ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021430 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte konkurrensutsätta arbetstagarbegreppet och tillkännager detta för regeringen. Det finns inte någon definition av begreppet arbetstagare i lagen. I varje enskilt fall måste en helhetsbedömning göras. Då jämför man ett typiskt arbetstagarförhållande och ett typiskt uppdragstagarförhållande. Om förhållandet mest liknar ett arbetstagarförhållande ska man utgå från att det också är ett sådant. Detta gäller oavsett vad parterna valt att kalla sitt förhållande. Kollektivavtal och arbetsrättslig lagstiftning gäller bara för den som är arbetstagare. Arbetstagarbegreppet är nyckeln till hela det sociala och rättsliga skydd som en arbetstagare har. Detta gör det absolut nödvändigt att tydligt definiera vem som är arbetstagare och vem som kan vara uppdragstagare. Om uppdragstagare – personer med F-skattsedel – tillåts utföra arbetsuppgifter som enligt kollektivavtal ska avlönas med A-beskattad ersättning rundas kollektivavtalen och det skapar konkurrensfördelar och lönedumpning. Exempelvis har skogsavtalet i sin paragraf 3 särskilt reglerat vem som är arbetstagare eller uppdragstagare. arbetstagardefinition har ett antal gånger ifrågasatts av arbetsgivare, bland annat har man lyft det till , men hållit för prövning. Det kan tjäna som vägledning för övriga arbetsmarknaden.
mot · H9021431 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en ny konkurrensneutral biljettplattform där det går att köpa biljetter för all kollektivtrafik, såväl offentlig som privat, och tillkännager detta för regeringen. I finns ett uttalat mål om mer hållbart resande. Flera resenärer ska lockas att ta tåget i stället för bilen eller flyget. Ett större utbud, som också ger lägre priser, är ett mycket verkningsfullt konkurrensmedel. Statistik visar att sedan privatägda MTR Express startade trafik på sträckan –2015 har statliga SJ:s biljettpriser sänkts , och tågresandet har ökat. En grundläggande förutsättning är att det råder konkurrens på lika villkor för de svenska järnvägstransportörerna. Med nuvarande förhållanden är det i princip omöjligt att etablera ny lönsam persontågstrafik, då nya bolag inte får tillgång till den helt dominerande biljettplattformen. Det är SJ som på egen hand bestämmer vilka andra operatörer som ska släppas in i försäljningskanalen . Avregleringen av järnvägsmarknaden måste därför genomföras hela vägen, så att kunderna på ett och samma ställe kan få tillgång till information om tågavgångar och priser för alla operatörer. Den statliga utredningen nationellt biljettsystem (SOU2020:25) belyser svårigheterna med att köpa biljetter för resor över länsgränserna och föreslår, som namnet säger, ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i . Ett nationellt biljettsystem till vilken alla operatörer har tillgång skulle underlätta för passagerarna samt bidra till konkurrens på lika villkor mellan privata och offentliga aktörer. Boriana (M)
mot · H9021432 · 2021-09-30 00:00:00 — Krafttag mot ringa stöld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga skärpt straff för ringa stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga utökade befogenheter för säkerhetspersonal och tillkännager detta för regeringen. Stölder är ett ständigt gissel för detaljhandeln. Enligt Svensk Handels rapport och svinn i detaljhandeln medger varannan dagligvaruhandlare och var tredje sällanköpsvaruhandlare att stölderna ökat. Detta som antalet personer lagförda för ringa stöld paradoxalt nog minskat . Stölder understigande klassas som ringa stöld om inte brottet har förberetts, exempelvis genom att gärningspersonen har med sig utrustning för att lura larm, eller kläder med extra fickor avsedda för att gömma stöldgods. Det kan även vara svårt att ertappa en tjuv. Så länge en person befinner sig i butiken kan han eller hon stoppa en vara i fickan utan att det är ett brott. Det är först när affären lämnas och alla betalningsställen passerats som det rör sig om ringa stöld eller stöld, om varan fortfarande ligger i fickan. En tjuv måste tas på bar gärning, endast misstanke om brott motiverar enligt lagen ett ingripande från väktare eller personal. Butikspersonal får heller inte undersöka exempelvis väskor hos personer som de misstänker