check. gäller artskyddsförordningen (2007:845). har myndigheterna tolkat denna förordning alltmer extremt. Enligt artskyddsförordningen är det bland annat förbjudet att avsiktligt störa vilda fåglar och andra djur som listas i förordningen, och att skada eller förstöra dessa djurs fortplantningsområden eller viloplatser. Emellertid finns häckningslokaler för fåglar i princip överallt i skogen. Fåglar och andra djur störs om man bedriver skogsbruk. Utifrån artskyddsförordningen så som den är skriven är det därför möjligt för en myndighet att stoppa i princip alla skogsbruksåtgärder. Förordningens tillämpning i sällar sig också till övriga intressen som dämpar möjligheterna till bostadsbyggande. Artskyddsförordningen är utfärdad av regeringen med stöd av . Därigenom anses eventuella myndighetsinskränkningar i markägares rådighet som görs med stöd av artskyddsförordningen vara att betrakta som betingade av miljöskyddsskäl. Huvudregeln när det gäller ersättning till markägare är att vid inskränkningar utifrån miljöskyddsskäl ska ersättning inte utgå i normalfallet.