mot · H9024338 · 2021-12-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en redovisning av hur de i propositionen föreslagna åtgärderna ska finansieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en grönare skogsvårdslag och att en utredning bör tillsättas som ser över nuvarande skogsvårdslag i ljuset av nationell rättsutveckling, EU-direktiv och domar, internationella avtal och konventioner samt omvärldshändelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste efterlevas bättre, exempelvis hänsynsreglerna, och att tillsynsarbetet på måste förstärkas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen bör främjas och utvecklas med koppling till hyggesfritt skogsbruk och kontinuitetsskogsbruk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram och besluta om etappmål om hyggesfritt skogsbruk och naturnära skogsbruk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett uppdrag bör ges till berörda myndigheter om att revidera strategin för formellt skydd på så sätt att myndigheterna fortsatt har möjlighet att ta initiativ till formellt skydd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett projekt för att gynna naturturism i skyddad natur, där som huvudman får i uppdrag att genomföra ett samlat projekt för att gynna naturturism i nationalparker och skyddad natur i enlighet med förslagen i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyckelbiotopsregistret i sin helhet ska vara fortsatt tillgängligt och tillkännager detta för regeringen. Skogspolitiken måste bli grönare. Det är viktigt att skogsägare kan kombinera naturhänsyn med lönsamhet. yrkar bifall till propositionen men vill göra följande kompletteringar. Flera viktiga samhällsintressen finns i skogen, men ägs all svensk skog av någon. Skogsägare kan vara allt från lantbrukare med några få hektar skog till stora bolag med miljardomsättning. Avgörande för hur skogen måste förvaltas och användas är att skogens ekosystem bibehåller sin ekologiska funktion, sin biologiska mångfald och sin produktionsförmåga. Detta är en förutsättning för långsiktigt uthålliga, resilienta och produktiva ekosystem. Dagens brukande av skogen får inte försämra morgondagens. Att samhället reglerar nyttjandet av en resurs som skogen är nödvändigt och motiverat eftersom nyttjandet har en mycket stor påverkan på hela samhället både nu och . Naturresurser som mark, vatten och skog är mänsklighetens gemensamma arv från tidigare generationer, som vi lånar och ska lämna vidare till kommande generationer. Den som äger en naturresurs förvaltar den och har ett ansvar för att den brukas hållbart. av intensivt förhandlingsarbete med syftet att nå en uppgörelse om skogspolitiken som skulle kunna bidra till en bättre balans och bättre förutsättningar för fortsatt dialog presenterade tillsammans med Socialdemokraterna och en gemensam inriktningsproposition som lagts på bord. Propositionen innehåller många olika delar som tillsammans utgör en helhet som står bakom, och som skulle kunna minska konflikten i skogsdebatten om innehållet i skälstexterna respekteras. Flera av delarna i propositionen är dock kopplade till satsningar i regeringens förslag till BP22. Om inte budgetmedel finns, saknas dock förutsättningar att genomföra bärande delar av propositionen. utlovade dåvarande miljöministern (S) att ”det ska aldrig mer kunna hävdas att det inte finns pengar att bevara riktiga gammelskogar”. Den rödgröna regeringen lade fram förslag inom utgiftsområdena 20 och 23 som skulle täcka de kostnader som skogspropositionen väntas medföra. Vissa kostnader är inte enbart en följd av propositionen, utan är konsekvensen av de domslut som tvingar staten att betala ut ersättning till markägare i det fjällnära området när skogsmark inte får avverkas. Följden av att C, KD, M och SD röstat ned regeringens budget är nu att riskerar att tvingas prioritera ned annat viktigt arbete, för att kunna bekosta