mot · H9023227 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de gröna näringarnas kontakter med myndigheter bör underlättas genom ”En dörr in” och genom ökad digitalisering av tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitaliseringens kraft bör användas fullt ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig verksamhet bör digitaliseras mer, såväl myndigheter som välfärdsverksamheter, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur och möjlighet till kommunikation vilken krävs för en effektiv digitalisering av samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de offentliga data som finns ska tillgängliggöras, så länge det inte riskerar enskildas integritet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagar och regler kontinuerligt bör ses över för att anpassas till den nya digitala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer frekvensutrymme bör frigöras för bättre mobiltelefoni och surf i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ny lagstiftning bör vara digitaliseringsredo och utformas med inriktning på automatisering av handläggning och processer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om implementeringen av och rådets direktiv /790 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om FoU-avdraget och digital utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ta en ledarroll i arbetet för standarder och skapandet av strukturerade data och API:er i svensk offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en gemensam virtuell infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga tjänster ska kunna hanteras digitalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digital meddelandehantering, inte fysisk post, bör vara standard och det primära sättet att kommunicera med medborgarna och mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den enskilda medborgaren bör ha ägarskap över sina data i offentliga system och veta hur och när de har använts och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av skatter, avgifter och avdrag bör göras för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning i den digitala sektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medborgaren enbart ska behöva lämna specifik information en gång till det offentliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitalt id och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitala betalningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgången till molntjänster måste säkras för myndigheter och andra offentliga verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minimisäkerhetsstandarder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgång till data bör fungera över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknologiska möjligheter med samhällsstörande konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighet oavsett fiberägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utgångspunkten för offentliga data ska vara att de är öppna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för bättre förutsättningar gällande livslångt lärande för en mer digitaliserad värld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för regelverk som främjar innovation och utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att legalisera digital publicering av avbildningar av konstverk som finns i det offentliga rummet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa gynnsamma villkor för startup-företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta offentliga data som regel vara öppna och fritt tillgängliga, undantaget integritetskänslig information, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka upphandlingen av tjänster inom s.k. learning och AI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre förutsättningar och öppenhet kring kryptovalutor samt säkra konsumentens rättigheter kopplat till desamma och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra tillgången till offlinebetalningar i digitala betalningssystem som t.ex. Swish och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en öppen infrastruktur för digitala betalningar för att öka transparens och konkurrens samt redundans i det digitala betalningssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda medborgarnas rättighet till anonyma betalningar och tillkännager detta för regeringen. Samhället är avsevärt