mot · H9022589 · 2021-10-04 00:00:00 — imperialistiska ambitioner görs sig tydliga på flera ställen runt om i världen: I har kriget mot terrorn kostat livet för otroligt många i den civila befolkningen; i och har stöd till den israeliska staten och militären underblåst en utveckling längre bort från fred och en tvåstatslösning; Central- och har betraktat som sin bakgård, vilket lett till att man understött reaktionära krafter i ett stort antal länder och motverkat en progressiv utveckling, och har i kriget mot narkotikan snarare förvärrat än hjälpt situationen; anfallskriget mot fick förödande konsekvenser för civilbefolkningen och bidrog kraftigt till att lägga grunden för uppkomsten av terroristgrupper, och; , ett av vår tids största brott, är ett stort misslyckande för som världspolis. har världens i särklass största militär. Man har ett omfattande innehav av kärnvapen, en stor militärindustri och många militärbaser runt om i världen. har särskilt efter fört en imperialistisk politik runt om i världen där man genom hot eller användande av militär makt påverkat utvecklingen i en rad länder över hela världen. Hur man har motiverat sitt användande av militär makt har varierat, men huvudmotivet har alltid varit att säkerställa ekonomiska och politiska intressen i världen. har kritiserat såväl imperialistiska politik i allmänhet som enskilda militära angrepp och krig. har ökat sitt militära beroende av , dels genom anpassning och närmande till Nato, dels genom stor vapenimport från . har antalet gemensamma övningar med amerikansk militär ökat kraftigt. Detta är en utveckling som kritiserat, då den inte bidrar till ökad säkerhet utan i stället ökar spänningarna i vårt närområde. har också försökt påverka svensk säkerhetspolitik. Ett sådant tillfälle var när försvarsminister mottog ett brev från med påtryckningar för att inte skulle underteckna . Efter brevet bytte den ståndpunkt och valde att inte underteckna konventionen. I närtid har bedrivit signalspaning mot via , utan några starka reaktioner från . I vår motion med anledning av skr. 2020/21:56 Internationella försvarssamarbeten (2020/21:3814) utvecklar vi vår politik för hur det militära samarbetet med bör avvecklas. I drabbar blockad hela den kubanska befolkningen hårt, inte minst vad gäller folkhälsan. Blockaden är dessutom i sig en starkt hämmande faktor för demokratiutvecklingen i landet. Denna kritik är inte ensamma om att uttrycka utan delas även av som också anser att blockaden hämmar det kubanska folket och utvecklingen mot demokrati. Det är helt oacceptabelt att en regering beslutar om sanktioner som så uppenbart drabbar en hel befolkning. menar därför att blockaden måste hävas och att stöd och bistånd går till befolkningen, framför allt kvinnor och hbtq-personers rättigheter. På ett liknande sätt drabbar sanktioner mot den civila befolkningen hårt och har inte fått den effekt förväntade sig. bör tydligt fördöma ekonomiska blockad mot och kräva att man omgående upphäver densamma. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I aktualiseras de flesta frågor prioriterar i utrikespolitiken: klimat, jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter, hållbar ekonomisk utveckling, säkerhet, migration och biologisk mångfald. har också ett engagemang i regionen med stöd till fredsprocesserna . har varit mycket kritiskt mot EU:s associeringsavtal. Vi har, precis som många röster i de berörda länderna, lyft att avtalen riskerar att försämra möjligheterna att bekämpa fattigdom och ökar riskerna för att småbönder ska slås ut och naturtillgångar exploateras på ett ohållbart sätt. Vi har också varit starkt kritiska mot att EU ingått avtal med exempelvis , eftersom de fackliga rättigheterna är starkt begränsade i landet och har toppat den globala statistiken när det kommer till mord på fackliga aktivister. Förespråkarna för avtalen har pekat på att de innehåller flera ”ben”, bl.a. politisk dialog. anser att det är centralt att och EU använder den politiska dialog som avtalen ger möjlighet till för att göra avtalen mer rättvisa och jämlika. bör som medlem i EU agera för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser lyfts inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med länder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. tvingas utstå svåra naturkatastrofer som regionen är illa att hantera. Ländernas klimatanpassning är i stora behov att förbättras, för att lindra de annars fruktansvärda konsekvenserna av exempelvis de stormar som regelbundet sveper in i regionen. drabbades stora delar av och hårt av två orkaner . Orkanernas kraftiga regn, med på , ledde till ett enormt jordskred i som dödade 12 personer. Totalt har 400 000 människor drabbats och fler än 50 000 har förlorat sina bostäder enligt officiella siffror i landet. Många tror dock att det är betydligt fler än så som har drabbats. I både och bröts elektriciteten och internet i samband med de två orkanerna. larmade då om att enorma resurser skulle krävas för att återuppbygga det som förstörts. Men omvärldens respons var svag, möjligtvis för att många stora givare, även , redan hade lämnat regionen. I och med klimatförändringens konsekvenser kommer vi få räkna med en större regelbundenhet av extremväder. anser att människors skydd mot dessa