ersättning till markägare som nekats avverkning i det fjällnära området. Förslag i skogspropositionen som inte kan genomföras med den av antagna ekonomiska ramen, som dikterades av M, SD och KD är exempelvis stärkt äganderätt och ersättning till markägare, ökat engagemang för frivilligt formellt skydd, mer förmånliga skattevillkor, väntansavtal, biotopskydd, nationalparkssatsningar, rådgivning för hållbar tillväxt, rådgivning kring betesskador, ersättning för naturvårdsavtal och skötsel av naturreservat. Skogsprogrammet riskerar att läggas ned då långsiktig finansiering nu saknas. Är delar av förslaget till riksdagsbeslut nu ofinansierade går de inte heller att genomföra om inte regeringen kommer med en ändringsbudget. Gällande de extra budgetmedel som saknas för UO20, anslag 1:14, Skydd av värdefull natur samt UO23 1:1 och 1:2, som den rödgröna regeringen föreslog i BP22, vill vi varna för att likväl behöver betala ut ersättningar till skogsägare i fjällnära skog då dessa nekats avverkningstillstånd, som det inte finns tillräckligt med medel i budgeten. Det är en konsekvens av pågående rättsutveckling och kostnaderna förväntas stiga dramatiskt, vilket är myndigheternas och regeringens analys. Staten är skyldig enligt lag att ersätta markägarna och därmed att anslå medel i budgeten. Utöver den fjällnära skogen finns dessutom ett fortsatt stort behov av skydd av värdefull natur av andra naturtyper, men utan tillräckliga budgetresurser kommer inte att ha möjlighet att skydda natur i hela landet i enlighet med gällande lagstiftning och med EU:s art- och habitatdirektiv. Grunden i skogspropositionen är att det ska finnas tillräckligt med medel avsatta i budgeten och att regeringen och bedömde att dagens situation med otillräckliga ekonomiska medel eller brist på ersättningsmark och långa handläggningstider för ersättning hos beslutande myndigheter är ett stort problem för markägarna, i fall de har nekats avverkning. Omkring 700 markägare har öppna ärenden gällande ersättning för naturreservat . Framför allt är det markägare med nyckelbiotopsrika marker som kommer att drabbas ännu hårdare när den av antagna budgeten nu inte kommer att täcka behoven. Genom att radera budgetsatsningarna kopplade till skogspropositionen bär C, M, KD och SD ansvaret för att möjligheterna till frivilligt formellt skydd minskar drastiskt och konfliktnivån i skogen riskerar att öka då resurser för ersättningar till markägare kommer att saknas, vilket framför allt kommer att drabba mindre familjeskogsbrukare. Det som till och med säger sig vilja främja, att befintliga naturreservat skulle få en bättre skötsel så att naturvärden bibehålls och stärks – det kommer med neddragningarna i budgeten inte att kunna genomföras i så stor grad som vore möjligt när det nu är utpekat i skogspropositionen. Stärkt äganderätt och stärkt allemansrätt Äganderätten i skogen har varit omdebatterad och på många sätt varit i centrum för diskussionerna om skogen. Från sida vill vi föra fram hur vi ser på äganderätten. När skogspropositionen talar om stärkt äganderätt handlar det inte om att äganderätten skulle vara åsidosatt. Äganderätten är grundlagsskyddad. I skogsutredningens direktiv står att läsa: ”Rättssäkerheten ska stärkas för markägare och företag och det ska säkerställas att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkning i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till.” En av de mest grundläggande utgångspunkterna för att stärka ägande- och brukanderätten är att staten avsätter tillräckliga medel i statsbudgeten för att enskilda skogsägare ska kunna få ersättning, eller kunna få ersättning inom rimlig tid. Propositionen slår fast att: ”När skogsområden är skyddsvärda ska berörda myndigheter ha förutsättningar att erbjuda markägare olika verktyg för att hitta en lämplig skyddsåtgärd. Skogspolitikens princip frihet under ansvar ligger fast, som