mer digitaliserat än för bara . Närmast över har tagit ett historiskt digitaliseringskliv. En stor del av befolkningen, men långt ifrån alla, har snabbt behövt ställa om till ett helt digitalt arbetsliv. Om det innan Corona-pandemin var svårt att föreställa sig hur vårt samhälle skulle se ut utan internet, är det en omöjlighet. Nästan över skickades hundratusentals människor hem från jobbet, skolan och . Denna situation innebar för vissa individer en mindre förändring i vardagen. För andra innebar det en plötslig isolation. Grundläggande infrastrukturtjänster avstannade eller begränsades kraftig, såsom exempelvis kollektivtrafik i större städer. Digitala arbetssätt har bidragit till att bära upp samhället, företagandet och jobben pandemin hanterats. Näringslivet, föreningslivet, vardagen och välfärden blir allt mer digitalt. Därför är det också nödvändigt att alla människor i vårt land ska kunna vara uppkopplade och få möjlighet att nyttja digitaliseringens möjligheter. Corona-pandemin har visat att behöver stärka grundläggande förutsättningar för arbete, undervisning och möten på distans. Distansundervisning i skolor har i praktiken visat sig fungera men det behövs tydligare former. Att arbeta på distans fungerar för de allra flesta som har möjligheten men bredband i hela landet är en förutsättning. Välfärdens möjligheter kan stärkas genom ökat kapacitet och tillit till nätläkare liksom med kraftiga satsningar på AI och ’remote sensing’ i sjukvården. VR-utrustning och annan teknik som tillgång till videosamtal på äldreboenden kan göra vardagen mer dräglig för äldre när de inte kan ta emot besök. När kulturevenemang digitaliserades blev de tillgängliga för många fler, exempelvis människor i glesbygd, äldre och många med funktionsvariationer. Ökade satsningar på självkörande eller halvautonoma bussar, tåg och tunnelbanor kan säkerställa att kollektivtrafik går utan att utsätta personalen för risker. Drönare och drönarteknik kan främjas för att förenkla transporter av lättare varor till folk som bor eller befinner sig avlägset eller i glesbygd. Digitaliseringens möjligheter och utmaningar har blivit spridda brett i befolkningen. Det gäller att ta vara på det och garantera en säker, robust och tillgänglig digital infrastruktur i hela . Stora delar av den digitalisering i expressfart som ägt rum är positiv och bidrar på olika sätt till ett mer hållbart samhälle. Effekterna behöver nu gå från tillfälliga till permanenta, säkra och robusta lösningar. När vi lyckas med det får vi ett mer hållbart och starkare . IT-utveckling är i grunden något att vara stolt över. I internationella mätningar hamnar regelbundet i topp. Det visar att vår IT- och telekomutveckling verkligen går åt rätt håll. Det visar också att den IT-politik som ledde i Alliansregeringen visade vägen framåt för . Men måste ta ytterligare steg framåt för att även ligga i framkant i nästa digitaliseringsfas. och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin som måste vårdas och utvecklas. finns en överhängande risk att byråkrati och regler bromsar digitaliseringens möjligheter för nya tjänster, nya idéer och arbetstillfällen. Dessutom har digitaliseringen kommit olika långt i den offentliga sektorn vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna. Det offentliga behöver gå före och inte, som det varit, ligga åratal efter. En ny svensk digital modell måste grundas på bejakande av individen och dess behov och på att garantera svenska medborgares säkerhet och integritet. Likaså är kvaliteten på den grundläggande möjligheten till digital kommunikation förhållandevis låg och utvecklas inte i den takt som digitaliseringen kräver. Digitaliseringen kan bidra till ett mer hållbart samhälle. När möten och event digitaliseras bidrar det till minskat resande. Mångdubbelt fler kan delta via digitala kanaler vilket rätt nyttjat ökar demokratin. När kulturen digitaliseras blir den tillgänglig för människor som annars har begränsad tillgång till den. kan de nya digitala hjälpmedlen om de är fel utformade bidra till ökad ohälsa. För att förhindra att detta sker behöver vi bland annat se ett närmare samarbete mellan verksamma inom beteendevetenskap och teknologin. Uppdaterade regler och lagar för en digital ekonomi Existerande regler bör kontinuerligt anpassas till den nya digitala verkligheten. Skrivningar som kräver kontakt via analoga kanaler som