ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9021734 · 2021-09-30 00:00:00 — Nordisk kraft i EU:s energipolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en gemensam nordisk linje gällande energiproduktion och reglering av energimarknaden och tillkännager detta för regeringen. Världen behöver energi för att säkra goda levnadsvillkor, jobb och tillväxt. står vi inför en energiomställning som är absolut nödvändig för att rädda klimatet. , och världen behöver en elproduktion och energianvändning som inte påverkar klimatet negativt. Globalt är förutsättningarna för att klara energiomställningen mycket olika. , tillsammans med våra nordiska grannar har mycket goda förutsättningar för att både klara energiomställningen och uppnå fortsatt tillväxt. Att bibehålla vår tillväxt är en förutsättning för att kunna möta de utmaningar som vi står inför. Vattenkraft och biologiska råvaror från lantbruk och skog förser både elproduktion och transportsektorn med förnybar energi. Tillsammans med kärnkraften har vi i de nordiska länderna nära-noll-utsläpp i vår elproduktion och vi arbetar målinriktat mot en omställning av industri- och fordonssektor. För att klara den fortsatta energiomställningen förutsätter det att vi i får utnyttja våra energiresurser optimalt. Vi ser att EU inte alltid delar vår svenska och nordiska uppfattning om hur vi ska utnyttja våra resurser för att nå klimat- och miljömålen och bibehålla välstånd och tillväxt. EU har till exempel tydligt markerat att de har en annan syn på hur energitillgången från skogen kan användas, synen på bioråvara i energimixen blir ständigt ifrågasatt från EU-håll. Det finns inom EU ett antal olika modeller för subventioner och incitament för att öka den klimatsmarta elproduktionen. Olika ekonomiska förutsättningar gör att investeringar inte alltid hamnar där de gör mest nytta, utan där avkastningen för investerarna är som bäst. Detta är något EU har haft synpunkter på och diskussionerna om behovet av ett nytt europeiskt energipaket är ständigt återkommande. Inför detta bör och får inte stå ensam i förhandlingarna med EU. Vi såg vilken styrka det var i den nordiska sammanhållningen vid förhandlingar kring skogsnäring och skogspolitik. och är EU:s tillväxtkorridor, genom ett systematiskt och formaliserat samarbete kring avgörande EU-frågor, som energipolitiken, kommer vi även förbli framgångsrika. Det är till gagn för , oss som bor här och ett starkt .
mot · H9021735 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att moderniseras, så att mål och konsekvenser blir tydliga för de som berörs av lagstiftningen, och detta tillkännager för regeringen. I ett samhälle i ständig förändring och där miljömedvetandet växer sig starkare, behövs också en lagstiftning som är tydlig och förutsägbar både vad gäller övergripande mål och konsekvenser. Det ska vara lätt att göra rätt, är ord som återkommer i vår strävan efter att nå klimat- och miljömålen. Detta har visat sig vara långt från verkligheten. Det senaste exemplet är företaget problem med att göra rätt i en krånglig tillståndsprocess som utgår från lagstiftning. Olika intressen och mål vägs här mot varandra, men vilket mål som i slutändan är det avgörande har visat sig vara mycket oförutsägbart. Denna otydlighet är ett hot mot våra klimat- och miljömål, då insatser för att förbättra klimat- och miljö inte görs av rädsla för att fastna i en utdragen och oförutsägbar tillståndsprocess. Det är dessutom ett hot mot arbetstillfällen och företag, då vi riskerar att investeringar hamnar utanför gränser på grund av den osäkerhet som en otydlig och omodern miljöbalk medför. Det är därför mycket angeläget att en total översyn över den lagstiftning som styr miljötillstånd kommer till stånd. Tydliga mål – vad är det vi vill uppnå, är viktigt för att veta var resurserna ska läggas. En tydlig och förutsägbar lagstiftning är viktig för att företag och arbetstillfällen ska stanna i . är en av våra mest omfattande lagstiftningar, den har lappats och lagats , detta är inte tillräckligt. är det att ta ett helhetsgrepp kring , och det är bråttom.