har stulit eftersom det klassas som kroppsvisitation. Endast en bråkdel av alla ringa stölder polisanmäls, få av de ringa stölderna leder till fällande dom och ännu färre till att böterna betalas. Det ger en bild av att ringa stöld betraktas som ett relativt ofarligt brott. Ett annat problem är att handlare upplever att tjuvar inte tas om hand på ett ordentligt sätt av polisen. Efter att en tjuv har tagits omhand av väktare kan det dröja innan polisen kommer. får inte väktare eller annan säkerhetspersonal transportera en tjuv till polisen, utan polisen måste skicka en patrull för att hämta vederbörande. Det tar tid och resurser från både polis och väktare. För att minska de ringa stölderna och lagföra fler som stjäl bör vi justera straffskalorna samt utöka befogenheterna för säkerhetspersonal. Detaljhandeln måste få en signal att deras ansträngningar att minska stölder och ta fast personer som stjäl leder någonstans. Om endast ett fåtal av de som ertappas med stölder i slutändan blir dömda minskar dessutom incitamentet att anmäla brott till polisen. Boriana (M)
mot · H9021433 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra rymningar från förvar straffbara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta installation av larmbågar som besökare passerar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta genomsökning av personliga tillhörigheter utan att skälig misstanke föreligger och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta visitation av förvarstagna före transporter och tillkännager detta för regeringen. Personer som har fått avslag på sin asylansökan kan under vissa omständigheter tagas i förvar och placeras på något av sex förvar. Syftet med detta är att säkerställa att utvisning skall kunna verkställas så fort detta är möjligt. Skälen till att en person tas i förvar är att bedömningen gjorts att personen inte kommer att vara tillgänglig och i övrigt samarbeta för att utvisning skall kunna verkställas. På dessa förvar händer ofta allvarliga incidenter – våld mot personalen, dödshot och slagsmål mellan förvarstagna personer. Även rymningar är vanliga. Dagens situation utgör ett stort arbetsmiljöproblem för de anställda. Den stora majoriteten av de intagna är så kallade polisiära ärenden som inte har velat medverka till sin utvisning – ungdomar som har bott på gatan, missbrukare och individer med psykisk ohälsa. Det är av yttersta vikt att säkerheten vid dessa förvar höjs, dels för att minimera risken för rymningar, då själva syftet med tagande i förvar är just att personen skall finnas tillgänglig så att utvisning kan verkställas, dels för att garantera säkerheten för såväl personal som förvarstagna personer. För att åstadkomma detta behöver lagstiftningen skärpas i flera avseenden. Exempelvis måste det bli tillåtet att genomsöka de förvarstagnas skåp och väskor, utan skälig misstanke. Det bör också vara möjligt att begränsa de förvarstagnas rörelsefrihet, samt att göra rymningar straffbara. De flesta rymningarna sker i samband med transport till sjukhus eller tandläkare, men de anställda saknar lagstöd för att kunna tillgodose sin egen och andra intagnas säkerhet, eller förhindra rymningarna. Boriana (M)
mot · H9021434 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på kunskaper i det svenska språket för att beviljas medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Kunskap och kompetens är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden, och den kanske viktigaste kunskapen är förmågan att förstå och göra sig förstådd på svenska. Att flyktingar eller invandrare inte lär sig svenska tillräckligt bra är ett allvarligt samhällsproblem. Utan kunskaper i svenska blir det svårt att bli delaktig i samhället, påverka sina egna livsförhållanden eller att kommunicera med exempelvis förskola, skola och äldrevård. Det kan även bli svårt att upplysa sig om vilka rättigheter och skyldigheter man har i det svenska samhället. Saknas förmågan att kommunicera på svenska är risken överhängande att hamna utanför både arbetsmarknad och samhälle. Att delta i sfi, eller på annat sätt lära sig och uppnå en godkänd nivå av svenska, bör därför vara ett baskrav för att beviljas medborgarskap. Kravet blir en drivkraft för den som permanent vill bo och leva i att lära sig svenska och därigenom bli en del av det svenska samhället. Boriana (M)