markägare inte ska komma i kläm för att det saknas resurser för formellt skydd.” Det går alltså inte att ”stärka äganderätten”, utan att tillföra extra medel i statsbudgeten. Något som röstats ned av C, KD, M och SD i kammaren. Att ägande- och brukanderätten upplevts osäker har också att göra med de många ärenden som har behandlats i domstol . Det har handlat om skydd av skog, avgränsning av nyckelbiotoper och rätt till avverkning av fjällnära skog. I stället för att domsluten skapat en tydlighet kring regelverken har det uppstått en allt större känsla av osäkerhet hos många markägare. Det har också upplevts som otydligt vad som varit lagkrav och vad som är krav från marknaden där markägaren förväntas förvalta skogen utifrån certifieringsregler eller regler som virkesköparen satt upp. Marknadens krav på naturhänsyn har ökat kontinuerligt och brukar betecknas som en global megatrend. Myndigheternas arbetssätt är fastlagt i praxis och förarbeten till lagtext; god samarbetsanda gentemot enskilda markägare ska råda. Ur detta perspektiv är det viktigt att myndigheternas kvalitetsarbete kontinuerligt utvecklas. Myndigheter ska både ha en reglerande roll med tillsynsarbete, men också en främjandeuppgift kopplat till hållbart brukande och skydd. Begreppet äganderätt är absolut betydelsefullt. Men skogen är inte enbart väsentlig för skogsnäringen, utan också för besöksnäringen och rennäringen. Renskötselrätten är en kollektiv rättighet som grundas på urminnes hävd eller i vissa fall på sedvanerätten. Allemansrätten är grundlagsskyddad. En ledande tanke i svensk rätt är att all markanvändning står under offentlig kontroll. Staten och kommunerna har i uppgift att kontrollera hur marken används. Uttryck för detta är bestämmelserna i om planmonopol och regleringarna i fastighetsbildningslagen. Kollektiva inslag i lagstiftningen är framträdande. Markägare får inte fritt förfoga över sin egendom. Utöver jordförvärvslagen och fastighetsbildningslagen är givetvis skogsvårdslagens bestämmelser, samt bestämmelser om vilka inskränkningar i ett fritt brukande som uppställs med hänsyn till naturmiljön, centrala. Skogsvårdslagen anger att skogen är en nationell tillgång. Förhållandet mellan ägandeintresset och det allmänna intresset är centralt för hela skogspolitiken. Därför är det också viktigt att slå vakt om allemansrätten, som i likhet med äganderätten är grundlagsskyddad. Men allemansrätten måste stärkas. Att kunna röra sig i skog och mark med utgångspunkt i allemansrätten är något som är mycket betydelsefullt för som land. Ekosystemens utarmning är det verkliga hotet – det behövs en grönare skogsvårdslag Ett annat skäl till att äganderätten upplevs som hotad är de parallella kraven i skogsvårdslagen och . Skogsägarna förväntas följa båda dessa lagstiftningar, men hänsynskraven i skogsvårdslagen svarar inte upp mot de högre ställda minimikraven enligt . Skogsägare kan uppleva att rättsläget är oklart gällande vilka krav man förväntas uppfylla och omfattningen av brukanderätten. Äganderätten upplevs därmed vara hotad. Men det här är inte det enda samhällsområde där det finns två parallella lagstiftningar som gäller för en enskild att följa. Det handlar däremot om att ökad kunskap också ger bättre förutsättningar att följa regelverken. Diskussionen om stärkt äganderätt kan om det blir alltför ensidigt hota att ta fokus från de stora utmaningar och problem som vi står inför. Klimatkrisen och naturkrisen. Den biologiska mångfalden minskar i snabbare takt än någonsin i mänsklighetens historia. Utdöendet går ca 100–1 000 gånger snabbare än det naturliga utdöendet. Av jordens cirka åtta miljoner djur- och växtarter riskerar nära nog en miljon arter att utrotas. Naturkrisen är mer än hotade och rödlistade arter. Naturkrisen handlar om processer som är avgörande för våra mänskliga samhällen och vårt välbefinnande. Att ha kontroll på situationen genom att minska utsattheten för de 1 500 arter som är hotade till sin existens i , och skydda världsunik natur som ur ett landskapsperspektiv kan försvinna är en mycket viktig politisk fråga. Naturkrisen handlar om ekosystemens tillstånd i stort och orsakas av markanvändning, klimatförändringar, miljögifter, invasiva arter och överutnyttjande av arter. I dominerar effekter av skogsbruk och igenväxning av jordbrukslandskapet. Cirka en tredjedel av arter av flercelliga organismer har bedömts av Artdatabanken. 