ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022504 · 2021-10-01 00:00:00 — Erkännande av svenskbefolkningen i historiska svenskbygder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och samla kunskap om utlandssvenskarna och tillkännager detta för regeringen. , framför allt under utvandrarvågorna , emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental, emellertid, drog söderut in i där man fann bördigare jord och bättre levnadsförhållanden. Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i , men faktum är att finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen , där man bildade kolonin eller Oberá som staden heter. Här bildade man också en församling med egen kyrkogård. Kyrkan ”” och skolan ”” vittnar om arvet, liksom svenskklingande namn, firande av svenska högtider, traditioner och maträtter. Om detta finns ingenting i den svenska skolundervisningen. av , skrev 1948 ”Röda jordens svenskar”, vilket i stort är det som skrivits om våra argentinska svenskättlingar i den svenska litteraturen. Andra historiska svenskbygder som är mer eller mindre kända, är den estländska och de intilliggande öarna i , där det fram till fanns en svensktalande befolkning. Från i den estniska skärgården tvingades en stor del av svenskbefolkningen att utvandra till nyerövrade områden i , där Gammelsvenskby grundades. I Förenta Stater finns över tusen svenska ort- och platsnamn som påminner om den svenska invandringens historia. Delstaten är den som har flest svenskklingande platser och är inte minst genom utvandrarepos den stat vi som mest förknippar med svenskamerikaner. I talar svenska som modersmål genom den finlandssvenska minoriteten som främst finns längs delar av den finska väst- och sydkusten. är ju också den enda historiska svenskbygd utanför där svenskan är huvudspråk. Rötterna och traditionerna betyder självklart mycket för dessa svenskättlingar. Därför bör regeringen uppdra åt lämplig aktör, förslagsvis och folkminnen, att bevara, levandegöra och samla kunskap om svenskbygderna, bland annat deras dialekter och kulturer. Regeringen bör också på något sätt uppmärksamma den stora grupp av svenskättlingar som slog sig ned i dessa historiska svenskbygder, och se över hur man skulle kunna upplysa allmänheten om deras historia och kanske på något sätt fira våra ättlingar. i (SD)
mot · H9022507 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över resursbehoven för vården av världsarven och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfördelningen i tillförandet av resurser till världsarven och tillkännager detta för regeringen. Världsarvskonventionen uppmärksammar kultur- och naturobjekt av betydelse för hela mänskligheten och söker få till stånd ett verksamt lagskydd för dessa och skapa garantier för att världsarvsobjekten vårdas till kommande generationer. skrev under världsarvskonventionen 1984, och konventionen ratificerades året därefter. Världsarvens fyller en viktig funktion i bevarandet av viktiga kultur- och naturvärden. har som civiliserad nation en moralisk skyldighet att vårda hela vårt kulturarv- och naturarv efter bästa förmåga, till förmån för kommande generationer. I och med ratificeringen av världsarvskonventionen har som nation har åtagit sig att skydda, bevara och vårda världsarven i . Det har framkommit att förståelsen för detta ansvar ibland har brustit från det offentligas sida. diskuterades huruvida vägprojektet planerade anslutning till väg 261 skulle påverka världsarvet till den grad att skulle förlora sin världsarvsstatus. Först efter omfattande protester lovade att vägen ska utformas så att världsarvet inte hotas. framkom på liknande sätt uppgifter om att världsarvet inte vårdades i den omfattning som krävs. Kritiken framhöll bristande tillsyn och rovgrävningar. Resursbehoven för världsarven behöver tydliggöras. Det samma gäller tilldelningen av medel för vården av världsarven, och ansvarsfördelningen kring detta. Det är viktigt att samtliga offentliga parter, från till statlig nivå, vet vilka åtaganden som de svarar för. Regeringen bör arbeta fram klarhet i dessa frågor så att kan fullfölja vårdåtagandet av världsarv. i (SD)
mot · H9022511 · 2021-10-01 00:00:00 — Storskaligt trålfiske får inte förekomma i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att storskaligt trålfiske inte får förekomma i och tillkännager detta för regeringen. Nästan hörs larm gällande Östersjötorskens akuta situation. kunde vi se ett nytt storskaligt fiske pågå utanför . Det är industritrålare som fiskar väldigt mycket strömming . Effektiva industritrålare riktar in sig på strömmingen just när den samlas i stora stim för att gå in i skärgården och föröka sig. Det här får katastrofala följder för hela skärgården. Det handlar både om att hela ekosystemet sätts ur spel och om att tillgången till fisk minskar dramatiskt. Flera yrkesfiskare här i har uppgett att de får max en tiondel av normalfångsterna inne i skärgården, vilket säger något om hur storleken och reproduktionen är. tog trålarna upp över 370 gånger mer strömming än yrkesfiskare tillsammans, enligt Havs- och vattenmyndighetens statistik. Merparten av den fisk som vi svenskar äter är importerad. I och med detta kommer vår självförsörjningsgrad att minska ännu mer i tider då vi behöver ha högre beredskap och bli mer självförsörjande. Säker mat och säkert dricksvatten är en grundförutsättning för totalförsvarsförmåga. Vi behöver prioritera lokalfiskad fisk som mat i stället för att den blir fiskmjöl i annat land. Därför bör storskaligt trålfiske inte få förekomma i . Med anledning av detta föreslår jag att ställa sig bakom det som anförs i motionen om att storskaligt trålfiske inte får förekomma i och tillkänna ger det till regeringen.
