ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022362 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna för länken ––bör genomlysas när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna för dubbelspår på hela tågsträckan ––bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Snabba, icke miljöbelastande förbindelser är en av nycklarna till sund ekonomisk utveckling. Snabba och pålitliga förbindelser och expanderande arbetsmarknadsregioner betyder tillväxt och minskad känslighet i fråga om ekonomiska kriser i enskilda regioner och branscher. Debatt och beslut om infrastruktursatsningar vinner inget på pajkastning mellan olika regionala och lokala intressen. I stället måste vi utgå från grundsynen att hela tjänar på tillväxt och satsningar i olika regioner, där särskilt storstadsregionerna fungerar som tillväxtmotorer för hela landet. Både och västra arbetsmarknadsregioner har kunnat expandera kraftigt tack vare investeringar i infrastruktur. Detta har varit bra för hela landets utveckling. Den västsvenska arbetsmarknadsregionen och den västsvenska infrastrukturen har däremot inte utvecklats lika starkt, och detta är på samma sätt ett problem för hela landet. Möjligheterna är dock fantastiskt goda, också i . För att förverkliga dessa är behoven av investeringar i infrastruktur (såsom en ny älvförbindelse och Västlänken) i många fall akuta. I ett modernt, hållbart och ekonomiskt expansivt samhälle behövs många transportslag som fungerar tillsammans, men utvecklingen har lyft fram tågtrafiken som en framtidsteknologi som på ett unikt sätt kombinerar snabbhet med minimal klimatbelastning. Det vi vill sätta fokus på i denna motion är visionen om en sammanlänkad västkust med snabba tåg. Den svenska sammanbinder fyra av allra största och mest expansiva städer, –––. Förbindelserna längs med den svenska är genant eftersatta, och detta gäller särskilt för tågtrafiken. Därmed går tre länder miste om alla de möjligheter som sammanlänkade storstadsregioner skapar. Till exempel har analyser visat att en snabbjärnväg längs med den svenska skulle vara den samhällsekonomiskt mest lönsamma norska satsningen på snabbjärnväg. Med höghastighetståg längs med skulle det ta att resa mellan och , från till och vidare till på ytterligare tre. Det behöver även utredas ifall man kan säkerställa dubbelspår på hela sträckan –––ifall man inte finner snabbspår vara ekonomiskt hållbara. behöver aktivt driva frågan om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av . Utformningen av ett svenskt höghastighetsjärnvägsnät diskuteras och utreds av en mängd olika aktörer, oftast med ett fokus på länken mellan och samt och . Båda dessa banor är självklart strategiska för svensk tillväxt och för utvecklingen av ett klimatsnålt infrastrukturnät i vårt land. Vi anser att också förutsättningarna för länken ––bör genomlysas när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras.
mot · H9022363 · 2021-10-01 00:00:00 — Inför medborgerlig förslagsrätt till de beslutande församlingarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till kommun- och regionfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheten till medborgarförslag i kommunallagen i samband med införandet av medborgerlig förslagsrätt och tillkännager detta för regeringen. föreslog bl.a. att skulle införa medborgerlig förslagsrätt, s.k. folkmotion, till och till kommun- och . Utredningen ansåg att har ovanligt långt mellan valen. fungerar de politiska partierna sämre som förmedlare av medborgarnas uppfattningar. Det talar för ökade möjligheter för medborgarna att påverka mellan valen. Tanken med förslaget är att vitalisera den svenska demokratin, något som jag som liberal starkt välkomnar. Utredningen föreslog att det på nationell nivå görs möjligt att ta upp en folkmotion till riksdag om motionen får stöd av minst en procent av de röstberättigade till riksdagsval. För att en motion ska tas upp i kommun- och regionfullmäktige föreslog utredningen att en procent av de folkbordförda i kommunen eller regionen stöder förslaget för att det ska kunna väckas. Jag anser liksom utredningen att systemet med medborgarförslag i kommunallagen därmed bör utgå. För att möjliggöra denna förbättring av möjligheten för enskilda att påverka politiken bör regeringen tillsätta en utredning för att lämna förslag på hur folkmotion ska införas i den svenska riksdagsordningen. Jag tror att ett införande kommer att leda till ett politiskt uppvaknande bland många svenska medborgare. Även om en folkmotion inte lyckas kommer det ändå att ge positiva effekter genom att fler svenskar i stället väljer att engagera sig partipolitiskt och söker uppdrag i de politiska församlingar som man har försökt att påverka. Självklart bör digitala verktyg användas för att göra det möjligt för enskilda att påverka politiken lättare.