4 746 () arter är rödlistade, varav 2 249 () är hotade. Skogs- och jordbruksmark har flest rödlistade arter. Även arbetet för en stärkt ägande- och brukanderätt måste bidra till uppfyllelse av miljömålen. Samhället skapar regler för detta och dessa regler måste säkerställa att brukandet är långsiktigt hållbart. Utvärderingar visar dock att dagens regelverk är otillräckligt för att bevara arter och nå samhällets miljömål. Det svenska skogsbruket når inte upp till miljökvalitetsmålen och inte heller EU:s naturvårdsdirektiv. Alltför ofta uppfylls inte kraven i den svenska miljölagstiftningen. anser att det behövs en grönare skogsvårdslag och att en utredning bör tillsättas som ser över nuvarande skogsvårdslag i ljuset av nationell rättsutveckling, EU‑direktiv och domar, internationella avtal och konventioner samt omvärldshändelser. anser också att måste efterlevas bättre, exempelvis hänsynsreglerna, och att tillsynsarbetet på måste förstärkas. vill också poängtera att begreppet hyggesfritt skogsbruk används på många olika sätt, och det finns flera relaterade och delvis överlappande begrepp, exempelvis blädning och kontinuitetsskogsbruk. Dessa olika begrepp behövs för olika syften och för att beskriva olika brukningsmetoder. Men i takt med att begreppet och företeelsen hyggesfritt använts allt mer i skogsdebatten har det blivit uppenbart att olika aktörer använder begreppet på olika sätt och att det därmed behöver göras tydligt vad som räknas som hyggesfritt skogsbruk, och vad som inte gör det. har tagit fram en definition av hyggesfritt skogsbruk som slår fast att ”hyggesfritt skogsbruk på skogsmark med produktionsmål innebär att skogen sköts så att marken alltid är trädbevuxen utan att det uppstår några större kalhuggna ytor” (källa: ). Till definitionen hör ett par preciseringar som klargör innebörden av att marken alltid ska vara trädbevuxen och att inga kalhuggna ytor ska uppstå, liksom vilka undantag som får tillämpas för kraven på skogens täthet. Flera miljöorganisationer har kritiserat definitionen som de menar inte innebär någon större skillnad mot trakthyggesbruket, och de kritiserar myndigheten för att vilja öppna upp för att bedriva trakthyggesbruk under parollen ”hyggesfritt”, vilket borde falla på sin egen orimlighet. Det är problematiskt om ett hyggesfritt skogsbruk rakt av anses leverera mer naturhänsyn än trakthyggesbruket, eftersom definition öppnar upp för så stora skillnader. Det centrala är vilken skogsbruksmetod som bäst levererar på målsättningarna inom miljömålssystemet, särskilt Levande skogar. Det vi i högre grad måste gå mot är ett naturnära skogsbruk, som också är det begrepp som används inom EU (close to nature-forestry). Ett naturnära skogsbruk kan sägas bibehålla skogens ekosystem, upprätthålla kontinuerlig ekologisk funktionalitet och värna natur- och kulturvärden, som skogsbruk kan bedrivas. Med dagens definitioner kan både vissa skogsbruksmetoder som ryms inom ramen för breda definition av hyggesfritt skogsbruk, liksom i vissa fall trakthyggesbruk i mindre skala, med stor naturhänsyn och i vissa skogstyper, leverera på miljömålet Levande skogar, och rymmas inom ett naturnära skogsbruk. Vi anser också att innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen bör främjas och utvecklas med koppling till hyggesfritt skogsbruk och kontinuitetsskogsbruk. Vi anser även att regeringen ska ta fram och besluta