ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902429 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för brottsskadeersättning så att brottsofferperspektivet betonas och att utreda om den av domstol fastställda ersättningen kan betalas ut genom utan att brottsoffret själv måste agera, och detta tillkännager för regeringen. Brottsoffer tilldöms olika typer av ersättningar av tingsrätten. Det kan vara ersättning för personskada, sakskada eller sveda och värk. Den som har utsatts för någon typ av brott får yrka på vilken ersättning han/hon kräver, och åklagaren är behjälplig med att framföra kravet till domstolen, som fastställer det belopp som bedöms skäligt. Därmed borde brottsoffret kunna räkna med att få det utdömda skadeståndet. Så enkelt är det emellertid inte utan det krävs att han/hon agerar själv. Tre instanser kan behöva kontaktas: , Kronofogden och försäkringsbolag. gör sin egen bedömning av ersättningens storlek och, kommer ofta fram till ett lägre belopp än domstolen, Kronofogden kan hjälpa till att driva in beloppet från den dömde, som ofta varken kan eller vill betala. I värsta fall kan brottsoffret själv behöva kontakta den dömde för att kräva den del av ersättningen som inte betalar. Det är rimligt att tycka att ett brottsoffer borde vara garanterat att få den ersättning som domstolen fastställer utan att själv behöva agera. Det är inte mänskligt att den som blivit utsatt för brott eller så drastiskt som är anhörig till någon som mist livet, själv ska behöva kontakta förövaren för att få ut den ersättning domstol fastställt. Här krävs en regeländring.
mot · H90243 · 2021-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt utreda möjligheterna att införa radioisotopbehandling även i och tillkännager detta för regeringen. Prostatacancer drabbar cirka 10 000 personer/år i och är därmed vanligaste cancersjukdom. Risken för prostatacancer ökar med åldern. Provtagning sker via PSA-prov – prostataspecifik antigen. Vid förhöjt värde utreds om det är prostatacancer via ultraljud och andra undersökningar. Om man konstaterar en prostatacancer hos patienten kan behandling tyvärr dröja då väntetiden på att få behandling i kan vara lång. Prostatacancern kan behandlas med kirurgi, strålning, hormoner och cytostatika. kombineras olika behandlingar. Ytterligare behandlingsmöjlighet finns , en så kallad stereotaktisk strålbehandlingsform som ges intravenöst via dropp. En privat klinik i är första med radioisotopbehandling – en ny radioaktiv läkemedelsbehandling vid spridd prostatacancer. Behandlingen är särskilt till för äldre prostatapatienter vars cancer framskrider men som kan ges cytostatikabehandling på grund av dess negativa effekter. Prostatacancer kan sprida sig till lymfkörtlar, skelett, lever och lungor. Läkemedlet söker sig till prostatacancercellerna oavsett var de finns. Det gör det möjligt att strålbehandla cancercellerna oavsett var i kroppen de återfinns. Kliniken tar bland annat emot svenska prostatapatienter som har behandlats där sedan starten . Där finns svensktalande personal och patienten får ett eget vårdteam. Det är ingen väntetid och behandlingen kan påbörjas inom . Det är som beslutar om man har rätt till önskad vård utomlands samt vilken summa som godkänns. Beloppet som eventuellt godkänns får ej överstiga vad vården skulle ha kostat i . Privatkliniken vill dock ha förskottsbetalning och patienten får därmed själv stå för vårdkostnaden för att sedan begära in den i efterhand, då handläggningstiden hos är cirka . Dödligheten i prostatacancer är en av de indikatorer som valt ut för att mäta folkhälsan i . Då det är vår vanligaste cancersjukdom är det av största vikt att de senaste behandlingsmetoderna finns i vårt land. Jag föreslår att regeringen skyndsamt utreder möjligheterna att införa radioisotopbehandling även i .