brev eller fax bör ändras. Det måste vara möjligt för allmänhet och företag likväl som offentlig sektor att föreslå anpassningar och ändring av tillämpning av existerande regelverk som påverkar och påverkas av digitaliseringen. Ett exempel är ett breddat Regelråd, som också bör ha möjlighet att ta initiativ till anpassningar. Ny lagstiftning bör vara digitaliseringsredo och därmed vara enkel och tydlig. Lagstiftningen behöver använda begrepp som går på tvären mellan sakområden och utformas med inriktning på automatisering av handläggning och processer. Speciellt inom offentlig sektor, mellan olika offentliga verksamheter, måste utbytet bli helt digitaliserat. Digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och stora globala företag men också decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startups växer och blir större, varför politiken måste fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering, med små företag och egenföretagare i nätverk. För att sänka tröskeln till småskaligt företagande i bl.a. delningsekonomin krävs förenklade regler för mikroföretag, där exempelvis skatten tas ut som en enkel schablonskatt på omsättningen. måste också kunna erbjuda möjligheten att via digitala plattformar att betala in skatten kontinuerligt och i realtid få information om ersättningar i trygghetssystemen uppdaterade och redovisade. ser vi att många start-ups lämnar eller köps upp. Det är viktigt för utvecklingen av den svenska digitala ekonomin att se över hur vi kan säkra att fler av de mest innovativa verksamheterna stannar kvar i , tex genom bättre möjligheter till investeringar. Det gynnar både ekonomin och den teknologiska kunskapsutvecklingen i . EU:s copyrightdirektiv, och rådets direktiv /790, har satt fokus på behovet av att säkra ersättning till kreatörer. För är det avgörande att den enskildes rätt att yttra sig fritt bevaras. Internet och plattformar har inneburit en revolution för människors möjligheter till fritt skapande och yttrande. Det måste försvaras. Direktivets artikel 15 och 17 (tidigare 11 och 13) riskerar att urholka denna rätt. I implementeringen av direktivet bör friheten att yttra sig försvaras och stärkas samt mellanhänders grundläggande ansvar och skyldighet att framföra information oförvanskad och inte blockera den tydliggöras. behöver systematiska och storskaliga upphovsrättsbrott kunna bejakas i större omfattning . Det finns många exempel på områden där lagstiftningen inte är anpassad till den digitala verkligheten. Ett sådant är panoramafriheten där det efter beslut i Patent- och inte är klart om man får dela bilder på offentlig konst digitalt utan att betala till konstnären. Att dela bilderna analogt är dock tillåtet. För att inte lagen ska få negativa konsekvenser behöver den moderniseras och bli teknikneutral, och bilder på offentlig konst bör kunna delas online utan restriktioner. kan människa och maskin komplettera varandra och arbeta tillsammans för att uppnå bättre resultat och lösa problem vi trodde var omöjliga. Denna revolution innebär också att arbetsmarknaden förändras snabbt och människor måste ges möjligheten att möta de nya kraven och förutsättningarna. Då krävs omskolning och kompetensutveckling. Ingen vet i vilken omfattning eller i vilken takt arbetsuppgifter kommer att påverkas av ny teknik. Men, en sak är helt säker, vi kommer alla att påverkas. Så har det historiskt inte sett ut när stora strukturella förändringar sker. Erfarenheten visar att vissa grupper kan påverkas kraftigt av en strukturomvandling, exempelvis varvskrisen, som andra inte påverkas alls. Detta är det signifikanta för denna omdaning. Om arbetskraften är förberedd på att ta tillvara på digitaliseringens möjligheter så kan det inte bara skapa fler jobb, det kan också bli en komparativ fördel för landet. Coronapandemin har visat att det är viktigt med en infrastruktur för vidareutbildning och kompetensutveckling som är digital både i sitt innehåll och i sin form. Statens roll i den digitala eran Den digitala världen bygger på utbyte av data via strukturerad kommunikation. Vägar kommunicerar med bilar. Data skickas mellan vårdcentraler och sjukhus, mellan skolor och statliga myndigheter, mellan företag och kunder. Men inom många områden finns det ingen struktur över den offentliga datan som det saknas struktur på den statliga IT-infrastrukturen. Ingen tydlig differentiering av