mot · H9021435 · 2021-09-30 00:00:00 — Uppgradering av det svenska medborgarskapet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Till skillnad från andra länder är det väldigt lätt att få medborgarskap i . Det enda kravet som ställs är att man har bott i landet (vid giftermål med en redan svensk medborgare). Det nästan automatiska förfarandet vid beviljandet av medborgarskap har resulterat i att många svenska medborgare inte känner någon samhörighet med landet . För att ändra på det och tydliggöra sambandet mellan medborgerliga rättigheter och medborgerliga plikter bör det införas fler krav. Kunskap i det svenska språket är grundläggande för att kunna delta i de demokratiska processerna. Därför bör ett språktest införas som krav för medborgarskap. För att främja integrationen bör det även krävas egen försörjning, och har man försörjts av samhället borde man även ha återbetalat skulden innan ansökan om svenskt medborgarskap beviljas. Boriana (M)
mot · H9021436 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skönstaxerade inkomster inte ska ge rätt till förmåner från välfärdssystemen och tillkännager detta för regeringen. Normalt sker beskattning för fysiska personer i enlighet med inkomna kontrolluppgifter under inkomstslaget tjänst, och i enlighet med dessa av personen avgiven inkomstdeklaration. När kontrolluppgifter saknas, eller när den skattskyldiges inkomster är väldigt låga, gör en skönsmässig uppskattning av inkomsterna. Detta beskattningsförfarande sker inte minst för personer som är verksamma inom tydliga skatteundandragande områden. Det uppskattade beloppet tas av upp till beskattning i den fysiska personens inkomstdeklaration. Den skönsmässiga uppskattade inkomsten läggs till grund för taxering och beslut om pensionsgrundad inkomst, pensionsmyndighetens beslut om pensionsrätt samt andra utbetalningar från välfärdssystemen. Eftersom någon preliminär skatt inte har dragits på beloppet innebär det att den fysiska personen själv ska betala in inkomstskatten på detta belopp. Det är helt uppenbart orimligt att individer genom direkt felaktigt beteende i form av undanhållande av inkomster för beskattning och utebliven redovisning av inkomster i inkomstdeklaration, kan tillgodogöra sig skatte- och avgiftsfinansierade förmåner utan att ha erlagt de skatter och avgifter som åligger dem att betala. uppgick de skönsmässigt beslutade inkomstbeloppen till och 2016 till . av de på dessa belopp beräknade skatterna har betalats in till staten. Men pensionsrätt och sociala förmåner för mångmiljonbelopp utgår även på av beloppen för vilka de skattskyldiga aldrig betalat någon skatt. Det befintliga systemet uppmuntrar sålunda till felaktigt beteende och ger de som undanhåller inkomst från beskattning under vissa förutsättningar rätt till samma förmåner som de som gör rätt för sig. För att komma till rätta med denna orimlighet bör sålunda inkomst av tjänst inte vara pensionsgrundande i de fall då inkomstskatten är skönsmässigt uppskattad och obetald. Boriana (M)
mot · H9021437 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kontrollen för välfärdsutbetalningar och tillkännager detta för regeringen. Hundratals miljarder har felaktigt betalts ut från de offentliga transfereringssystemen. I takt med att transfereringssystemens omfattning ökat och antalet människor som erhåller utbetalningar från desamma ökat avsevärt har myndigheternas kontroll över att utbetalningarna görs i enlighet med gällande regelverk till berättigade mottagare blivit allt sämre. Bedrägerierna mot de skattefinansierade välfärdssystemen är mycket omfattande, och ett tilltagande samhällsproblem. Ett av de problem som uppenbarar sig i detta sammanhang är att det saknas kontroll över vem som bor i landet och därmed uppfyller ett av de grundläggande kriterierna för att vara berättigad att ta emot något av dessa bidrag. Helt absurda exempel kan räknas upp i detta avseende. Alltifrån främmande makts statsråd som uppburit ersättning från transfereringssystemen, till en- och tvårums lägenheter med tiotals, ibland upp emot närmare hundra personer, skrivna på adressen. Bruket av dubbla eller flerdubbla identiteter har blivit ett vanligt tillvägagångssätt att tillskansa sig man inte är berättigad till. Åtgärder måste omgående vidtas för att säkerställa att våra skattepengar används till det de är avsedda. Detta görs lämpligen genom att skärpa kontrollen vid utbetalningar. Absolut nödvändigt att beakta är att alla då måste identifiera sig på ett säkert sätt, förslagsvis med biometriska uppgifter, för att stävja ovan nämnda problem med flera olika identiteter för samma person. Boriana (M)
