mot · H9024032 · 2021-10-05 00:00:00 — Så får vi ordning på – Jämställdhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förstärkt och utvecklat rutavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla bättre offentlig statistik om ägande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över föräldraförsäkringen för föräldrar som är företagare eller som både lönearbetar och driver företag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta omvandling från enskild firma till aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge relevanta myndigheter i uppdrag att informera blivande föräldrar om hur olika val påverkar privatekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra fler dagar med föräldrapenning till dubbeldagar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort snabbhetspremien i föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större flexibilitet att överföra dagar till andra personer i barnets närhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de 90 reserverade dagarna i föräldraförsäkringen även ska gälla de som saknar sjukpenninggrundande inkomst, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot kvinnors ohälsa kopplat till arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnomsorg i större utsträckning ska erbjudas , nätter och för att underlätta för föräldrar med obekväm arbetstid, och att kostnaden ska delas mellan stat och kommun, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka lönespridningen och individualisera lönesättningen i offentlig vård, omsorg och sociala tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska förekomsten av delade turer i offentligt driven vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om karriärkartläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att uppdrag rörande stöttning och kunskapsspridning har avsedd effekt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stötta åtgärder för att minska skillnader i kvalitet, tillgång och forskning inom vård och hälsa mellan kvinnor/flickor och män/pojkar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka mödrahälsovårdens ansvar för eftervården och införa tydliga riktlinjer kring eftervårdsbesöket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en moderniserad abortlagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ungdomsmottagningarnas arbete mot psykisk ohälsa kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgängligheten till stöd, hjälp och behandling vid psykisk ohälsa genom internetbaserade tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka ägarprövningen, tillsynen och kontrollen för att stoppa skolor som främjar religiös och politisk extremism, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en jämställd idrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare drivkrafter till arbete i bidragssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en arbetslinje i försörjningsstödet med aktivitetskrav på samtliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningsstödet till ett hushåll bör delas och betalas ut till samtliga vuxna i hushållet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett bidragstak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att obligatorisk språkscreening på BVC bör införas för att upptäcka barn som inte kan svenska, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att språkförskola bör införas för barn som inte kan tillräcklig svenska, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ”jobbinspiratörer” enligt dansk modell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för grov kvinnofridskränkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontaktförbud ska förenas med fotboja redan från början efter en individuell riskbedömning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personlarm bör införas vid kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta trygghetsstråk i stadskärnorna med patrullerande ordningsvakter och utökad rätt till kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med en särskild brottsrubricering för hedersbrott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera de s.k. moralpoliserna genom ett särskilt brott, olaga frihetsbegränsning, som förbjuder tvång och otillbörliga påtryckningar som syftar till att upprätthålla