mot · H9022512 · 2021-10-01 00:00:00 — Möjliggör skyddsjakt på varg på ett helt revir ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att arbeta fram nya riktlinjer och rekommendationer för skyddsjakt på varg som också gör det möjligt att fatta beslut om skyddsjakt på ett helt revir och tillkännager detta för regeringen. Alla vargar är oftast lika stora problemindivider. Då kan det behöva starkare åtgärder än att bara skjuta av en enskild varg. Lagstiftningen medger bara möjlighet att bevilja skyddsjaktstillstånd på en varg i taget tills problemet upphör. En minskning av en vargindivid i taget i områden med mycket mänsklig aktivitet är en ineffektiv åtgärd. För att nå effektivitet i skyddsjakten ska man kunna eliminera hela revir och inte enskilda vargar.
mot · H9022514 · 2021-10-01 00:00:00 — Hårdare tag mot huliganism ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftning och regelverk för att stävja huliganism vid stora evenemang och tillkännager detta för regeringen. Ordningen runt många fotbollsmatcher upplevs som osäker och stökig, trots att både klubbar och poliser satsar enorma summor på säkerhet. Den moderna fotbollshuliganismen växte fram i när fotbollen blev mer professionell efter . Supportrarna behövdes inte längre i lagens verksamhet utan hänvisades till läktaren. Samhörigheten med lagen minskade och bråk uppstod allt oftare under matcherna. Problemen spred sig över , så även till . Exempelvis greps minst 170 personer i samband med ett derby i . Att vi i inte kan utöva en sport utan stök och bråk är anmärkningsvärt och skulle detta ske i någon annan sport så skulle man troligen inte få arrangera sitt evenemang igen. Vi måste kunna känna oss trygga med att ordning och säkerhet kan upprätthållas utan att det ska krävas större polisiära insatser. Detta oavsett vem som betalar notan, fotbollsklubbar eller festivalarrangörer. Vi ska kunna gå på en match eller annat stort evenemang med våra barn utan att känna oss osäkra och otrygga, vi vuxna ska föregå med gott exempel. Våra polisiära resurser är ansträngda och det är olyckligt att vi behöver stora insatser i samband med huliganism. Här bör insatser sättas in för att undvika sammandrabbningar så att polisiära resurser, i så stor utsträckning som möjligt, kan användas där de behövs på riktigt. Det finns goda exempel såsom där man bland annat har beslutat om avstängning för den som döms för fotbollsrelaterat våld, samt att man måste anmäla sig till polisstationen på hemorten i samband med match. Dömda har även tvingats lämna in sina pass när spelar utomlands, en åtgärd som praktiserats i samband med flera stora turneringar. behöver hårdare tag för att stoppa problemen på svenska fotbollsarenor. Därför bör en översyn av lagstiftning och regelverk göras för att stävja huliganism vid stora evenemang.