mot · H9021736 · 2021-09-30 00:00:00 — Gränslöst samarbete mot nättrakasserier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för ett samarbete på EU-nivå för att motverka trakasserier på nätet och tillkännager detta för regeringen. Internet är ett gränslöst universum. Här möter vi människor från andra sidan världen, håller kontakt med vänner, familj och har möjlighet att flytta med oss kontoret nästan vart som helst. Under covid-19 pandemin har de nya digitala möjligheterna visat sig ovärderliga. Utan de möjligheter som den digitala världen erbjuder, hade samhället haft svårt att fungera under covidpandemin. Nätet erbjuder en mängd möjligheter, men det gränslösa erbjuder också negativa krafter en väg in i våra liv. har en mängd uppmärksammade fall kommit fram i , där nätet använts för att trakassera och förstöra människors liv. Tv-programmet visar hur långt människor tillåter sig att gå när de tror sig vara skyddade bakom anonymitetens slöja. Avslöjanden under metoo visar att sexuella trakasserier är ett globalt problem, där lösningarna inte bara kan hanteras och diskuteras på nationellt plan. För metoo-kampanjen visade nätet att det inte enbart kan utgöra ett hot, utan också vara ett viktigt verktyg för att lyfta upp problemen med sexuella trakasserier till ytan. Nätet är inte boven i dramat, det är användarna som ska stoppas när de kliver över gränsen. För det behövs ett internationellt samarbete. Våra barn lever också i denna digitaliserade gränslösa värld. Internet kan medverka till positiva möten, men är också grunden för tragiska berättelser om barn som mobbats och trakasserats på nätet. I vissa fall så grovt att barnet har valt att ta sitt eget liv. Detta är inte värdigt det vi vill ha. I vissa fall har både förövare och offer funnits i , men nätets gränslösa konstruktion öppnar för möjligheten att sitta i och trakassera någon i . Vår ungdomsgeneration växer upp i en gränslös värld, vi är skyldiga dem att även arbeta för ett gränslöst skydd. Därför uppmanar jag regeringen att i tillägg till ett intensifierat arbete mot nätmobbning och trakasserier i , även på EU-nivå ta initiativ till ett samarbete om ungas liv på och möjlighet till skydd mot trakasserier och övergrepp på nätet. Det kan handla om att komma fram till en samsyn inom EU.
mot · H9021737 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi och tillkännager detta för regeringen. Alla skatter är i behov av ett tillräckligt folkligt stöd för att kunna bibehålla sin legitimitet. En förutsättning för att brett stöd ska uppstå för en given skatt är att dess syfte och funktioner också är allmänt kända. Följaktligen blir lagar som ter sig obegripliga mer utsatta för missnöje och kritik och deras legitimitet riskerar därför att undergrävas. En skatteform som har betydande ekonomisk inverkan är energiskatterna. De har stor betydelse för vår elproduktion, industrins konkurrenskraft, våra jobb och hushållens ekonomi. Det är också en skatteform vars delar ofta lyfts fram som svårförståeliga av olika intressegrupper. Koldioxidskatten är ett exempel på en energiskatt som har ett tydligt syfte – att göra det dyrare att använda för klimatet skadliga fossila bränslen och på så sätt skapa incitament till en minskad användning av samma bränslen. Många andra energiskatter, däribland elskatten, uppfattas dock som icke transparenta och tolkas som rent fiskala skatter med syfte att öka statens intäkter. Det är en uppfattning som förstärks av att flertalet regeringar efter varandra har höjt energiskatterna utan någon motivering. Regeringens hantering av energiskatten som ett sätt att locka till sig utländska investerare genom att erbjuda skatterabatter, medan svenska hushåll åläggs ständigt högre skatter, upplevs som orättvist och på gränsen till omoralisk. Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. En genomlysning av lagen om skatt på energi skulle vara värdefull eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. Det skulle i sin tur öka förutsättningarna för förståelse och en bredare acceptans för dessa skatter.