om etappmål om hyggesfritt skogsbruk och naturnära skogsbruk. Styrmedel och arbetsformer bör utvecklas för ökat engagemang för naturvård. Nedanstående texter är inte ersättning till skogspropositionens texter, utan ett komplement. Frivillighet som grund vid formellt skydd Gällande frivillighet i skyddet är det viktigt att påpeka att redan nuvarande system i hög utsträckning bygger på frivillighet, vilket också framkommer i propositionen. Enligt förarbeten och inarbetad praxis ska god dialog råda mellan myndigheter och markägare. Att bättre ta till vara och stimulera ett ökat engagemang och intresse är nödvändigt för att naturvårdsarbetet ska gå framåt. I propositionen anges att markägarna inte anmäler intresse för att formellt skydda skog i tillräckligt stor omfattning och att myndigheterna därför behöver utveckla arbetsformer så att frivilligheten i sig blir en incitamentsskapande åtgärd som ökar engagemanget för naturskydd hos fler markägare. vill dock peka på att frivillighet som utgångspunkt och en förändring som innebär att myndigheter i ökad utsträckning ska beakta frivillighet skulle kunna leda till minskad effektivitet i skyddet och minskad kostnadseffektivitet. Särskilt om det inte finns tillräckligt med resurser på ansvariga myndigheter. Ett landskapsperspektiv i skyddet måste även fortsättningsvis vara en utgångspunkt för att skydd av värdefull natur ska vara funktionellt, effektivt och långsiktigt. Det innebär att det krävs ett arbetssätt med en övergripande planering och att tillräckligt stora, sammanhängande och strategiskt viktiga områden kan skyddas. Genom att inga förändringar görs i lagtext i liggande proposition har myndigheterna fortsatt ansvar att ta initiativ till skydd, i enlighet med nuvarande arbetssätt. Skydd är alltså inte avhängigt att markägaren först tar initiativet. Detta är viktigt, eftersom många markägare saknar den detaljerade och vetenskapligt baserade kunskapen om ekosystem som kan krävas för att bedöma om den egna skogsmarken har höga naturvärden och är skyddsvärd. För att öka attraktiviteten för markägarna i arbetet med att bevara och stärka naturvärden, framhåller propositionen att det ska utvecklas nya styrmedel och verktyg för skydd. anser att relevanta myndigheter bör få i uppdrag att vidareutveckla förslag om former, styrmedel och verktyg för skydd som består , i syfte att öka attraktiviteten hos skogsägarna att värna naturvärden och bevara och skydda sin mark, så att inte enbart dagens verktyg finns att tillgå. föreslår också att ett uppdrag ges till berörda myndigheter att revidera Strategin för formellt skydd på så sätt att myndigheterna fortsatt har möjlighet att ta initiativ till formellt skydd samt att myndigheternas arbetsformer i högre grad än leder till att markägare vill bevara och utveckla naturvärden på sin fastighet. Betydelsen av internationella åtaganden och förhandlade lösningar inklusive oberoende värderingar ska tydligt lyftas fram i enlighet med vad som framgår i propositionen. Översyn av mer förmånliga skatteregler Förslaget om en översyn av skattereglerna vid intrångsersättning anser vi skulle gynna skogsägarna och kunna öka incitamenten för skogsägare att skydda sin skog. Detta förslag kräver dock säkrade medel i budgeten, som C, M, KD och SD förhindrat. En enhetlig, effektiv och standardiserad tillämpning av väntansavtal Förslaget om en enhetlig, effektiv och standardiserad tillämpning av väntansavtal anser vi skulle gynna skogsägarna och kunna öka incitamenten för skogsägare att skydda sin skog. Detta förslag kräver dock säkrade medel i budgeten, som C, M, KD och SD förhindrat. Förslaget om mer ändamålsenliga biotopskyddsområden anser vi skulle gynna skogsägarna och kunna öka incitamenten för skogsägare att skydda sin skog. Detta förslag kräver dock säkrade medel i budgeten, som C, M, KD och SD förhindrat. Nya och utvidgade nationalparker Förslaget om nya och