mot · H9022364 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur man kan jämställa stödet mellan flickdominerade och pojkdominerade idrottsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt möter flickors och pojkars preferenser i fråga om idrott och fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. När det kommer till samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet får tjejer en generellt sett mindre del av kakan än pojkar när pengar till idrott delas ut. Eftersom idrottsstöd framför allt kommer idrottsföreningar till del blir det tydligt att pojkars idrottsutövande gynnas i betydligt högre utsträckning än flickors. Det finns ett flertal aktiviteter och verksamheter inom området idrott, motion och fysisk aktivitet som förmodligen framför allt flickor har preferenser för och som inte erhåller något samhällsstöd alls. Det gäller till exempel olika typer av danslektioner, träning på gym, aerobics, gympa och yoga. Det är aktiviteter som flickor och pojkar själva får bekosta genom köp på marknaden. Men även när de får samhällsstöd är stödet ofördelaktigt fördelat till pojkdominerade utövningar. Ridning, som är en starkt flickdominerad sport, finansieras i betydligt lägre grad av samhällsmedel jämfört med exempelvis pojkdominerad fotboll och ishockey eftersom ridningen driver egna anläggningar, medan fotbollens och ishockeyns anläggningar drivs av kommunen. Mot denna bakgrund är det angeläget att en lämplig myndighet genomför en fördjupad kartläggning av hur idrotts- och föreningsförvaltningars bidrag och stödformer fördelas i svenska kommuner utifrån kön och hur fördelningen möter flickors och pojkars preferenser i fråga om idrott och fysisk aktivitet.
mot · H9022367 · 2021-10-01 00:00:00 — Underlätta för samarbete mellan bup och elevhälsan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta ett djupare samarbete mellan elevhälsan, bup och och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska ohälsan bland unga ökar allt mer. En särskild ökning ses framförallt i åldrarna 10 – . Under den nuvarande regeringen har tyvärr även de långa köerna för att få hjälp via Barn- och Ungdomspsykiatrin (BUP) ökat ytterligare. Detta ser som ett stort problem och vi anser därför att vi behöver se över hur vilka åtgärder som behöver vidtagas. Elevhälsan är en första viktig instans för att kunna fånga upp elever som inte mår bra. Skolan har ett ansvar att arbeta förebyggande mot psykisk ohälsa och ska underlätta samverkan mellan elevhälsa, socialtjänst och BUP. Det är viktigt att detta utvärderas och att enhetliga definitioner och riktlinjer arbetas fram hur detta arbete fungerar och mellan olika skolor. betonar det viktiga med tidiga insatser och vill därför underlätta ett djupare samarbete mellan olika berörda aktörer och yrkeskategorier.
mot · H9022368 · 2021-10-01 00:00:00 — Minska den antimikrobiella resistensen nationellt och internationellt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta aktivt för att minska den nationella och globala utvecklingen av antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. Antimikrobiell resistens (AMR) är ett samlingsnamn för mikroorganismers (t.ex en bakterie, ett virus eller en parasit) förmåga att stå emot behandling med ett antimikrobiellt medel. Det är mikroorganismens sätt att anpassa sig efter miljön för att kunna överleva. All användning av antimikrobiella medel (framför allt antibiotika) tvingar mikroorganismerna att antingen anpassa sig eller dö. Det är de mikroorganismer som infekterar människor och djur som blir resistenta mot antimikrobiella medel, inte människorna eller djuren själva. Ett stort och aktuellt problem är den ökande antibiotikaresistensen, varför vi i denna motion betonar detta arbete. Det största bekymret är att resistens leder till en minskning eller tar till och med tar bort all effekt av antibiotikans förmåga att bota eller förhindra infektioner som orsakas av denna mikroorganism. Infektioner orsakade av resistenta bakterier, också kallade multiresistenta bakterier, orsakar 500 000 dödsfall . beräknas 10 miljoner att dö i antibiotikaresistenta infektioner om inga krafttag tas för att motverka denna utveckling. Antibiotikaresistens är ett hälsoproblem världen över och drabbar alla delar av världen, såväl låg-, som medel- och höginkomstländerna. Konsekvenserna av antibiotikaresistens är dock mest påtagliga för fattiga länder. Det finns redan ett antal bakterier som är motståndskraftiga mot all tidigare verksam antibiotika. Till följd av att vi inte har ett enda antibiotikum att ta till mot dessa infektioner blir resultatet att människor världen över dör i tidigare botbara infektioner. Frågan om antibiotikaresistens har kommit upp på som ett globalt hälsohot. publicerade , , en lista över bakterier som har utvecklat motståndskraft mot de antibiotika som vanligen används för att behandla infektioner orsakade av dessa bakterier. Där är behovet av ny kunskap betydande. Enligt WHO saknas ett globalt täckande program för att övervaka antibiotikaresistens. har haft en framträdande roll internationellt när det gäller antibiotikaresistens och varit drivande i uppbyggandet av ett globalt övervakningsprogram. Kampen mot antimikrobiell resistens, och särskilt antibiotikaresistensen måste hamna högre upp på dagordningen för och regeringen. Trots idogt arbete i mot antibiotikaresistens nationellt ser vi inte den förväntade minskningen.