mot · H9021438 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i arbetslöshetsstatistiken komplettera begreppet sysselsatt med begreppet självförsörjande och tillkännager detta för regeringen. I den officiella arbetslöshetsstatistiken används begreppet sysselsättning. Det är ett direkt missvisande begrepp, eftersom även en person som endast arbetar under en månad räknas som sysselsatt. Begreppet används främst i integrationssammanhang. En studie gjord av Entreprenörskapsforum 2020 visar att det tar innan av de som kommer till i arbetsför ålder (20–) uppnår en självförsörjningsgrad på efter skatt. har hälften sysselsättning. Detta är en väsentlig skillnad. Användningen av rätt begrepp ger en mer rättvisande bild av utanförskapet i och leder förhoppningsvis till en mer verklighetsförankrad migrationspolitik. Boriana (M)
mot · H9021439 · 2021-09-30 00:00:00 — Utvärdering av statliga myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärderingar av statliga myndigheter bör göras av oberoende instanser och tillkännager detta för regeringen. slog forskare larm om att myndigheter inom i hög grad finansierar och beställer sina egna utvärderingar, utvärderingar som dessutom inte håller vetenskaplig kvalitet. Knappt en tredjedel av utvärderingarna har gjorts av tillsynsmyndigheter som och Tillväxtanalys. Detta leder till att resultatens pålitlighet kan ifrågasättas, eftersom dessa framstår som partsinlagor. Konsulter som anlitas för att genomföra utvärderingarna har ett intresse av att ”inte bita den hand som föder en”. Möjligheten att vinna en upphandling ökar om konsultbolaget är känt för att göra utvärderingar som behagar uppdragsgivaren. En hög grad av internt beställda utredningar, som saknar trovärdighet och kan betraktas som rena partsinlagor, försvårar möjligheterna för de folkvalda politikerna att utkräva ansvar. Utredningar av offentliga myndigheter bör göras av oberoende instanser, inte genomföras eller beställas av myndigheterna själva. Boriana (M)
mot · H9021440 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att utreda för- och nackdelar med en sammanslagning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlasta från alla andra uppgifter än farledsmarkering, isbrytning, de delar inom sjö- och flygräddningstjänsten och sjömansservice som är konventionsstyrt, samt lots och sjömätning där marknadslösning saknas, och tillkännager detta för regeringen. slogs och samman och en ny myndighet, , bildades. kom också att omfatta de betydligt mindre verksamheterna vid tidigare Rikstrafiken och , den långsiktiga planeringen vid och Transportstyrelsen, samt en del av tidigare (Trafikanalys). Tanken var att det skulle skapas goda förutsättningar för effektivisering, och att därmed investerade medel skulle generera större nytta. Med samma nivå på de totala anslagen till myndigheten skulle sålunda mer pengar kunna läggas på infrastrukturåtgärder tack vare kostnadseffektiviseringarna. har ansvar för den långsiktiga planeringen för infrastrukturen avseende alla fyra trafikslagen, medan har det kortsiktiga operativa ansvaret för sjöfartens infrastruktur. Denna uppdelning, med överlappning som följd, leder till otydligheter såväl för myndigheterna själva som för deras uppdragsgivare och deras användare. Till exempel kanaliseras forskningsmedel via forskningsanslag till , som i praktiken har beslutsrätt över dessa medel. Även när det gäller infrastrukturutvecklingen finns motsvarande oklarheter i rollfördelningen. Ett annat problem, vid sidan av oklarheter beträffande rollfördelning och gränsdragning, är att , som är ett av de tre statliga affärsverken, dras med stora ekonomiska bekymmer. I praktiken har man varit i en så alarmerande situation att om det vore ett aktiebolag skulle kontrollbalansräkning behövt upprättas. Den enda möjlighet som verket har för att uppnå en ekonomi i balans, då man inte lyckas genomföra tillräckliga kostnadseffektiviseringar, är