utvidgade nationalparker anser vi skulle innebära ett mycket positivt bidrag till att uppfylla internationella åtaganden och även de nationella miljömålen. Att hitta former för att omvandla ekoparker till nationalparker är positivt och för spelar det ingen större roll om staten genom eller bör vara ägare. Det är värt att betona att ekoparker är av olika karaktär men verkligen kan vara mycket värdefulla ur biologiskt hänseende. Ett sådant exempel är Hornsö Ekopark, kanske mest intressanta område för vedlevande insekter. Förslagen om fler nationalparker kräver dock säkrade medel i budgeten, som C, M, KD och SD förhindrat. Skogsnäringens andel av bioekonomin sägs vara dominerande vad gäller förädlings- och exportvärde. Vad gäller sysselsättning har dock skogsnäringen minskat i betydelse. Den svenska besöksnäringen är dock i stark utveckling, med såväl antal sysselsatta som omsättning. Nio av tio utländska turister ser den svenska naturen som en del av sin reseanledning. Hemestertrenden och skogsvistelse har fått ett starkt uppsving under pandemin och kommer att kunna utvecklas. Det finns en mycket stor utvecklingspotential för besöksnäringen kopplat till nationalparker. Inom nuvarande budgetram skulle ett uppdrag att genomföra ett projekt för att gynna naturturism i skyddad natur kunna genomföras, där som huvudman får i uppdrag att genomföra ett samlat projekt för att gynna naturturism i nationalparker och skyddad natur i enlighet med förslagen i : ─ I samverkan med och företrädare för naturturismföretagen analysera hinder och möjligheter för hållbar naturturism och ge förslag på hur denna verksamhet kan främjas i skyddade områden. ─ Genomföra en analys och kartläggning av vilka hinder som naturturismföretagare upplever för att kunna bedriva naturturism i och i anslutning till skyddade områden. ─ Se över vägledningar för utformning av gränser, reservatsföreskrifter och skötselplaner så att naturturism främjas utan att syftet med områdesskyddet äventyras. ─ Ta fram en uppdaterad vägledning för utformning av föreskrifter enligt 7 kap. 30 § i naturreservat så att de inte är onödigt inskränkande mot allmänheten, och med huvudsakligt fokus på att möjliggöra att naturreservaten kan nyttjas av friluftslivet och organiserad verksamhet, inklusive naturturism. ─ Ta fram en utvecklad vägledning för hur zonering och kanalisering skulle kunna användas för att ge större möjligheter för att utveckla naturturism i skyddade områden. ─ Tillsammans med berörda länsstyrelser göra en översyn av avgränsningar, föreskrifter och skötselplaner för befintliga nationalparker och naturreservat med hög potential för naturturism i syfte att främja hållbar naturturism. ─ Se över hur befintliga anläggningar i naturreservat och nationalparker kan göra största möjliga nytta för både allmänheten och naturturismföretagare. ─ Etablera nya anläggningar som öppna dagstugor och stugor med övernattningsmöjligheter i nationalparker och vissa större naturreservat. ─ Ta fram ett system för hur anläggningar som öppna dagstugor och stugor med övernattningsmöjligheter ska kunna bokas eller arrenderas och en modell för prissättning. ─ Tillsammans med berörda länsstyrelser se över möjligheterna att etablera uppställningsplatser för husbilar i eller i anslutning till nationalparkerna och de mest välbesökta naturreservaten. ─ Se över föreskrifterna för landets nationalparker för att ge större möjligheter till tältning. Program för ersättningsmark och markförsäljning från Förslagen om överföring av ersättningsmark för skydd av skog samt fortsatt brukande, liksom utökat markförsäljningsprogram anser vi är en förutsättning för att stärka skyddet av fjällskogen liksom öka incitamenten för markägare att skydda sin skog. Detta förslag kräver dock säkrade medel i budgeten, som C, M, KD och SD förhindrat. Skog med höga naturvärden skyddas utifrån lokala förutsättningar och markägarens behov