mot · H9022369 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfullt utkräva ansvar av gällande att hålla budget i långt högre utsträckning och göra mer korrekta kostnadsberäkningar i stora infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. är en myndighet som gång på gång brister i sin förmåga att hålla sig inom budget. Otillräckliga beslutsunderlag och bristfälliga upphandlingar är stora problem som gör att kostnaderna för infrastrukturprojekt ökar. Skattebetalarna är de som får stå för den allt dyrare notan. Dessutom utan att få chans att kunna ompröva investeringar, då inte återkopplar med information när man upptäcker att kostnaden ökar. Dysfunktionaliteten uppmärksammas återkommande i granskningsrapporter från . publicerades granskningsrapporten och underhåll av statliga vägar – betydligt dyrare än avtalat (RiR 2019:24). ”Slutkostnaden för drift och basunderhåll av det statliga vägnätet blir i genomsnitt högre än vad som ursprungligen upphandlades.” kom granskningsrapporten och underhåll av järnvägar – omfattande kostnadsavvikelser (RiR 2020:17), ”bedömning är att upphandlingarna inte fungerar så effektivt som de borde och att staten därmed skulle kunna få mer drift och underhåll för pengarna.” kom ytterligare en granskningsrapport: Kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar (RiR 2021:22). ”Vidare framträder brister i uppföljning av kalkylarbetet. Trots omfattande kostnadsunderskattningar saknas en systematisk utvärdering av vad som orsakar kostnadsökningar och hur dessa orsaker kan förebyggas .” Samtliga tre rapporter framför hård kritik kring arbetssätt. Trots det görs inga större förändringar för att komma till rätta med problemen. Pengarullningen till felberäknade projekt fortsätter utan att det leder till några större konsekvenser för ansvarig myndighet. Ostlänken och Förbifart är två av flera exempel på projekt som kraftigt överskridit budget i närtid. I senaste granskningsrapport av de senaste fyra årens investeringar var den genomsnittliga kostnadsökningen högre jämfört med den ursprungliga budgeten. Det har inneburit en ökning på totalt 58 miljarder. Detta måste få ett slut. oförmåga att hålla i pengar och göra korrekta underlag är inte acceptabelt för en av våra största och viktigaste myndigheter. Därför krävs politiskt krafttag för att en gång för alla få stopp på systematiska felberäkningar och oförmåga att hålla budget.