säkerhetsnivå för olika data. Ingen tydlig standard. Inga APIer som gör att det blir lätt att koppla ihop system. Det gör kommunikation mellan system långsam, ökar risken för felrapportering och gör att system byggs på nytt till varje region och kommun i stället för att bygga på standarder som ger effektivare kommunikation och billigare system genom återanvändning av redan utvecklade moduler. Staten ska ta en ledarroll i arbetet för standarder och skapandet av strukturerade data och APIer i svensk offentlig sektor i samarbete med SKR. Staten bör etablera en gemensam virtuell infrastruktur där data kan lagras säkert och decentraliserat med möjlighet till access från andra myndigheter efter behov. Utgångspunkten för alla offentliga tjänster ska vara att de kan hanteras digitalt. Det öppnar även för nya lösningar som ökar medborgarnas insyn och möjlighet att interagera med offentliga myndigheter. Nya tjänster behöver utvecklas myndighetsövergripande med medborgaren i fokus. Denne ska inte behöva ta reda på vilken offentlig instans som sköter vilken fråga, något som ofta krävs för att kunna välja rätt tjänst. Det finns redan lösningar som kan hantera detta och det är därför dags att göra visionen om ”en väg in” till det offentliga till verklighet. Individen ska inte behöva skjutsas runt mellan myndigheter. Kommuner och regioner som stoppar in sin information i slutna system i stället för enhetliga system på nationell nivå gör att viktiga data inte kommer att kunna användas och det kommer både bli dyrare för samhället som helhet och leda till ineffektivitet. Den framtida utvecklingen stavas AI och då är det viktigt med stora mängder tillgängliga data för att tekniken ska nå sin fulla potential Offentliga myndigheter bör ha digital meddelandehantering, och inte fysisk post, som standard och det primära sättet att kommunicera till medborgarna och varandra. Utgångspunkten bör vara att alla medborgare ska kunna få sin post digitalt. Den enskilda medborgaren bör ha ägarskap över sin data i offentliga system och veta hur och när den har använts. Undantag kan göras för särskild specificerade tillfällen relaterat till exempelvis brottsutredning eller nationella säkerhetsintressen. Medborgaren ska enbart behöva lämna en specifik information en gång till det offentliga. Varje specifik information ska bara samlas in en gång och för en specifik anledning, vilket skall katalogiseras. Efter denna insamling ska det offentliga själva säkra att informationen är tillgänglig för de instanser som behöver den enligt överenskommen anledning, en så kallad Once Only Principle. I finns en exceptionell tillgång till stora offentliga dataserier. Här finns också stor kunskap i både offentlig verksamhet och i det privata näringslivet om hur sådana data kan användas för att förbättra och förfina tjänster. Inom ramen för ett stärkt integritetsskydd bör möjligheten att enkelt, snabbt och billigt få tillgång till stora offentliga datasätt förbättras, inte minst för att säkra konkurrensneutraliteten mellan små och stora företag. Ett tydligt exempel på detta är Lantmäteriet. Öppna data ska vara utgångspunkten. ska kunna utmana de stora digitala jättarna. Samtliga myndigheter ska arbeta konsekvent med publicering av öppna data. Så skapar vi fler jobb och en samhällsvinst i miljardklassen enligt flera rapporter och erfarenheter från andra länder. Liksom offentliga data bör ha öppenhet som grund bör även den kod som betalas av det offentliga bli öppen källkod. Så kan vi minska risken för beroende av andra länder och minska kostnaden för utveckling när myndigheter kan använda samma kod. Myndigheten för digital förvaltnings (DIGG) och Arbetsförmedlingens rekommendationer på området bör följas av fler myndigheter. Staten bör även utveckla sin kompetens i analys och användning av data. Säker lagring av data är viktigt, men att skapa nytta av data är minst lika viktigt för att skapa en bättre välfärd. Upphandling av tjänster inom learning och AI lyser med sin frånvaro i offentlig upphandling. Subventionering och avgifter inom den digitala sektorn slår snett. Globala jättar får tillgång till avgiftsfri energi till sina servrar medan svenska bolag får betala avgifter. Elektronik beläggs med kraftiga avgifter utifrån en förlegad syn på hur elektroniskt minne används. En översyn av skatter, avgifter och avdrag bör göras