heder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned och tillkännager detta för regeringen. ska rättigheter, skyldigheter och möjligheter gälla lika för alla, oavsett vem man är och var man kommer ifrån. Kön ska inte begränsa individens frihet. har varje människa ett eget ansvar för sina livsval och för att vara med och bygga det samhälle som vi skapar gemensamt. I en demokrati ska det finnas lagar och regler som säkerställer lika rättigheter. Alla former av diskriminering måste motverkas. Och vi har alla ett eget ansvar – som individer, föräldrar, arbetsgivare, kollegor och medmänniskor – för att både kvinnor och män kan komma till sin fulla rätt och inte särbehandlas på grund av sitt kön. Jämställdhet handlar inte om att den ena parten vinner och den andra förlorar. Såväl män som kvinnor liksom samhället i stort gynnas av ökad jämställdhet. har kommit långt när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män, men det finns fortfarande omfattande problem. Kvinnor tjänar mindre än män, och kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män. Det påverkar kvinnors ekonomiska egenmakt. Det innebär också lägre ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet, samt i förlängningen en lägre pension. Kvinnor äger också i snitt bara hälften av vad män äger i . Av totala kapitalinkomster i står kvinnor för knappt en tredjedel. Utrikes födda kvinnor har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Det finns också könsskillnader vad gäller ohälsa. Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män och fler kvinnor än män lämnar arbetslivet . Mäns våld mot kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck är ytterligare allvarliga samhällsproblem som orsakar både fysiskt och psykiskt lidande. Det är viktigt att samhället markerar och agerar kraftfullt mot dessa brott. Ingen har rätt att begränsa någon annans liv. Utgångspunkterna för liberalkonservativa ideologi och centrala reformer är varje människas frihet, personliga ansvar och vilja att göra rätt för sig. Jämställdhet är i grund och botten en frihetsfråga. Strävan efter ett jämställt samhälle grundas i allas lika värde och har som målsättning att individen ska ha makt och möjlighet att själv välja hur hon eller han vill leva sitt liv. Att är ett av världens mest jämställda länder är ett resultat av långsiktiga och medvetna reformer av arbetsmarknad, socialförsäkringssystem samt välfärd, såsom barnomsorg, för att det i högre grad ska vara möjligt och lönsamt för kvinnor att förvärvsarbeta. Trots detta förvärvsarbetar kvinnor i fortfarande i lägre utsträckning än män, även om andelen är hög jämfört med i många andra länder. Detta märks inte minst i den stora skillnaden mellan mäns och kvinnors förvärvsinkomster. Kvinnors inkomster ligger på av mäns inkomster för åldersgruppen 20–. I längden leder detta till att kvinnor också får lägre pensioner än män. Viktiga förklaringar till denna skillnad är att kvinnor arbetar deltid, är föräldralediga och har sjukfrånvaro i högre utsträckning än män. I många avseenden börjar den ekonomiska ojämställdheten när det första barnet föds. Det är då den stora skillnaden mellan mäns och kvinnors tidsanvändning etableras. Den tid som kvinnor lägger på obetalt arbete – till förmån för betalt arbete – påverkar i sin tur kvinnors karriärer, inkomster och pensioner negativt. Kvinnor ägnar sig i större utsträckning åt obetalt arbete i hemmet än män. En halvtimmes hushållsarbete motsvarar upp emot obetalt heltidsarbete under ett yrkesliv. Så länge kvinnor tar på sig ett oproportionerligt ansvar för det obetalda hemarbetet kommer ekonomisk jämställdhet att bli svår att uppnå. Kvinnor och män arbetar också i stor utsträckning i olika sektorer och yrken. Kvinnors höga sysselsättningsgrad i är en viktig förklaring till denna könssegregering. Mycket av det omsorgsarbete som i många länder utförs oavlönat av kvinnor utförs i visserligen också av kvinnor, men som avlönat förvärvsarbete på arbetsmarknaden. Det är i grunden positivt, både för individen och för samhället. Att unga kvinnor och män väljer olika utbildningar både på gymnasiet och i högskolan är ytterligare en anledning till det könssegregerade arbetslivet. Den könssegregerade arbetsmarknaden får konsekvenser – bland annat när det gäller kvinnors löner. Den