mot · H902430 · 2021-09-27 00:00:00 — Förbättrade villkor för årsrika ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av gällande regelverk och lagar i syfte att förbättra årsrikas villkor på arbetsmarknaden och möjliggöra fortsatt arbete efter generell pensionsålder för den som så önskar, och detta tillkännager för regeringen. Andelen som väljer att fortsätta sitt yrkesliv ökar ständigt i . Något som på alla plan är positivt. För samhället då fler behövs i arbete för att klara framtida pensionsavgångar, för arbetsplatser då viktig kunskap och erfarenhet stannar kvar i arbetslivet och för individen som fortsätter att hålla sig aktiv och åtnjuta känslan att vara behövd och efterfrågad. Den positiva trenden till trots finns fortsatt många minor för de årsrika att kryssa mellan i det svenska samhället. vi måste belysa och aktivt arbeta med för att motverka och desarmera. Under pandemin fick vi flera kvitton på att systemet inte hänger med i tiden med en föränderlig pensionsålder och ett tillvaratagande av årsrik kompetens. Exempelvis kunde man som heltidsarbetande företagare inte ansöka om ersättning för att stanna hemma från arbetet i enlighet med riktlinjerna som gavs generellt för medborgarna då medborgare förväntades, enligt regelverket, att vara pensionärer och inte förvärvsarbetande. Detta ledde i sin tur till att gruppen hamnade i kläm, folkhälsomyndigheten uppmanade till att hålla sig hemma men den ersättning som skulle täcka en bortavaro från arbetet fanns inte att söka. Generellt är det även svårt att som få behålla en fast anställning trots att man själv gärna fortsätter arbetet. För att lösa detta måste systemet ”luras” med de anställda som inhyrda konsulter från sitt eget bolag istället för att kunna fortsätta sin anställning. En genomlysning med glasögon för att underlätta och motivera årsrika att stanna i ett aktivt yrkesliv ligger i intresse och bör initieras av .
mot · H902431 · 2021-09-27 00:00:00 — Pilotprojekt – för minskad arbetslöshet i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett pilotprojekt med som pilotlän för samverkansinsatser mellan myndigheter och näringsliv i syfte att minska arbetslösheten bland grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden, och detta tillkännager för regeringen. är ett av de län som angränsar geografiskt samt har pendlingsavstånd till , och länet ingår därav i samma arbetsmarknadsregion. Trots detta är arbetslösheten i delar av länet bland de högsta i landet. Något som förvärrats under coronakrisen då speciellt arbetslösheten bland unga skjutit i höjden. förutsättningar med gröna näringar, attraktiva besöksmål och välutbyggd kollektivtrafik och ett stort antal potentiella arbetstillfällen inom pendlingsavstånd borde bidra till en hög sysselsättningsgrad i hela länet. Den höga arbetslösheten beror bland annat på låg utbildningsnivå, eller arbetslöshet i samband med omställning inom olika företag, men också på att det är många utrikesfödda i vissa kommuner, där utbildningsmatchning och kunskap i svenska behöver bli bättre. I finns positiva exempel där statliga myndigheter tillsammans med kommuner eller företag har hittat ett sätt att matcha personer till företag. Ett exempel är Flens Byggelement som genom ett framgångsrikt samarbete med Arbetsförmedlingen kunde anställa ett helt nytt arbetslag när de behövde köra sin verksamhet även . Matchningsarbete som bygger på samarbete mellan myndigheter, kommuner och näringsliv likt det på Flens Byggelement är avgörande för att minska arbetslösheten i grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Genom samarbetet kan arbetet identifieras på lämpliga arbetsplatser för att tydligare arbeta med introduktion och handledning när den arbetssökandes språk och erfarenhet inte är exakt det som traditionellt förväntas. För att satsningen ska vara framgångsrik bör företagarna få förenklade regler för att kunna anställa personer för att också kunna avsluta anställningen om inte matchningen fungerar på ett tillfredsställande sätt. Att prova nya arbetssätt för att minska arbetslösheten kräver tålamod och uppfinningsrikedom. Vi är övertygade om att identifiering av svårigheter och framgångsfaktorer görs bäst inom ett avgränsat geografiskt område – ett pilotlän – för att sedan utvärderas och lanseras nationellt. vore ett lämpligt pilotlän baserat på den låga sysselsättningsgraden tillsammans med tidigare erfarenhet från framgångsrika matchningsprojekt. Därtill har länet tillgång till flera olika lämpliga näringsverksamheter inom lantbruk, industri och utbildning.
