mot · H8024034 · 2021-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:99 Vårändringsbudget godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera storleken på biståndsramen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera anslaget för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens föreslagna användning av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. I normalläget hanterar två ändringsbudgetar , vårändringsbudgeten och höständringsbudgeten. Det gångna året, och början på detta år, har dock varit allt annat än normalt. har finansutskottet hanterat sex extra ändringsbudgetar från regeringen och på egen hand tagit initiativ till en extra ändringsbudget med förstärkningar för att bl.a. möjliggöra ökad medicinsk kompetens, färre timanställningar och ökad personalkontinuitet. De föreslagna anslagsförändringarna i årets vårändringsbudget är mindre än föregående års vårändringsbudget, men alltjämt omfattande, och en stor del utgörs av stödåtgärder med anledning av pandemin, vilket är positivt. Givet den osäkerhet som råder gällande vaccinationstakt, risker för ytterligare smittvågor, långsiktiga effekter för ekonomin osv. bör det redan nu ske en översyn av utgifterna med utgångspunkt i vilka besparingar som kan ske på kort, medellång eller lång sikt som minskar den offentliga skuldsättningen utan att påverka den ekonomiska återhämtningen. Rättsväsendet får ett marginellt tillskott; det är behövligt för som redan i samband med budgetpropositionen tilldelades mindre än vad de begärt. Det bör i sammanhanget noteras att syftet med vårändringsbudgeten är att förslagen ska gälla ändringar på grund av händelser som inte var kända vid arbetet med budgetpropositionen. Underskottet till och möjliga konsekvenser av detta var väl kända, vilket inte minst framkom i flertalet av oppositionspartiernas egna budgetförslag. Tillskottet är dock välbehövligt och det är viktigt att säkerställa att får långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar. tillskott i regeringens förslag till ändringsbudget är dock obefintligt, vilket är bekymmersamt. har polisen gripit flera ledande nätverkspersoner misstänkta för grov brottslighet och i samband med att den franska polisen har fått åtkomst till krypteringstjänsten Encrochat har detta resulterat i att 125 fängelseår har utdömts i utredningar med bevisning från det verktyget. Under det kommande halvåret beräknas även ett sjuttiotal personer ha åtalats för grova brott kopplade till skjutvapenvåldet och gängkriminaliteten i . Sammantaget innebär detta att det kan förväntas bli en högre belastning för polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, vilket i sin tur kan öka behovet av resurstillskott på kort sikt. Därför är det mening att regeringen bör utvärdera om tillskottet till rättsväsendet är tillräckligt. 2 Tillämpningen av ramverket för finanspolitiken har tidigare granskat tillämpningen av ramverket för finanspolitiken där kritik riktas mot att regeringen inte anger en plan för återgång till överskottsmålet. Enligt regeringen är det inte lämpligt att i det här läget ange annat än en övergripande plan med anledning av den pågående pandemin. Regeringen avser i stället att återkomma med en mer detaljerad plan när utvecklingen är mer förutsebar. Regeringens ställningstagande är inte oproblematiskt. Budgetlagens bestämmelser om att regeringen vid en bedömd avvikelse från överskottsmålet även ska redogöra för hur en återgång till målet ska ske är särskilt viktiga vid plötsliga konjunkturnedgångar; det är en plan för återgång behövs. Även på ett övergripande plan bör det finnas en tydlig uppsättning åtgärder som vidtas, eller kan vidtas, för att förhindra att det strukturella sparandet försvagas mer än nödvändigt. Flera av dessa åtgärder bör genomföras redan under innevarande år. 3 Revidering av det internationella biståndet kostnad för internationellt bistånd har ökat i enorm utsträckning jämfört med myndigheternas eller de övriga utgiftsområdenas kostnadsutveckling. Volymen innebär att det är svårare att säkerställa att medlen nyttjas på ett så effektivt sätt som möjligt. beslutar om en summa som sedan ska fördelas i stället för att börja i andra änden med att det finns ett behov. Figur 1 Biståndets utveckling i förhållande till andra utgiftsområden –2024, miljarder kronor Figur 2 Internationellt bistånd som andel av summan av samtliga utgiftsområden, andel i procent Med den överhängande risken att pandemin blir mer långvarig eller får större ekonomiska konsekvenser än planerat bör regeringen redan nu utvärdera om biståndsramen är för omfattande. Biståndsprojekten är ofta fleråriga varpå det kan finnas begränsningar för hur stor en besparing kan vara. En utgångspunkt bör vara att regeringen kraftigt begränsar nya åtaganden under den återstående delen av året till dess att utvecklingen är mer förutsebar. 4 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Arbetslösheten i har ökat betydligt under pandemin, och ökningen har varit större bland utrikes födda än bland inrikes födda. För utrikes födda uppgick arbetslösheten till 2020, en ökning på jämfört med föregående år. För inrikes födda uppgick arbetslösheten till 2020, en ökning på jämfört med föregående år. Figur 3 Arbetslöshet för inrikes och utrikes födda –2021 hade den fjärde högsta arbetslöshet i hela EU och har den femte högsta arbetslösheten, vilket är att betrakta som höga nivåer. Arbetslösheten överstiger vida genomsnittet för EU-länderna. Det kvarstår endast att konstatera att nu är längre ifrån regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 än när målet introducerades. Figur 4 Internationell arbetslöshet, Regeringens tidigare riktade åtgärder i form av bl.a. subventionerade jobb har varit ineffektiva. Trots detta är den fortsatta inriktningen statligt finansierad sysselsättning i form av extratjänster och introduktionsjobb som medför kraftiga undanträngningseffekter i stället för lärlingsanställningar och ett större fokus på yrkesutbildningsplatser – åtgärder som har en högre grad av effektivitet för att skapa sysselsättning som inte är beroende av kontinuerlig statlig finansiering. Det blir allt tydligare att regeringens försök att anpassa arbetsmarknaden efter nyanlända i stället för att anpassa nyanlända till arbetsmarknaden har varit en misslyckad strategi. För att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning, och hantera de ökade utgifterna för det rättighetsbaserade driftsstödet, behöver anslaget tillföras ytterligare medel, anser regeringen, som föreslår att anslaget 8:1 Mediestöd ökas med . är visserligen inte emot samdistribution och vill stödja den lokala journalistiken men menar att de redan aviserade höjningarna av anslaget som avser andra stödformer i stället torde kunna riktas över till distribution. Vi avvisar därför höjningen. är positiva till energieffektivisering men negativa till den statliga satsningen i denna form då energieffektivisering av bostadshus är en mycket kostsam åtgärd i förhållande till klimatnytta. Vi avslår därför den föreslagna användningen av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Dagens investeringsstöd för installation av solceller kan på goda grunder ifrågasättas då solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott. Då anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring har tidigare föreslagit att anslaget 1:7 inom utgiftsområde 21 ska tas bort i sin helhet för att minska snedvridningen på energimarknaden. Vi avvisar därför höjningen. 8 Förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och anslag Tabell 1 förslag till anslag , avvikelse mot regeringen, tusental kronor Beslutad ram/anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Avvikelse mot regeringen (SD) Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Summa anslagsförändring på ändringsbudget