mot · H9021738 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en ökad medvetenhet om betydelsen av att anmäla brott och tillkännager detta för regeringen. Andelen brott ökar i vårt samhälle. berättar media om nya rån, knivskärningar och skjutningar. Polisen jobbar på högtryck för att klara av att stoppa att detta sker och sliter med att klara upp de brott som tyvärr ändå händer. finns det brott som aldrig kommer med i statistiken, brott som inte anmäls. I min hemstad blev en ung pojke i tidiga tonår oprovocerat attackerad och slagen i huvudet när ett gäng killar började bråka. Blodvite uppstod men pojken klarade sig lyckligtvis utan allvarligare skador. Tyvärr så polisanmäldes aldrig händelsen. Ett av de unga vittnena menade uppgivet att han inte tyckte att det var någon idé att anmäla till polisen, eftersom hans uppfattning var att polisen inte skulle göra något och att konsekvenserna skulle utebli. Vi pratar ofta om en förlorad generation, killar och tjejer som tidigt hamnar utanför samhället, barn och unga som av olika orsaker hamnar på samhällets skuggsida. Detta är förödande. Lika förödande är det att vi nu också har en uppväxande generation som inte längre tror att samhället kan skydda dem mot brott, och inte tror att samhället lägger resurser på att klara upp och straffa de som begår brotten. Resultatet av den förlorade tilltron till vår möjlighet att skydda våra invånare är en tragisk och farlig utveckling. Att polis och socialtjänst jobbar hårt för att beivra, klara upp brott och omhänderta de som utför dåden ska vara en självklarhet, men uppgivenheten där ute när människor inte ser resultat är allvarligt. Att förklara vikten av att anmäla de som förstör vårt samhälle, så att de kanske inte , men blir straffade för alla sina brott är viktigt. Det är viktigt både för att få förövaren straffad, men det är minst lika viktigt för att öka säkerheten i vårt samhälle och återställa tron på att samhället finns där när du utsätts för brott. Det finns därför ett stort behov av ökad kunskap om vad som sker när en anmälan görs. Hur en anmälan följs upp, hur agerar i de fall där förövaren är minderårig och vilken konsekvens det får för straffutmätningen när det framkommer att en brottsling som äntligen fångas in har ett antal tidigare anmälningar mot sig. –Varför skulle de göra det, det händer ändå inget. Detta är ord som inte är värdigt vårt samhälle, det är förödande och skapar rädda och arga människor. Polisen, rättsväsendet och behöver mer resurser. Men redan nu behöver människorna där ute bli medvetna om att även deras agerande spelar roll. Det är viktigt att anmäla när brott sker, det får konsekvenser. Så länge ingen anmälning görs skapas ett vacuum där brottslingar utan konsekvenser kan fortsätta sin brottsliga bana. Insatser för att medvetandegöra detta behövs, både från socialtjänst och polis, detta bör samhället förstå och genomföra.
mot · H902174 · 2021-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av Royalties for Regions vid gruvverksamhet, vattenkraftsverksamhet m.m. och tillkännager detta för regeringen. gruvor, vår gruvnäring och dess betydelse har präglat den svenska historien och kan inte underskattas. En betydande del av välstånd har under hundratals år byggt på brytning och förädling av metall och . Det är dock inte bara i ett historiskt perspektiv gruvnäringen haft betydelse utan även i allra högsta grad i ett framtida. I spåren av stigande världsmarknadspriser på järnmalm eller framförallt, som i fallet utanför i min valkrets , sällsynta jordartsmetaller visas nu ett ökat intresse för att öppna nya och expandera existerande gruvor. Myndigheten geologiska undersökning uppskattar att antalet gruvor i i stort sett kommer ha fördubblats i förhållande till dagens läge. I existerar positivt nog ingen gruvskatt – det som finns är en mineralavgift på av värdet på bruten malm. Denna är i praktiken helt obetydlig och kompenserar inte på något sätt för vare sig behov i form av infrastrukturinvesteringar och övrig samhällsplanering eller negativa konsekvenser i form av miljöpåverkan av gruvverksamhet då de som främst drabbas och får hantera konsekvenser, kostnader och miljöförstöring av detta – berörda kommuner och regioner – inte får någon del av denna överhuvudtaget. I har diskussionerna kring gruvverksamhet och mineralavgift endast handlat om ett rent statligt perspektiv och intresse – inte om de närmast berörda i form av människor, kommuner och regioner på berörda platser. Statens avsevärda intäkter från gruvnäringen kommer främst från utdelningar och bolagsskatt då avgiften främst varit en kompensation för markägaren. När den högerliberala i den australiska delstaten , världens främsta gruvregion, vann valet infördes i delstaten vad man valde att benämna Royalties for Regions (ej att förväxla med den av införda och av den nuvarande högerregeringen avskaffade nationella gruvskatten) – där berörda kommuner och berörda inom delstatliga regioner kommer i åtnjutande av mineralavgifter för att kunna satsa på utbyggd infrastruktur, utbyggd service och välfärdsverksamhet m.m. Effekterna av Royalties for Regions har varit entydigt positiva – för närsamhället, för kommunen, för regionen, för delstaten, för den nationella nivån och för gruvnäringen. Genom denna har man fått en stark lokal nytta och uppslutning kring en viktig näring, man har stimulerat företagande, arbetstillfällen, entreprenörskap, utbyggd service och infrastrukturinvesteringar som skapat språngbrädor för tillväxt och utveckling i dessa ofta mindre samhällen, kommuner och regioner i avfolkningsbygd. I syfte att utveckla den mineralstrategi som den tidigare alliansregeringen sjösatte föreslår jag följaktligen att ovan nämnda modell i lämpliga och tillämpliga delar genomförs vad gäller kommuners rätt till intäkter inom den svenska gruvlagstiftningen samt även i berörda delar vad gäller vattenkraftsverksamhet m.m.