extremväder måste stärkas, det gäller inte minst för urfolk som ofta befinner sig i en utsatt situation. bör inom strategin för det regionala utvecklingssamarbete med rikta särskilt fokus att stärka åtgärder vad gäller klimatanpassning och skydd mot naturkatastrofer i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Migrationen från den s.k. (, och ) till och framför allt är större än . Det förekommer även att människor söker sig söderut till och . Migranter gör långa, dyra och farliga resor genom och utsätts ofta för våld och övergrepp. Kvinnor är särskilt sårbara och riskerar att bli utsatta för övergrepp upprepade gånger under en sådan resa. För de som når väntar den mexikanska kartellen som kontrollerar resan över gränsen till , som kostar . nådde ett avtal med , och om att stärka sin gränsbevakning för att minska antalet migranter som söker sig till . ställer sig frågande till om en ökad gränsbevakning kommer leda till att färre väljer att försöka migrera. Det riskerar snarare att leda till våldsammare konfrontationer vid gränser utan ökad kontroll. vicepresident har förutom signaler om tuffare tag även sagt att hennes uppgift är att hitta lösningar på grundproblemen som får människor att fly, som korruption och avsaknad av försörjningsmöjligheter. Det tror är en bättre strategi för att bringa stabilitet i regionen, även om det kräver långsiktigt arbete. Tuffare tag vid gränser riskerar att underminera asylrätten och per automatik neka människor som söker sig till av asylskäl. bör som enskilt land såväl som inom EU och FN alltid stå upp för asylrätten i Nord- och . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. präglas alltjämt av det inbördeskrig som bröt ut , efter att befolkningen utsatts för hårt förtryck och orättvis fördelning av mark av den dåvarande militärdiktaturen. 1985 inrättades en ny författning som bröt upp med militärdiktaturen och i stället siktade på demokrati och rättssäkerhet. Den lyckades dock inte begränsa militärens makt eller stoppa våldet med gerillagrupper. slöts ett slutgiltigt fredsavtal mellan armén och den största , efter att samtal pågått under FN:s medling. Över 200 000 människor blev dödade under inbördeskriget. I militärmaktens jakt på gerillasoldater hade hela byar utplånats, varav de flesta tillhörde mayafolket. Än används militären regelbundet för att kontrollera den civila befolkningen. Inte minst under pandemin har undantagstillstånd rättfärdigat och normaliserat militärens hårda kontroll av sociala rörelser och urfolk. Ett populärt uttryck i landet för att beskriva de rådande makthavarna är ”de korruptas pakt”, som sägs bestå av politiker, militär, företagseliten och kyrkor. Inom dessa grupper råder omfattande korruption. Inte minst är korruptionsnivåerna höga inom rättsväsendet. Exempelvis bedöms straffriheten överstiga för de flesta brott. Parlamentsledamöter, ministrar, borgmästare och andra beslutsfattare åtnjuter åtalsimmunitet. För att främja en annan utveckling var den FN sanktionerade antikorruptionskommissionen, Comisión Internacional contra la Impunidad en (CICIG), på plats åren 2006‑2019 i för att stödja åklagarmyndigheten i landet att motverka straffrihet och bekämpa korruption. CICIG lyckades genomföra många framgångsrika rättegångar, inte minst mot krigsförbrytare från inbördeskriget. 2019 beslutade dock den dåvarande presidenten , som själv anklagats av CICIG för korruption, att avsluta avtalet som etablerade CICIG, vilket innebar att kommissionens mandat har utgått. Dessutom förklarades CICIG:s chef, , som en icke önskvärd person i landet. var en stor givare till CICIG. Den nuvarande guatemalanska högerregeringen med president , som tillträdde efter , har medvetet försökt omintetgöra antikorruptionskommissionens alla framgångar. anser att det är avgörande för rättssystem att en likartad kommission kommer till stånd. bör inom FN och i bilaterala kontakter med verka för att en antikorruptionskommission återigen får mandat i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är också det land i som har mest framskriden bilateral kontakt med. presenterade regeringen en strategi för utvecklingssamarbete med 2021‑2025 som omfattar för femårsperioden. Den presenterades i samband med en större strategi för hela . Ett riktat fokus på behövs i ett kritiskt läge, särskilt i när det demokratiska utrymmet krymper. FN varnar för att en nyinrättad lag som begränsar civilsamhällsorganisationer bryter mot internationella människorättsstandarder och kan kriminalisera människorättsförsvarare. Kort sagt får staten enligt den nya lagen utökade befogenheter att stänga ned civilsamhällsorganisationer. Även om strategi för utvecklingssamarbete med nämner att samarbetet med civilsamhället ska fördjupas, brister strategin i att beskriva hur det ska genomföras. menar att ett riktat och stärkt stöd till civilsamhället i ska utgöra en central del av utvecklingssamarbetet med landet. bör som enskilt land såväl som inom EU och FN stärka stödet till civilsamhällsorganisationer som är verksamma i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utvecklingen under den senare delen av i påminner mycket om den i . Stora samhällsklyftor med orättvis fördelning av makt ledde till interna väpnade konflikter mellan militären och främst den största