mot · H9022516 · 2021-10-01 00:00:00 — Rätten att själv bestämma över sin kvarlåtenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihet och rätt att själv kunna bestämma över sin kvarlåtenskap till och tillkännager detta för regeringen. Om någon dör utan att efterlämna någon make, maka eller registrerad partner är det den avlidnas närmaste släktingar som är berättigade till arv enligt arvsordningen i . Den avlidnas arvsberättigade släktingar delas in i tre arvsklasser. Arvsklasserna står i tur till arv efter varandra. De närmaste arvingarna på grund av släktskap är arvlåtarens avkomlingar, de s.k. bröstarvingarna. Om en arvlåtare avlider utan att efterlämna några barn eller andra avkomlingar går arvet till arvlåtarens föräldrar och deras avkomlingar, d.v.s. syskon och deras avkomlingar. Om det inte finns några arvingar i andra arvsklassen ärver arvlåtarens far- och morföräldrar och deras barn, d.v.s. arvlåtarens fastrar, farbröder, mostrar och morbröder. Om en testator genom ett testamente har förfogat över sin kvarlåtenskap på ett sådant sätt att en bröstarvinge inte kan få ut sin laglott, kan bröstarvingen begära jämkning av testamentet (7 kap. 3 § första stycket ÄB). En vårdnadshavare är försörjningsskyldig till barnet är . Om barnet studerar på gymnasienivå eller motsvarande kvarstår försörjningsplikten upp till 21-årsdagen. Undertecknare tycker att det ska finnas frihet att testamentera sin kvarlåtenskap till den eller de man vill efter att ens bröstarvingar fyllt . Det måste finnas en frihet och rätt till att själv kunna bestämma över sin kvarlåtenskap till . En förändring och/eller tillägg i lagstiftning måste komma till stånd för att möjliggöra detta.
mot · H9022518 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska återgå till normaltid utan årliga tidsomställningar och tillkännager detta för regeringen. har om våren ställt om klockan till vad som benämns , för att sedan ställa om samma klocka tillbaka till normaltid. Argumentationen för har varit att bättre nyttja ljusa sommarkvällar till priset av mörkare morgnar. Till en början skedde återställningen till normaltid , men efter synkronisering inom EU sker numera återställningen . Det innebär att vi har normaltid under fem av årets månader och avvikande tid mer än halva året. I används begreppet centraleuropeisk tid eller Central European Time, förkortad CET. Det är den tidszon som används i många europeiska länder kring meridianen östlig längd. Centraleuropeisk tid har även , där sommartidsvarianten Central European Summer Time (CEST, vilken är CET + ) förekommer. Det innebär att vissa länder av året har två timmars tidsavvikelse, vilket i praktiken kan innebära ytterligare tidsförskjutning beroende på geografins öst-västliga utbredning. västra delar uppvisar i sammanhanget den mest extrema avvikelsen från normaltid. Att ändra på livets naturliga förlopp gentemot naturens rytm medför konsekvenser. Såväl empiri som forskning har påvisat negativa medicinska effekter i form av sömnbrist, ökade humörsvängningar samt en förhöjd frekvens av hjärtattacker och självmord. Då det tar för människans biologiska klocka att hamna i fas med den nya tiden kan det bli farligt för personer som ligger i riskzonen för vissa sjukdomar. Därtill visar studier att trafikolyckorna ökar med ett antal procent efter övergången , liksom antalet trafikdödade djur. Helt plötsligt är det mycket mer bilar på vägarna när djuren ska korsa desamma i ottan, varför de överrumplas av tidsomläggningen. Koncentrationsförmågan och därmed produktiviteten sjunker hos människor, vilket kan bli kostsamt för såväl privatpersoner som företag. Internationella studier visar också att arbetsplatsolyckorna blir fler efter övergången . De finns således många skäl att vara kritisk till den årliga tidsomställningen. Särskilt utifrån svenska förhållanden då vi med vårt nordliga läge har betydligt större skillnader mellan ljusa och mörka årstider än vad som är fallet i södra . Det finns således starka skäl för att återgå till normaltid utan tidsomställningar, vilket bör hörsamma.