mot · H902432 · 2021-09-27 00:00:00 — Ändrad straffskala för barnpornografibrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över straffskalan i sin helhet i syfte att höja straffet för barnpornografibrott och tillkännager detta för regeringen. Genomförda granskningar visar att ett stort antal vuxna människor laddat ner mängder av barnpornografi på nätet. Detta är ett vidrigt brott både med hänsyn till den beroendeställning barnen har till förövaren samt den förnedring det innebär att utsättas för ett ytterst allvarligt brott som filmas eller på annat sätt dokumenteras för att sedan spridas till brottslingar över hela världen. För att få stopp på dessa fruktansvärda brott måste antalet utredare utökas, kunskaperna kring brottet breddas och straffet göras mer kännbart. Straffet för barnpornografibrott är fängelse i högst . Om brottet är ringa är straffet böter eller fängelse . Grovt barnpornografibrott ger lägst och högst . Här vägs in om brottet anses yrkesmässigt eller i vinstsyfte samt om det utövats systematiskt eller i större omfattning. Ett brott av sexuell karaktär mot ett barn kan inte anses som ringa. En man dömdes för innehav av över 400 timmars film på grova övergrepp mot barn till två månaders fängelse och skyddstillsyn. En orimligt låg nivå för att visa brottets grova karaktär. Att utnyttja ett barn i beroendeställning till ett brott för egen skull kan omöjligt ses som annat än synnerligen grovt. För att tydligt markera mot denna typ av hänsynslöshet mot en annan människa och för att stävja bredden i utövandet bör straffen för barnpornografi höjas och på det sättet göras mer kännbara för förövaren.
mot · H902433 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta dold egendomsbevakning som ett steg för ökad trygghet och tillkännager detta för regeringen. Skadegörelse såsom klotter och bilbränder har både ökat och präglat en del av tillvaron i vissa områden, på specifika platser och inom t.ex. SL:s kollektivtrafik. En utveckling som går åt helt fel håll i vår strävan efter ett tryggt gemensamt samhällsrum. I FAP:en () regleras hur och på vilket sätt exempelvis spaning sker. är det förbjudet att arbeta med dold egendomsbevakning t.ex. kring klotterspan, vilket innebär försvårande och inskränkande av möjligheter för övriga samhället såsom bevakningsbolag och privatpersoner att ha möjlighet att effektivt bevaka egendom. måste dold egendomsbevakning ske uniformerat, vilket minskar möjligheten att göra ett effektivt arbete. En parallell kan dras till möjligheten att arbeta civilt som butikskontrollant, vilket ger oerhört mycket större resultat än om densamma skulle skett uniformerat. Varför då inte möjliggöra samma typ av effektivt arbete när det kommer till klotterspan och förhindrande av bilbränder och liknande brottslighet? Dold egendomsbevakning handlar främst om att man ges möjlighet civilt klädd eller med utrustning som inte skyltas synligt att övervaka ett specifikt objekt, och i händelse av brott förenklar det ett gripande av rätt gärningspersoner. Utifrån rådande omständigheter med en känsla av otrygghet och ett ökande antal brott bör vi tillåta effektiva åtgärder, såsom dold egendomsbevakning, för att stoppa den negativa trenden och bidra till en ökad känsla av trygghet och säkerhet.
mot · H902434 · 2021-09-27 00:00:00 — Sänkt dansmoms för återstart efter pandemin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga sänkt mervärdesskatt på dans och tillkännager detta för regeringen. Verksamheter i samhället är belagda med olika momsnivåer. kan dessa skillnader verka ologiska. Ett exempel på sådan ologisk momsbeläggning är den så kallade dansbandsmomsen eller dansmomsen. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken sitter och lyssnar, är . Det gäller också om dans framförs på scenen inför publiken. Men så snart åhörarna själva börjar dansa till musiken ska tillställningen beläggas med 25 procents moms. Av någon obegriplig anledning stiger alltså momsnivån om publiken dansar till musiken som framförs. Dansen är en verklig folkrörelse som finns över hela landet. Covidpandemin har dock slagit hårt mot denna folkrörelse. Innan pandemin samlades människor i bygdegårdar, Folkets hus och andra lokaler. Dansen har en mycket viktig social funktion och är också stärkande för folkhälsan genom den fysiska aktivitet som dansarna utövar. Med en lägre moms skulle entréavgiften för alla dansare kunna sänkas, vilket skulle ge stöd för den återstart som behövs inom kulturen. Många mindre etablerade dansorkestrar och dansarrangörer skulle också få det lättare att starta upp igen efter pandemin. Det handlar om överlevnad för en av våra största folkliga kulturrörelser. Varför kultur som utövas i form av publikens egen dans ska beskattas med 25 procents moms, medan annan musikkultur är belagd med väsentligt lägre moms, är svårt att få förklaring till. Det är hög tid att erkänna dansen som den viktiga kulturyttring den är i vårt samhälle. Momsnivån för musikverksamhet bör vara densamma vare sig publiken dansar eller inte. Per Lodenius (C)