för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning. Särskilt angeläget i en sådan översyn är den så kallade ”kassettavgiften”. Avdraget för forskning och utveckling är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft, och det är viktigt att digital utveckling kan utgöra grund för avdrag. BankID har de-facto monopol på digital identitet i . Detta monopol måste utmanas då s.k. monokulturer måste elimineras på grund av de konsekvensmonopol leder till när de har problem. Dessutom ska inte identifiering i välfärdssystem och andra lägen vara beroende av banker eftersom det bl.a. drabbar de som inte kan vara kunder till banker men måste kommunicera med det offentliga. Det finns alternativ till BankID och denna mångfald som börjar etablera sig måste erkännas av offentlig sektor. Valfrihet leder bl.a. till en förenkling för personer utan bank att få ett digitalt ID. BankID och e-legitimation är smidigt för många. Smidigt är det dock inte för gode män och förvaltare som hjälper andra med ekonomi och myndighetskontakter. Ärenden som förr kunde lösas via telefon eller blankett kräver antingen e-legitimation eller bank-id och dessa är strängt personliga. Det går inte att ta över en persons bank-id. Något som givetvis är en rimlig utgångspunkt. Dock finns det anledning av att se över om det är möjligt att skapa en smidig lösning för gruppen gode män och förvaltare i användandet av digital identifiering. Inom välfärds- och familjerättsområdets bidrar digitalisering inte bara till en smidigare hantering. Ofta bidrar den till ökad trygghet och säkerhet för alla parter. Personuppgiftshantering vid vigsel är ett typiskt exempel där digitalisering kan bidra; ett område som är styrt av blanketter och vid tillfällen har visat sig leda till såväl felaktig och försenad handläggning. Vi kan inte digitalisera samhället utan att få alla med därför är det viktigt att säkra att digitala identifikationer kan användas även om man inte har bankkonto eller har funktionshinder. Funktionen Mina Ombud skulle kunna utvecklas och implementeras som ett krav för digitala ID leverantörer som vill leverera till offentliga digitala tjänster. Med allt fler digitala betalningar och ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar bör staten säkra att betalningar kan ske genom flera digitala lösningar. bör i nära samarbete med och Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap säkra att robustheten i de digitala system som används för betalningar ökar och når den nivån samhället behöver. Utvecklingen av E-krona måste bejakas. Ett antal megatrender påverkar det säkerhetsarbetet som just nu pågår, varav några är att det samlade värdet på digitala system ökar och allt större brist på kompetens och kunskap för att hantera interna risker. En annan central megatrend är att de digitala systemen grundas på allt färre tjänster som tillhandahålls av ett mindre antal producenter. Två konkreta exempel på detta är Swish och BankID. Skulle dessa två system sluta fungera blir konsekvenserna inte bara omedelbara utan närmast oöverblickbara. Med Swish ur funktion skulle ett centralt betalningsmedel förloras, vilket även skulle vara fallet med BankID. Vad gäller BankID skulle det även uppstå oerhörda problem med att sköta myndighetskontakter. En monopolaktör som BID (Mobilt Bank-id) förstör dynamik och utvecklingen vilket både försvårar och i vissa vall omöjliggör för andra leverantörer på området. hamnar hela risken i en tjänst. lanserades bitcoin, den första blockkedjan, med den bakomliggande drivkraften att skapa en möjlighet för människor att på ett oberoende sätt utföra värdeöverföringar utan inblandning av stater, banker och liknande institut som mellanhänder. Det finns inget centrum eller styrande rättssubjekt bakom systemet, och kryptografiska lösningar i bitcoin medger säker autentisering mot systemet utan krav på koppling till användarens verkliga identitet. En bärande tanke bakom systemet är att vår integritet ska vara lika enkel att skydda i den digitala miljön som i den fysiska. I finns det varken specifik reglering avseende saluföring av kryptovaluta eller krav på hur kryptovaluta ska nyttjas eller utvecklas. Det innebär dock inte att ansvaret är helt oreglerat, utan hänsyn måste tas till särskilda legala krav som kan bli aktuella i det enskilda fallet. har det funnits en debatt kring vilka banker som accepterar kryptotransaktioner och vilka som inte gör det.