mot · H9022370 · 2021-10-01 00:00:00 — Myndigheters utlokalisering i hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter bör utlokaliseras från storstäder till övriga landet och om att befintliga och välfungerande kontor bör ges förutsättningar att vara kvar och utvecklas, och detta tillkännager för regeringen. Det är viktigt att staten finns närvarande i hela . Närvaron kan komma till uttryck på många olika sätt, men en del i arbetet med statlig förekomst ute i landet är att myndigheter lokaliseras till fler orter än enbart de större städerna. Regeringen har uttryckt en ambition om utlokalisering av myndigheter från stor-städerna till större delar av landet och har velat utöka det arbetet. Tyvärr finns flera exempel, bland annat i , som tyder på att regeringens vilja snarare är en framställd chimär för väljarna än en realitet. Ett aktuellt fall är kronofogdekontoret i som fått lägga ned för att Kronofogden nu koncentrerar sin verksamhet till större städer. Att ge med ena handen för att dra undan med den andra imponerar inte. Statens närvaro är på många platser avgörande för att få unga människor med akademiska examina att återvända. Många högskole- och universitetsutbildade har genom mer kvalificerat arbete inom offentlig sektor kunnat stanna kvar eller etablera sig utanför storstadsregionerna, men när möjligheterna försvinner fortsätter urbaniseringen, och känslan av ett A- och ett B-lag – mellan de som har möjlighet att flytta till storstäderna och de utan utbildning som blir kvar – biter sig fast. För att hela ska fungera måste även gles- och landsbygdsregioner vara attraktiva och spirande. Därför bör ge regeringen tillkänna att inte bara utlokalisering av myndigheter är en tillräcklig politisk ambition; regeringen måste också använda de verktyg som finns tillhands för att redan välfungerande och etablerade myndigheter ges möjlighet att stanna kvar och utvecklas.
mot · H9022372 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om skatten på analog utomhusreklam bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. har tillkännagivit för regeringen att reklamskatten ska avskaffas. Detta har också skett i etapper. Det faktum att vissa reklamslag fortfarande beskattas snedvrider konkurrensen mellan reklamslagen. Ett reklambudskap på en digital skylt har ingen skatt, medan samma budskap är beskattad med 7,om den är applicerad på analog utomhusreklam. Detta är inte rimligt och därför borde skatten avskaffas. Analog utomhusreklam finansierar busskurer, offentliga toaletter och lånecykelsystem i hela . Genom att skatten skapar en konkurrensnackdel mellan reklamslagen kan investeringar i infrastruktur bli lidande. Dessa investeringar leder till besparingar för skattebetalarna varför denna skatt måste anses vara extra skadlig.
mot · H9022373 · 2021-10-01 00:00:00 — Ofrivillig ensamhet och isolering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja åtgärder som bryter ofrivillig ensamhet, t.ex. fler mötesplatser och bättre möjligheter till gemensamma måltider, och tillkännager detta för regeringen. Ofrivillig ensamhet är en stor och bidragande orsak till försämrad hälsa för personer i alla åldrar, inte minst bland äldre. Enligt undersökningar är det så många som var fjärde senior som inte har någon nära vän. Bland de så kallade mångsökarna av sjukvård är besvär såsom nedstämdhet, ångest och oförklarlig värk vanligt. Här är gruppen ofrivilligt ensamma överrepresenterade. Detta förvärrats i samband med den långdragna Coronapandemin när äldre personer har isolerats sig för att undvika smitta. För att bryta den ofrivilliga ensamheten behöver vi se över och satsa på att öka antalet mötesplatser för äldre. Det är också viktigt att det finns tillgång eller närhet till vällagade och gemensamma måltider. Även sociala aktiviteter och uppsökande verksamheter är viktigt. I har det gjorts en stor satsning på denna grupp. Man har bland annat infört en ensamhetsminister, . Där ser man även till att läkare kan skriva ut recept på aktiviteter till en så kallad aktivitetslots, som hjälper patienter att ta första steget till olika föreningar, volontärarbete etc. Studier visar på en betydligt förbättrad hälsa för dessa grupper och ett kraftigt minskat antal sjukvårdskontakter.