faktor som förklarar den största delen av löneskillnaden är skillnader i yrke. Kvinnor har också i lägre grad chefsbefattningar. Tar man hänsyn till skillnader i yrke, sektor, utbildning, ålder och arbetstid återstår en oförklarad löneskillnad på . Vad den beror på går inte att fastställa genom lönestatistiken. Det kan bero på sakliga skillnader i form av egenskaper som den anställde har eller på osakliga skillnader, såsom diskriminering. Utvecklingen gällande oförklarade löneskillnader har visserligen gått åt rätt håll, men den har gått långsamt: var skillnaden . En förbättring med blott har alltså skett under det senaste kvartsseklet. Under alliansregeringen genomfördes reformer för att stärka drivkrafterna till arbete och minska utanförskapet som har bidragit till förbättrade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. Att frångå arbetslinjen slår därmed fel ur ett jämställdhetsperspektiv. vill fortsätta sänka skatten för alla som jobbar, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. vill vi också göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete genom att införa en strikt arbetslinje i försörjningsstödet och ett bidragstak. Genom starkare drivkrafter att arbeta kan fler lämna bidragsberoende och ta steget ut på arbetsmarknaden. Utrikes födda kvinnor och ensamstående kvinnor med barn är överrepresenterade i försörjningsstödet. Att bryta beroendet av försörjningsstöd är därför inte bara centralt för att bekämpa utanförskapet, utan också en jämställdhetsfråga. Varje människa ett eget ansvar för sina livsval och för att vara med och bygga det samhälle som vi skapar gemensamt. Men i en demokrati ska det finnas lagar och regler som säkerställer lika rättigheter. Alla former av diskriminering måste motverkas. Och alla har ett eget ansvar – som individer, föräldrar, arbetsgivare, kollegor och medmänniskor – för att både kvinnor och män kan komma till sin fulla rätt och inte särbehandlas på grund av sitt kön. Ekonomisk självständighet är en avgörande förutsättning för kvinnors egenmakt och oberoende. politik ska öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Ökad sysselsättningsgrad bidrar till ökad jämställdhet Kvinnor står fortsatt för den största delen av det obetalda hemarbetet i , och skillnaden är ännu större i de familjer som har barn. Mer än var fjärde kvinna arbetar deltid, att jämföra av männen. Siffror från visar att av de som väljer att arbeta deltid för att vårda barn är kvinnor. Att kvinnor får avlastning med hemarbete ökar därför kvinnors möjlighet att delta på arbetsmarknaden på jämställda villkor. RUT-reformen har varit viktig för att underlätta för livspusslet i allmänhet, men framför allt för kvinnor som kan arbeta mer att få avlastning med obetalt hemarbete. Forskning visar att gifta kvinnor i hushåll som köper 40–80 timmars RUT-tjänster (motsvarande ) ökar sina inkomster proportionellt med avdragets storlek. På så sätt ökar sysselsättningsgraden. Att kvinnor som kan arbetar mer gynnar i sin tur löneutvecklingen, karriärmöjligheter och i förlängningen pensionen. För att öka jämställdheten på svensk arbetsmarknad är därför höjningen av taket i RUT-avdraget en viktig reform. Att kvinnor arbetar mer är inte bara bra för jämställdheten, utan också för ekonomi. Beräkningar från visar att BNP skulle öka med om kvinnor skulle arbeta i samma utsträckning som män. Baksidan av att kvinnor arbetar mindre än män, är att kvinnor får lägre inkomst och därmed mindre makt över sitt eget liv. Det innebär också att kvinnor oftare befinner sig i en utsatt ekonomisk situation. Ensamstående kvinnor med barn är klart överrepresenterade bland hushåll med ekonomiskt bistånd. Även utrikes födda kvinnor är överrepresenterade i försörjningsstödet. Kvinnors ägande och företagande Kvinnor äger i snitt hälften av vad män äger i . Kvinnor äger exempelvis av alla fastigheter. Det påverkar möjligheten att använda fastigheten som säkerhet för att förverkliga en affärsidé. Kvinnors ägande inskränker friheten att fatta avgörande beslut: En av fem kvinnor menar att hon inte skulle ha råd att skilja sig om hon skulle vilja. Inkomsterna spelar roll för ägandet. Kvinnor har av mäns totala inkomster. Gapet har varit oförändrat . Att kvinnor har lägre lön, startar företag i mindre grad, arbetar deltid i större