att höja avgifterna för sjöfarten, och därmed ytterst för svenskt näringsliv. Denna situation är mycket bekymmersam för såväl sjöfarten, näringslivet som arbetstillfällena i vårt land. Och leder dessutom till att uppsatta politiska mål inte nås. Mot bakgrund av de problem som ovan redogjorts för bör en utredning tillsättas för att utröna för- och nackdelar med en sammanslagning av . bör avlastas från alla andra uppgifter än det som kan betraktas som deras absoluta kärnverksamhet: farledsmarkering, isbrytning, de delar inom sjö- och flygräddningstjänsten och sjömansservice som är konventionsstyrt samt lots och sjömätning där marknadslösning inte finns som alternativ. Andra delar såsom infrastrukturbyggnation och forskningsfrågor, men också mycket av det administrativa och kommunikativa arbetet bör läggas över på andra myndigheter. Mest naturligt torde vara och i vissa fall Transportstyrelsen. Boriana (M)
mot · H9021441 · 2021-09-30 00:00:00 — Skyldighet att uppvisa körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldigheten att uppvisa körkort och tillkännager detta för regeringen. Med nuvarande lagstiftning är det möjligt att framföra ett fordon utan körkort utan att riskera straff för olovlig körning. Förare som saknat körkort och hävdat att deras utländska körkort är borttappade har blivit friade i domstol. Bevisbördan ligger på åklagaren när det gäller att bevisa att den som påstår sig ha ett körkort utfärdat utanför inte talar sanning – något som är mycket svårt om det inte finns något körkortsregister i landet där körkortet påstås vara utfärdat. Att framföra ett fordon utan erforderligt tillstånd är brottsligt och ska självklart beivras. Det är delvis en fråga om trafiksäkerhet. Att låta trafikanter utan körkort framföra fordon innebär att vi accepterar att andra trafikanter utsätts för livsfara. är i många avseenden ett föregångsland när det gäller att satsa på trafiksäkerhet, och dessa satsningar har visat sig vara framgångsrika. Att då se till att de som åker fast för olovlig körning kan fällas och ådömas det straff lagen föreskriver torde vara en enkel åtgärd. Men det är också en fråga om rättssäkerhet. Det är helt orimligt att vi på detta sätt tillämpar våra lagar på ett sätt för landets egna medborgare, med körkort utfärdat i , och på ett annat mer tillåtande sätt för de med körkort utfärdade i annat land. Körkortslagen måste ändras så att den som påstår sig ha ett körkort ska kunna bevisa det. Lika för alla, oberoende av vem som utfärdat körkortet. Boriana (M)
mot · H9021442 · 2021-09-30 00:00:00 — Tillgång till uppgifter i fordonsregistret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgången till uppgifter i fordonsregistret ska försvåras och tillkännager detta för regeringen. Ett sätt som den ökade organiserade brottsligheten i vårt land tar sig uttryck är att antalet bilstölder där stöldgodset aldrig återfinns ökar. Vanligtvis tillgriper tjuvarna fordonet , och när ägaren upptäcker stölden är bilen redan förd ut ur landet, alternativt placerad på någon undanskymd plats, ”slaktad” på alla attraktiva reservdelar. handlar det om bilar i miljonklassen, eller veteranbilar med stort historiskt värde. Öppenheten i det är en bidragande orsak till att denna typ av organiserad brottslighet är möjlig. Med hjälp av lättillgängliga digitala tjänster, via mobilappar eller sidor på internet är det enkelt att ta reda på vem som äger en bil och på vilken adress ägaren är skriven. Förutom dessa tjänsters avsedda funktion, att tillhandahålla information till dem som behöver informationen i hederligt syfte i seriös verksamhet, blir de också lättanvända redskap i de kriminella ligornas händer. De kan med några knapptryckningar skapa sig en lista över åtråvärda objekt och var de sannolikt finns parkerade. Denna lista kan sedan antingen användas för egna tillslag, eller sannolikt som en beställning till de hantlangare som gör grovjobbet. En okomplicerad och sannolikt effektiv åtgärd för att försvåra för dem som genomför organiserade bilstölder vore att begränsa tillgången till uppgifterna genom att införa obligatoriskt krav på legitimering med till exempel bank-id för att kunna få ut uppgifter från bilregistret, samt att uppgift om vem som begärt ut uppgifterna alltid ska lämnas till fordonsägaren. Boriana (M)