mot · H9021740 · 2021-09-30 00:00:00 — Ge klimatet utrymme i ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av och tillkännager detta för regeringen. I står följande: ”1 § Bestämmelserna i denna balk syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl.” Sedan beskrivs hur ska tillämpas, men klimatet omnämns knappt alls. Den globala debatten om klimatet fortsätter med oförminskad kraft, och de ödesdigra konsekvenserna av klimatförändringarna blir allt tydligare, med översvämningar, skogsbränder och torka som skrämmande vittnesmål. har debatten kring hotet mot den biologiska mångfalden intensifierats. är det de globala klimatförändringarna som pekas ut som den viktigaste orsaken även till detta. Klimatförändringarna är kanske det största hotet som vi stått inför. Det är därför anmärkningsvärt att klimatperspektivet inte särskilt pekats ut i . Att så inte är fallet är oroväckande med tanke på de utmaningar som världen står inför. Kopplingen mellan klimatförändringar och hotet mot den biologiska mångfalden måste tydliggöras. När verksamheter söker tillstånd för klimatförbättrande åtgärder måste detta premieras även i . En modern miljöbalk är av yttersta vikt för ett modernt och hållbart samhälle. Med anledning av ovanstående bör en översyn av genomföras med ett tydligare klimatperspektiv som mål.
mot · H9021742 · 2021-09-30 00:00:00 — lantbruk är samhällsviktig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra beteckningen för lantbruket från miljöfarlig verksamhet till samhällsviktig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Den svenska självförsörjningsgraden för matproduktion ligger på . I en ständigt oroligare omvärld lyfts ofta frågan om inte vår inhemska livsmedelsproduktion borde ligga högre. beskrivs fortfarande svenskt lantbruk som miljöfarlig verksamhet. Det rimmar dåligt att en livsnödvändig verksamhet som vårt svenska lantbruk i beskrivs som skadlig för miljön. har en miljölagstiftning som ofta lyfts fram som en av världens mest långtgående. En lagstiftning som omfattar även vårt svenska lantbruk. Något som är värt att ha i åtanke är att både det ekologiska och konventionella jordbruket i har mindre miljöpåverkan i jämförelse med andra länder. har högt ställda krav på allt ifrån djurhållning till utsläpp. Kraven ska fortsatt vara höga. Förorenaren betalar är en mycket rimlig princip för ansvarsutkrävande av den som orsakar miljön skada. Det ska vara en självklarhet att den som förstör miljön ska städa upp efter sig, oavsett om man tillhör lantbrukssektorn eller en industriell sektor. Vårt jordbruk skapar stora värden, och i den politiska debatten lyfts ofta att måste öka sin självförsörjningsgrad. Ur miljösynpunkt är det svenska lantbruket bland de bästa i världen. Att kalla verksamheten för miljöfarlig ger inte en rättvis helhetsbild. Med anledning av ovanstående bör svenskt jordbruk betecknas som samhällsviktig verksamhet.