mot · H9022522 · 2021-10-01 00:00:00 — Långsiktigt goda villkor för välfärdsföretagandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare och tillkännager detta för regeringen. Välfärdstjänsterna i är i absolut världsklass och många av alla de företag som driver verksamhet inom välfärden väcker stort internationellt intresse. Antalet studiebesök som görs till av delegationer från världen över vittnar om just detta. Det innebär goda exportmöjligheter för välfärdstjänsterna vilka dock hämmas av de svårigheter som denna tjänstesektor möter på sin hemmamarknad i . Dessa tar sig bland annat uttryck i upphandlingsvillkor som för många, framför allt mindre, företag begränsar möjligheterna att konkurrera om anbuden. Trots att riksdag beslutade att inte införa en reglering av vinsterna i välfärden enligt den dåvarande regeringens proposition ”Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet” är hotet om vinstbegränsning för företag inom välfärdssektorn ytterligare en annan begränsande faktor, vilket inverkar menligt på långsiktigheten i verksamheten och därmed försämrar benägenheten till utomstående investeringar. Som en följd av konkurrens har kvaliteten inom fristående verksamheter visat sig ofta vara högre än i motsvarande offentligt drivna. Detta exemplifieras genom att privata företag var först med att införa kvalitetsbokslut. Men snarare trots än tack vare att många av dessa företag i sin verksamhet visar goda kvalitetsresultat, har de således svårt att kunna verka på jämbördiga villkor i konkurrens med motsvarande offentligt drivna verksamheter. I de flesta välfärdssektorer är en optimal lösning att tillåta att privata och offentliga tjänsteleverantörer verkar på en gemensam och rimligt reglerad marknad. Med väl utformade spelregler, där såväl privata som offentliga aktörer konkurrerar om att leverera högkvalitativa välfärdstjänster, skapas förutsättningar för att komma till rätta med många av de problem som har uppstått inom välfärdssektorn. Med möjligheter att genom nyinvesteringar och innovation driva och utveckla sin verksamhet, kan de också medverka till att stärka kvaliteten i välfärden och värna om ökad valfrihet och mångfald. Det vore till gagn för alla dem som arbetar inom dessa välfärdsföretag vilka då får långsiktiga möjligheter att utveckla sina verksamheter. Det vore också till gagn för de människor som tar del av välfärdens tjänster.
mot · H9022523 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav ska ställas för examina att socionomutbildningen moderniseras och tillkännager detta för regeringen. Socionomprogrammet leder till socionomexamen och du får en akademisk yrkesutbildning i socialt arbete inom olika arbetsområden av välfärdssektorn. syns en del kompetensbrister runt om i kommuner. En viktig del att socionomer har med sig är kunskaper om att hålla barnsamtal. En annan viktig del är att ha kunskap om är social utsatthet i annan socioekonomisk bakgrund än den man själv kommer ifrån. En tredje del är kunskaperna om hur ett familjehem arbetar. ser helt enkelt inte likadant ut nu som för tio eller . En modern socionomutbildning som matchar de behov som finns runt om i kommunsverige är centralt. Därför bör det ställas krav för examina att socionomutbildningen moderniseras utifrån ovanstående och även andra faktorer såsom lokal kulturkompetens och annat kan väga tunga att ta med i utbildningen.
mot · H9022524 · 2021-10-01 00:00:00 — Det är inte rimligt att sänka trösklarna för denna målgrupp och därmed göra det betydligt lättare att komma in på gymnasial utbildning eller att erhålla gymnasieexamen. Skärpta krav på sfi-undervisningen inom vuxenutbildningen 17, 18. Svenska för invandrare (sfi) är av avgörande betydelse för att kunna bli anställningsbar och därmed bli en del av det svenska samhället. Kraven behöver däremot skärpas avsevärt. Ett stort problem är t.ex. att det inte finns någon fastställd tidsgräns för sfi, utan kursen anses avslutad först när en elev uppnått kunskapskraven för den aktuella kursen. Detta innebär att sfi-studierna i praktiken kan pågå . Vi menar att det måste införas en bortre gräns för hur länge offentligfinansierade sfi-studier ska få fortgå och vill därför att denna fastställs till . Kraven ska skärpas gällande närvaro, resultat och utbildningsinnehåll. Personer som anländer till från andra länder och får studera inom vuxenutbildning, ska där ges obligatorisk undervisning om det svenska samhället och om rättigheter och skyldigheter för medborgare. Ämnena ska testas och kraven vara tydliga på hög kunskapsnivå för att bli godkänd i vuxenutbildningen. Lärare ska vara certifierade i svenska språket på nivå C1 för att få fast anställning inom vuxenutbildningen. Icke legitimerade modersmålslärare ska endast ska få tidsbegränsade anställningar, detta mot bakgrund av att målsättningen måste vara att öka andelen behöriga lärare även inom sfi. Särvux ska vara en särskild skolform Vi anser att det var ett stort misstag att låta särvux upphöra som särskild skolform och uppgå i den ordinarie vuxenutbildningsverksamheten. Det kommer att få oönskade konsekvenser för kvaliteten på utbildningarna, som det finns en överhängande risk för att dessa elever blir marginaliserade. Vi delar den kritik och oro som framförts av en rad remissinstanser under beredningen av den lag som trädde ikraft . Vi är också djupt oroade över att denna målgrupp kommer att få stå tillbaka för andra målgrupper med den nya prioriteringsordningen för komvux. Vi vill därför riva upp beslutet att låta särvux vara en del av den ordinarie vuxenutbildningsverksamheten. Per (SD)
mot · H9022532 · 2021-10-01 00:00:00 — Återkommande utvärdering av arbete med Agenda 2030 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en internationell, extern, återkommande utvärdering av politik för global utveckling för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. klubbade riksdag propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (PGU). I och med beslutet antog en ny gemensam hållning för att skapa långsiktighet i utvecklingspolitiken. Under de år som gått har sittande regeringar förändrat och utvecklat politiken inom området . PGU har sedan den gick igenom granskats och utvärderats, såväl av Statskontoret 2014, som i en rapport från Expertgruppen för biståndsanalys () 2016. anser att utvärdering och granskning är viktigt och något som partiet vill se mer av. antog en resolution, Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development A/RES/70/1, som innehåller en agenda (Agenda 2030) för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kopplat till fattigdomsbekämpning. Skillnaden från de tidigare milleniemålen är att denna agenda inte bara vänder sig till utvecklingsländer utan till alla länder i hela världen och att vi alla har ett gemensamt ansvar för att uppnå målen, både genom nationellt som internationellt arbete. önskar se återkommande utvärderingar av arbete med Agenda 2030. Dessa utvärderingar ska genomföras av en extern, internationell part och de ska innefatta adekvata jämförelser med hur arbetet fortskrider i andra jämförbara länder.