mot · H9022374 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hämta hem barnen och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har alldeles för länge ignorerat det faktum att svenska barn förs ut ur landet för att giftas bort eller på annat sätt utsättas för hedersförtryck. Regeringen har trots oroväckande rapporter inte tagit reda på hur många barn som aldrig kommer tillbaka efter sommarloven. Det vi vet är att det försvinner hundratals, kanske tusentals barn från . genomförde en svensk dagstidning en granskning av kommunernas registrering av barn som försvinner under sommarloven. På dagstidningens förfrågan svarade endast 126 av 290 kommuner, ingen av landets tre största städer fanns bland de svarande. Enligt granskningen var det 146 barn som saknades i klassrummen när höstterminen började. Konkreta misstankar om hedersbrott som könsstympning eller bortgifte fanns i flera fall. En årlig och gedigen kartläggning av hur det ser ut i kommunerna är mycket angeläget. Höjda straff och möjlighet att förbjuda utresa för barn som misstänks utsättas för hedersbrott är också viktiga åtgärder som genomförts för att skydda barnen. Det hjälper dock inte de barn som redan förts bort, de barn som lever under slavliknande förhållanden och som själva inte har en chans att ta sig hem till . Regeringen måste vidta samtliga möjliga åtgärder för att hämta hem barnen. bör få de resurser och möjligheter som krävs för att kunna genomföra uppdraget. Noria Manouchi (M)
mot · H9022375 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt straffbarhetsålder och tillkännager detta för regeringen. Sänkning av svensk straffbarhetsålder är viktigt framförallt ur två perspektiv. Delvis handlar det om att skydda barn från att rekryteras eller tvingas in i kriminella grupperingar och delvis så handlar det om att stärka konsekvenskedjan i samhället för de personer som självvalt begår grova brott i lägre åldrar. 1864 ersattes svenska straffbalken med en strafflag som innefattade den första nationella lagstiftningen som reglerade en straffmyndighetsålder på . Det är dock möjligt att i olika landskapslagar finna att utgör en reglerad straffmyndighet. Det går med bakgrund av detta att konstatera att dagens straffbarhetsålder är av en annan tid och därför i stort behov av omprövning. Att påstå att samhället har förändrats är en kraftig underdrift. Det finns en stor folkvilja att stärka rättsstaten och då krävs en korrigering av åldersgränsen, det är rimligt att lagstiftningen följer med i samhällsutvecklingen. Alla svenskar har kunnat ta del av de larmrapporter som berör unga personers lagöverträdelser. De blir både fler och allvarligare. Rån, misshandel, pistolhot, knivmord och våldtäkt är exempel på brott som personer misstänkts för. Ingen har dock lagförts för dessa. Ingen upprättelse för de som drabbats går att uppnå och den signal samhället sänder är förödande för våra möjligheter att komma tillrätta med det faktum att kriminaliteten kryper längre ner i åldrarna. Politiken kan inte bortse från det som polischefer runt om i landet signalerat om, ; att organiserade kriminella som utnyttjar icke straffbara personer i sin verksamhet är ett växande problem som måste stävjas. Rikspolischefen har i riksmedia vid upprepade tillfällen varnat för hur oerhört många unga personer det är som befinner sig i kriminella miljöer och som är tillgängliga för de äldre yrkeskriminella. Dagens straffbarhetsålder är alltså ett starkt incitament för den organiserade brottsligheten att rekrytera barn. Därför är en sänkning av straffbarhetsåldern både ett skydd för personer samt ett upprätthållande av konsekvenskedjan i samhället. Noria Manouchi (M)
mot · H9022376 · 2021-10-01 00:00:00 — Osund konkurrens från det offentliga ställer sig bakom det som anförs i motionen om det skadliga i att offentliga aktörer bedriver konkurrerande affärsverksamhet på samma marknad som det privata näringslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av policyer för kommuner, regioner och myndigheter i fråga om vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att konkurrensen begränsas och tillkännager detta för regeringen. Inom besöksnäringen händer det allt som oftast att offentliga aktörer bedriver verksamhet på samma marknad som det privata näringslivet. När till exempel en kommun bedriver restaurangverksamhet eller en myndighet hyr ur sin kursgård till privatgäster är det inte konkurrens på lika villkor i förhållande till näringslivet. Privata företag tar ofta stora ekonomiska risker och klarar inte att driva verksamheten med underskott, medan offentlig verksamhet kan täcka eventuella underskott med medel från annan verksamhet eller bidrag från skattemedel. I konkurrenslagen finns bestämmelser om konkurrensbegränsande, offentlig sälj-verksamhet. En domstol kan förbjuda staten, kommuner eller regioner att sälja varor och tjänster på ett sådant sätt som snedvrider eller begränsar konkurrensen. Kommuner och regioner kan med bestämmelserna helt förbjudas att bedriva säljverksamhet. Dock upplever många privata företag att offentliga aktörer alltför ofta bortser från konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. Därför bör varje kommun, region och myndighet ha en policy för vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att begränsa konkurrensen.