mot · H902435 · 2021-09-27 00:00:00 — Hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör utreda hur personer med funktionsnedsättning ska kunna få möjlighet att själva välja hjälpmedel och att detta inte ska vara beroende av var man bor eller ålder och tillkännager detta för regeringen. Om man har funktionsnedsättning så kan de hjälpmedel man fått sig tilldelad vara helt avgörande för om man ska kunna leva ett aktivt och tillfredsställande liv. Men det är stor skillnad mellan vilka hjälpmedel man har möjlighet att få i olika delar av landet. Det är också ofta svårt att få välja de hjälpmedel man själv anser fungera bäst och passa de behov man har. Det ska inte avgöras vilka hjälpmedel man erbjuds utifrån vilken kommun eller region man bor i. Att dessutom åldern kan spela mer roll än behovet gör det inte bättre. Det finns exempel där ett hjälpmedel har tagits bort från till nästa eftersom personen det gäller fyllt och därför flyttats från barnhabiliteringen till vuxenhabiliteringen, och att man därför som vuxen inte längre anses ha behov av just det hjälpmedlet eller där en flytt till en annan region på grund av studier eller arbete inneburit att man tagits ifrån ett hjälpmedel man haft behov av och lärt sig använda på bästa sätt. Per Lodenius (C)
mot · H902436 · 2021-09-27 00:00:00 — Eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser till hela bilden vad gäller tillgång till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning, och detta tillkännager för regeringen. Utredningen andra och en annan chans – ett komvux i tiden, som lämnades till regeringen , fick ett tilläggsuppdrag under utredningens gång vad gäller eftergymnasiala studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning (IF). Det efter ett tillkännagivande från som samtliga partier stod bakom. Ett tillkännagivande som en majoritet i ansåg vara tillgodosett. Jag kan dock inte se att tillkännagivandet om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras är uppfyllt. För att förbättra tillgången krävs att hänsyn bland annat tas till studiefinansiering, utbildningens utformning och möjligheten att studera på annan ort. Möjligheten för personer med utvecklingsstörning att studera vidare efter gymnasiet måste bli bättre. Utredningen som gjordes såg inte till alla aspekter vad gäller möjligheten för personer med IF att studera på till exempel universitet eller högskola. Här behöver ett mer gediget och mer initierat arbete göras. Bland annat finns det små möjligheter till att kunna finansiera studier på högskola eller yrkeshögskola för individer med IF. Det är svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut då det inte finns ett samlat regelverk kring eftergymnasiala studier för personer med IF. Detta är en fråga som inte berörs tillräckligt i utredningen. För att kunna välja en utbildning måste också såväl boende som fritiden på studieorten liksom resorna mellan studieorten och hemmet fungera. Här behöver regelverk ses över, tas fram och anpassas för personer som behöver extra stöd för sitt boende, sin fritid liksom för sina resor. Studieanordnarens finansiering vad gäller eftergymnasial utbildning anpassad för personer med IF är inte heller helt klarlagd. Det förväntas ofta att det ska vara den kommun där personen bor eller en eventuell arbetsgivare som ska stå för en del av eller hela kostnaden. Här bör en mer generell och anpassad modell tas fram så att universitet, yrkeshögskolor och andra studieanordnare har tydliga och anpassade regelverk vad gäller möjligheten till finansiering av utbildning anpassad för personer med IF. Ett regelverk som mer liknar andra former av eftergymnasial utbildning som finansieras genom statliga anslag. Per Lodenius (C)
mot · H902437 · 2021-09-27 00:00:00 — Eget företagande för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram åtgärder för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva eget företag och tillkännager detta för regeringen. Det behövs ett större fokus på hur personer med funktionsnedsättning kan få bättre möjligheter att delta i samhället och försörja sig själva. Eget företagande kan vara ett sätt att bryta sitt utanförskap. Ofta handlar det då om att börja sitt företagande med att starta en enskild firma. Företagande handlar också om att kunna förverkliga en idé eller en dröm man har och som då också kan komma fler till nytta. Men personer med funktionsnedsättning har små möjligheter att starta eget företag. Även om både viljan, kunskapen och idéerna finns är risken stor att bli av med det stöd man har behov av eller att stödet inte är anpassat för eget företagande. Möjlig-heterna för personer med funktionsnedsättning att driva företag måste därför förbättras. Det kan exempelvis handla om basala behov som att få färdtjänst i samband med företagandet eller anpassning av arbetsplatsen. Per Lodenius (C)