mot · H9022533 · 2021-10-01 00:00:00 — Slutsatsen är därför att avviker från den internationella standarden på såväl nordisk som europeisk och global nivå. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skapar ränteskillnadsersättningen en skev incitamentsstruktur, försämrad konkurrens och helt onödiga inlåsningseffekter. De som amorterar av sin skuld straffas genom en hög avgift och möter höga transaktionskostnader om man vill byta bostad eller bank. Bostadsmarknadens funktionssätt försämras eftersom artificiella barriärer för rörligheten försvårar ett effektivt utnyttjande av bostadsbeståndet. Trögrörligheten brukar adresseras som ett av de största problemen på den svenska bostadsmarknaden, varför ränteskillnadsersättningen borde vara en lågt hängande frukt att plocka oavsett styrkan i effektens faktiska dignitet. Vidare finns det också tungt vägande bevekelsegrunder att förändra regelverket ur konkurrenshänseende, eftersom transaktionskostnader skapar inlåsningseffekter mellan aktörer och ökar risken för felprissättning. Slutligen utgör hinder för amortering risker, stora eller små, för den finansiella stabiliteten, särskilt i ett land med hög privat skuldsättning. En sund amorteringskultur borde därför uppmuntras av lagstiftaren och hinder för en sådan undanröjas. En i sammanhanget viktig aspekt att ta hänsyn till är att en inskränkning av ränteskillnadsersättningen, allt annat lika, kommer att minska bankernas räntenetto och pressa marginalerna. I teorin blir det således ett nollsummespel där banken kompenserar sig själv genom en motsvarande räntehöjning och konsumenten får bära kostnaden i slutändan ändå. Detta är dock en sanning med modifikation eftersom det förutsätter att de traditionella bankerna aktivt vill minska sin egen kundbas. Bolånemarginalerna är höga och en räntehöjning med hänvisning till ändrade regler om ränteskillnadsersättningen skulle sannolikt inte tas emot positivt av vare sig allmänheten eller kunderna. Hos de traditionella bankerna accepterar kunderna redan i många fall en lägre inlåningsränta, relativt vad man kan få hos nischbanker, varför en högre utlåningsränta skulle göra det svårare att behålla befintlig kundbas. Med en växande fintechsektor och flera nya utmanare på marknaden ligger det således i bankernas intresse att erbjuda marknadsmässiga villkor. Utgångspunkter för en utredning Likt andra länder bör det även i finnas möjlighet att öka amorteringstakten och amorteringsbeloppet, utan att behöva betala ränteskillnadsersättning. Avgift för ränteskillnadsersättning vid olika nivåer av låneskuld bör med tydlighet framgå i kronor och ören vid tecknande av bostadslån. Generell rätt till byte av säkerhet vid flytt Inför en generell rättighet för låntagaren att byta säkerhet vid bostadsflytt, om den nya säkerhetens värde (bostaden) är i paritet med den gamla säkerheten som ställts som garanti för lånet. Låntagaren bör ha rätt till ersättning vid förtida återbetalning av lån om räntorna gått upp, på ett motsvarande sätt som banken har när räntorna gått ner. Premissen för denna åtgärd är att systemet för ränteskillnadsersättning som sådant finns kvar.