mot · H9021743 · 2021-09-30 00:00:00 — Tydliga exitstrategier för effektiva stödsystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödsystem i tillägg till tydliga mål alltid ska innehålla tydliga exitstrategier och tillkännager detta för regeringen. Stödsystem för till exempel omogen teknik , kan vara ett bra och viktigt verktyg för att underlätta för nya lösningar att etablera sig på marknaden. Nya stödsystem brukar välkomnas av de som får del av dem, och är sällan problematiska att införa. Men när har ett stödsystem nått sitt mål? När är det att avveckla stödet, eller i alla fall reformera det? Detta är inte alltid lika enkelt, och argumenten för att låta stödsystem finnas kvar för länge är ofta högljudda. För att ekonomiska stödsystem inte ska bli permanenta, är det oerhört viktigt att inte bara vad vi vill uppnå med dem, utan även när och hur de ska fasas ut, beskrivs från början. Detta är viktigt för de som ingår i systemet, när de gör sina kalkyler, stödsystem ska underlätta marknadsintroduktion och överbrygga den svåra introduktionsfasen, inte vara en evig subvention. Stödsystemen ska inte locka potentiella investerare att göra glädjekalkyler. Det gröna elcertifikatssystemet för ny, förnybar och omogen teknik i elsektorn är ett exempel på stödsystem som har funnits , och som länge saknat en exitstrategi. Även inom den elproducerande branschen efterfrågades ett tydligt regelverk för när en teknik ska anses vara mogen och inte längre ska vara mottagare av ekonomiskt stöd. Elcertifikatssystemets syfte var att främja ny förnybar energi, men har visat sig snedvrida konkurrensen så att fossilfri elproduktion som inte kvalificerade in till stödet, inte längre blev lönsamt. Vi ser nu att på grund av att den snedvrider konkurrensen, fossilfri energi som kärnkraft, tyvärr fasas ut, elproduktion som är nödvändig både för en säker elleverans, för effektbalansen och för klimatet. Vi skulle kunna säga att vi har dopat och i förlängningen skadat den svenska elproduktionen genom att förlänga elcertifikatssystemet. finns ett slutdatum för de gröna elcertifikaten, men en avvecklingsstrategi borde funnits från början. Vill vi ha inte bara miljö- och klimatmässigt hållbara investeringar utan även affärsmässigt hållbara investeringar måste vi vara tydliga med att alla stöd är tidsbegränsade och att målet måste vara affärsmässighet. Dessa exitstrategier bör finnas med inte bara när det gäller angelägna stödsystem till energi och miljö, utan för samtliga ekonomiska stödsystem som initieras. Att använda samhällets begränsade ekonomiska tillgångar för att subventionera verksamheter som kan stå på egna ben, är inte samhällsekonomiskt klokt. Stödsystem måste ha tydliga målparagrafer och lika tydliga exitstrategier för att bli effektiva och bli trovärdiga.
mot · H9021744 · 2021-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flerbarnstillägget och tillkännager detta för regeringen. Flerbarnstillägget skapades för att dåtidens specialister var oroliga för att antalet personer som bodde här skulle bli färre. De konstaterade att hotades av en befolkningsminskning. landade i att skapa stimuleringsåtgärder för att öka befolkningen. En morot för att vi skulle föda fler barn var flerbarnstillägget som lanserades . Det kompletterar barnbidraget och ger en extra utbetalning till familjer med fler än ett barn. är problemen andra men även de motsatta. Vi har fler boende i än vad vi kan ta hand om och därtill utmaningen att få ut fler personer i arbete. Flerbarnstillägget kan motverka skyldigheten att ta ett arbete för att försörja sig och bidra till den gemensamma välfärden, då sex barn hemma ger en intäkt på skattefritt. Vi ser också att flerbarnstilläggets del av den totala kostnaden för barnbidrag stadigt ökar. stod det för av barnbidragets utgifter och handlar det om . Utgiften för det allmänna barnbidraget var 2019 och utgifterna för flerbarnstillägget var . Uppgifterna är hämtade från . Vi kan också lägga en jämställdhetsaspekt på flerbarnstilläggets fördelning. Om man räknar de familjer som har fyra barn eller fler så är de överrepresenterade av familjer med utlandsfödda föräldrar, RIR 2020:9. Dessa föräldrar, speciellt mammorna, behöver komma ut i samhället, lära sig svenska och skaffa en utbildning för att kunna komma in i arbetslivet och inte riskera att isoleras i sina hem. Sist men inte minst så måste se på denna fråga ur ett rättviseperspektiv. Är det verkligen rättvist att barn två skall få mer pengar än barn ett och framför allt, att över huvud taget ge statligt stöd till ökat barnafödande. Ekonomiskt borde det vara billigare med fler barn som ärver barnvagnar etc. efter varandra. Det är också oftast ett medvetet beslut att skaffa fler barn. Vi menar inte att stödet till ekonomiskt utsatta familjer skall bort. Men det finns andra skyddsnät i samhället som då skall träda in. Vi skall ha ett starkt ekonomiskt och socialt skyddsnät! Men för att kunna utläsa vilket stöd en familj behöver så riskerar i detta fall flerbarnstillägget att den ekonomiska översikten och efterföljande beslut kan bli bristfälliga.