utsträckning, är föräldralediga, vårdar sjuka barn och anhöriga och går i pension tidigare, påverkar givetvis också ägandet. Sammantaget kan konstateras att skillnaderna mellan kvinnors och mäns ägande är stora. Forskningsöversikter visar att det beror på flera faktorer. Eftersom kvinnor generellt sett tjänar mindre än män, så minskar möjligheterna till investeringar och ägande. Vidare finns normer och stereotyper som utgör hinder för kvinnors ägande. Bara genom att få bättre kunskap om ägande kan vi långsiktigt få till en förändring. behöver mer könsuppdelad statistik om ägande: , , , Lantmäteriet är exempel på myndigheter som bör få uppdraget att tillhandahålla ytterligare könsuppdelad statistik. Dessutom behövs mer internationella jämförelser om ägande. bör driva på inom för studier om ägande. Bättre förutsättningar för kvinnors företagande Fler män än kvinnor är egenföretagare, och den yrkessegregering som råder på arbetsmarknaden i stort avspeglas också inom företagandet. Kvinnors andel av företagandet har ökat , vilket delvis kan förklaras av att andelen företag inom tillverkning minskar i förhållande till tjänste- och serviceföretag samt företag inom vård och omsorg, där kvinnor i högre grad är verksamma. Utvecklingen har gynnats av borgerliga reformer som bidragit till en växande hemtjänstsektor och öppnat upp vård- och omsorgsbranscherna för företagande. RUT-avdraget har inneburit att nya jobb har växt fram. Svarta jobb har blivit vita med tryggare anställningsförhållanden. De nya jobben har ofta gått till människor som tidigare haft en svag förankring på arbetsmarknaden såsom utrikes födda och unga kvinnor. Drygt hälften av de som driver företag i RUT-branschen är kvinnor. För att underlätta människors vardag och för att fler enkla jobb ska växa fram vill vi genomföra en ny omfattande RUT-reform för att fler enkla jobb ska kunna växa fram i . Äldre är bland de flitigaste användarna av RUT-avdraget. Många anhöriga hjälper också sina äldre släktingar med alla möjliga sysslor i hemmet. För att möta också de äldres utökade behov av hjälp i hemmet bör ett mer generöst RUT-avdrag övervägas. Detta har utretts inom ramen för . Ett vinsttak i välfärden skulle riskera att slå ut många väl fungerande verksamheter. Att nya företag växt fram i välfärdssektorn har gynnat kvinnors karriärvägar och utvecklingsmöjligheter, men också kvinnors företagande. vill värna möjligheten till valfrihet som finns inom välfärden och som bidrar till att öka företagandet bland kvinnor. Rapporter har indikerat att kvinnors entreprenörskap minskar. Det är inte ett orimligt antagande att diskussionen om vinsttak är en bidragande orsak till att kvinnor avstår från att starta och driva företag. Se över föräldraförsäkringen för företagare Dagens föräldraförsäkring bygger på antagandet att föräldrar är anställda som arbetstagare hos en arbetsgivare. finns det många fler anställningsformer och de flesta arbeten skapas i småföretag. Föräldrauttaget bland män med eget företag är tydligt begränsat. Att driva ett företag kan för den som är ensam i företaget innebära att ett visst arbete måste utföras även om företagaren är ledig för att vårda sitt barn. Ersättningen från föräldraförsäkring bygger på förlorad inkomst. För företagare kan det vara svårare än för anställda att klargöra inkomstförlusten under föräldraledigheten. Företagare kan också ha svårt att ha verksamheten vilande under föräldraledigheten utan att företaget går i konkurs. Föräldrauttaget bland män med eget företag är litet. Regelverket bör anpassas så att det blir enklare att driva företag när man är förälder. Underlätta omvandling av enskild firma till aktiebolag Det bör bli lättare att starta och driva företag. Byråkratiskt krångel ska minska. Regelförenklingar och förenklade processer krävs, såsom att underlätta omvandling av enskild firma till aktiebolag. Många kvinnor som driver företag har valt att göra det som enskild firma, trots att det innebär en större personlig ekonomisk risk. Kvinnor har lägre pension än män Att män och kvinnor har olika lön och sysselsättningsgrad leder på kort sikt till att kvinnor har lägre inkomst, och på till att kvinnor får betydligt lägre pension. Den viktigaste långsiktiga insatsen för att lyfta kvinnors pensioner är därför att minska kvinnors deltidsarbete