mot · H90244 · 2021-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns industrier i som har förmågan att ställa om sin produktion mot tillverkning av skyddsmaterial vid kris och tillkännager detta för regeringen. har världen gått igenom nio stora ekonomiska kriser, alla med olika ursprung och konsekvenser. spreds covid-19 över världen och vårt land är ett av de som drabbats värst av både smittspridning och antal döda räknat per capita. har minskat ner sina beredskapslager på alla nivåer och varken stat, region eller kommun stod tillräckligt rustade för att kunna möta en krissituation. Initialt prioriterades regioner att få tillgång till skyddsutrustning medan kommunerna prioriterades bort. Detta innebar att personal inom omsorgen till en början arbetade helt oskyddade, vilket resulterade i att smittan i ett tidigt skede fick fäste på våra äldreboenden, vilket innebar att tusentals äldre fått plikta med sitt liv. På flera boenden tvingades skyddsombud utlysa skyddsstopp på äldreboenden på grund av brist på skyddsutrustning. Avsaknaden av beredskapslager innebar att skyddsutrustning var tvunget att köpas in från andra länder. Problemet var att många länder var i behov av detta och efterfrågan kunde inte tillgodoses i den takt det hade behövts. Leveranser med skyddsutrustning fastnade i andra länder och som situationen blev allt värre inom bland annat äldreomsorgen valde företagen att chockhöja priserna på skyddsmaterial. Regeringen har tyvärr satt alltför stor tilltro till att EU hjälper vid en kris. En kris som denna, som slagit hårt mot flera länder och befästs i hela världen, verkar dock inte alls funnits med i beräkningarna. Detta har inneburit att vi inte alls fått den hjälp av EU som vi hade behov av. Tvärtom införde flera länder istället exportstopp för att klara sitt egna lands behov först och främst. Det är i kris som brister i vårt samhälle tydliggörs. Under pandemin har vi blivit smärtsamt varse om att vårt land är dåligt rustat för kris och saknar den beredskap som behövs. Vi behöver ha fler producerande företag som kan ställa om och säkra skyddsmateriel för svensk vård och omsorg men även skapa underlag för internationalisering och export. Därför behöver vi kunna lita på att skyddsmateriel kan framställas genom inhemsk produktion. Skyddsmaterial ska aldrig vara en bristvara i och befolkningen ska vara trygg. Därför behöver vi säkerställa att det finns producenter i som har förmågan att ställa om sin produktion mot tillverkning av skyddsmateriel vid kris och tillkännager detta för regeringen.
mot · H902443 · 2021-09-27 00:00:00 — Totalt rapporterades 542 spädbarn mellan vara förgiftade av bekämpningsmedel som använts i lokalt jordbruk . Urfolken har varit proportionellt mest drabbade av alla. Det finns en rad bekämpningsmedel som är förbjudna inom EU, men som är fria att exporteras till länder utanför EU. Det är alltså bekämpningsmedel som utvecklats, producerats och exporterats från EU eftersom mottagande länder inte har lika höga krav. Det här visar på en dubbelstandard, hyckleri från EU:s håll, och är ett av många uttryck som visar fortsatta kolonisering av tredje världen. För människor är väl lika mycket värda? De förbjudna bekämpningsmedlen orsakar inte bara skada och död hos människor, de skadar djur och växter och förgiftar jord och vatten. Dessutom importerar vi sedan de livsmedel och träprodukter som har besprutats av dessa. Enklast vore att förbjuda produktionen av dessa medel, men genom att trycka på för att stoppa exporten av förbjudna medel så stoppar vi lönsamheten i att producera dessa. Den bör verka för att stoppa exporten av produkter som är förbjudna att användas inom EU. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ciczie Weidby (V)
mot · H902449 · 2021-09-27 00:00:00 — När dagens nyfödda fyller 18 och kallas till mönstring ska de mötas av en jämställd försvarsmakt. Försvarsmakten bör uppdras att återkomma med en plan för hur en jämn könsfördelning ska uppnås på organisationens olika nivåer till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Försvarsmakten bör också uppdras att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.