samt höja sysselsättningsgraden och löner. är cirka två tredjedelar av de så kallade fattigpensionärerna kvinnor. Ett annat sätt att uttrycka könsskillnaderna är att ungefär var sjunde äldre kvinna är fattigpensionär och var tionde man. Låga inkomster gör att många kvinnor kommer att få hela eller en betydande del av sin pension i form av garantipension. Eftersom garantipensionen är prisindexerad leder det dessutom till en eftersläpning i inkomstutvecklingen jämfört med löntagare och jämfört med dem som får inkomstpension, vilken är indexerad efter inkomstutvecklingen i ekonomin. Skillnaden mellan kvinnors och mäns pension kallas pensionsgapet. Det mäter i procent hur mycket mindre kvinnors genomsnittliga pensionsinkomst är i förhållande till männens. Det sammantagna pensionsgapet för personer är (pensionsinkomster innan skatt). Det finns ett stort värde av att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop. Det är bra att det finns en politisk överenskommelse om att förstärka grundskyddet i pensionssystemet, men mer måste göras för att långsiktigt stärka pensionärernas ekonomi. Sänkt skatt på pension är en viktig del i detta. skattesänkning är fyra gånger så stor som regeringens skattesänkning, nära . Det möjliggör skattesänkningar även för lägre pensioner, vilket är särskilt viktigt för kvinnor som är pensionärer. Till skillnad från regeringen tar bort vi även bort skillnaden i beskattning mellan lön och pension 2021. Den viktigaste reformen för att höja kvinnors pensioner är att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, men det tar tid. Pensionsgapet mellan män och kvinnor har minskat jämfört med årskull 1938, men med nuvarande minskningstakt sluts gapet när årskull 1997 fyller 65år. Bättre information till föräldrar om hur olika val påverkar privatekonomin Många val i livet påverkar privatekonomin och pensionen. Hur mycket varje förälder ska vara föräldraledig, hur fördelningen mellan betalt och obetalt arbete ser ut inom familjen, vem som är hemma när ett barn är sjukt och så vidare är val som får konsekvenser för arbetade timmar och därmed för inkomst och pension. Det är svårt att överblicka effekter av livsval på lång sikt samt de samband som finns till exempel mellan föräldraledighet och efterföljande ansvar för obetalt hemarbete. Därför bör till exempel och tydligt informera blivande föräldrar om sannolika effekter av olika val kopplade till föräldraskapet, så att blivande föräldrar kan fatta så välinformerade beslut som möjligt. Den ekonomiska ojämställdheten mellan män och kvinnor börjar ofta vid familjebildning. Det svenska socialförsäkringsförmåner behöver därför moderniseras i syfte att främja jämställdhet. har en generös föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren och även männen är föräldralediga. Men antalet lediga dagar skiljer sig mycket mellan kvinnor och män. Enligt tar kvinnor ut av ersättningsdagarna i föräldrapenningen, medan männen tar ut . Motsvarande siffror gällande tillfällig föräldrapenning (vab) är för kvinnor och för män. Det finns dock anledning att fördjupa sig i hur uttaget ser ut. Det är under barnets första två levnadsår som huvuddelen av föräldrapenning tas ut. Kvinnors uttag ligger huvudsakligen koncentrerad till barnets första levnadsår och männens uttag när barnet är 1–1,. Om bara studeras är mammor lediga på hel- eller deltid i totalt och män . Uttaget av föräldrapenning motsvarar dock enbart 9,5 respektive 2,2 månaders ledighet. Det är med andra ord vanligt att män och kvinnor förlänger föräldraledigheten genom att använda obetalda dagar, men detta uttag varierar mellan olika inkomst- och utbildningsgrupper. Ledighetstiden för kvinnor är alltså nästan fyra gånger så lång som för män; kvinnor tar med andra ord ut av dagarna under barnets två första levnadsår, oavsett om man mäter föräldraledighet eller -penning. Ser man endast till barnets första levnadsår är skillnaderna ännu större. Då tar kvinnor i genomsnitt ut och män 19. Kvinnors större ansvarstagande för familj och hem inverkar otvetydigt på allt från arbetsmarknadsdeltagande, sjukskrivningar, obetalt hemarbete, livsinkomst samt makt och inflytande i samhället. Det går inte att bortse ifrån att dessa skillnader förstärks och ökar i och med det ojämna uttaget i föräldraförsäkringen.