para la Liberación Nacional (FMLN). dödades 75 000 människor när ett fredsavtal slöts och FMLN blev ett politiskt parti till vänster om det redan etablerade konservativa (). Till skillnad från fastställde däremot Högsta domstolens konstitutionella kammare 2016 i att amnesti inte längre gällde för brott mot mänskligheten som begicks under inbördeskriget. är straffriheten utbredd i landet och majoriteten av alla brott uppskattas omfattas av straffrihet. Det politiska landskapet, med två partier som turats om att regera, skakades om när Nayib Bukele vann presidentvalet och skapade ett eget parti, Nuevas Ideas (NI). Bukele är en populist med starkt ekot från förra president . Han har sagt upp ministrar som han behagar, tillkännagivit utnämningar via Twitter, förbjudit journalister som ifrågasatt regeringens hantering under coronapandemin att delta vid presskonferenser och attackerat ledamöter i som han inte håller med. Mycket av retoriken som Bukele vann valet på handlar om att bekämpa kriminaliteten med både militär och förebyggande sociala insatser. Det sistnämnda har uteblivit. Militärens utökade makt för att strida mot kriminella har inneburit allvarliga konsekvenser för de demokratiska principerna i landet. användes militären för att omringa parlamentet när en omröstning inte gick till som Bukele hade tänkt sig. De har även används för att genomdriva utegångsförbud under coronapandemin där över 1 600 anmälningar om kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporterades . Det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet med med fokus på fredsavtalets genomförande och mikrokrediter avslutades . Det är alltjämt oklart i vilken omfattning inkluderas i regeringens strategi för regionala utvecklingssamarbete med . Det är även oklart vilket fokus som läggs på landet inom regeringens demokratisatsning. anser att det just nu är en kritisk tid i vad gäller hur landets demokratiska principer utmanas av populistiska och konservativa politiska strömningar. Regeringen bör återkomma med hur demokratisatsningen särskilt riktas mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. hör till de fattigaste länderna i både och hela . Landets ekonomi har länge varit beroende av att exportera kaffe och banan. har dock sammansättningsfabriker, s.k. maquilas, kommit att bli en viktig del av ekonomin – åtminstone för en elit. Dessa fabriker producerar framför allt kläder som säljs till , och drivs av utländska företag som kan operera i skattefria zoner i . Även om fabrikerna till viss del bidrar till knappa tillväxt kommer det inte befolkningen till gagn då inga skattepengar kommer in till att förbättra landets välfärdsinstitutioner. Statskuppen i , då den demokratiskt valde presidenten avsattes, utgör ett av de tydligaste bakslagen för demokratin och de mänskliga rättigheterna i . I stort sett under hela den modern historia har kontrollerats av militären. Även om ett civilt styre kom på plats har militären haft ett stort inflytande i landet. Så är fallet än . Militären används mot den civila befolkningen och utför ofta polisiära uppgifter. Human Rights Watch rapporterar om hur säkerhetsstyrkor har tagit till övervåld under coronapandemin mot människor de anser ha brutit mot restriktioner. Exempelvis blev busschaufförer gripna och slagna efter att de påståtts ha protesterat mot att inte kunna jobba m.a.a. restriktioner. Människor har även blivit skjutna till döds för att ha brutit mot utegångsförbud. I och med en stor politisk turbulens i samband med att President bror dömdes till livstids fängelse för narkotikasmuggling i , kräver flera organisationer från civilsamhället presidentens avgång. Under rättegången hävdade åklagarna att även presidenten varit inblandad i brotten. Bland organisationerna bakom kraven finns fackförbund, ideella organisationer och politiska grupperingar. De kräver att en övergångsregering tillsätts fram till valet . Hernández själv tillbakavisar brottsanklagelserna. Efter orkanen 1998, vars skador kostade och motsvarade av landets BNP, intensifierade utvecklingssamarbetet med som pågått . 2007 beslutade dock den borgerliga regeringen att det bilaterala utvecklingssamarbetet helt skulle fasas ut. sker mycket av kontakt med genom EU:s associeringsavtal med och genom svenska enskilda organisationer som bedriver projekt finansierade av Sida. Europeiska revisionsrätten har granskat EU:s bistånd till prioriterade sektorer i , vilka är fattigdomsminskning, skogsbruk samt säkerhet och rättvisa. I granskningen riktas bl.a. kritik mot att de prioriterade sektorerna har haft ett för brett fokus och att bistånd inte givits för att nå uppsatta mål. anser att det är nödvändigt för utveckling att EU inte tolkar det som att målen måste sänkas för att kunna nås inom den nuvarande tidsramen för bistånd. bör verka för att EU:s biståndet till ges för att de uppsatta målen ska kunna nås. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett av de länder i som har haft störst inblandning i. 1980-talets , präglat av , gav stöd och bistånd till gerillaarmén Contras för att hjälpa dem störta den rådande makten. Sandinisterna, själva en tidigare gerillagrupp som hade tagit makten via våld, hade förstatligat offentliga tillgångar och banker, samt genomfört en progressiv jordreform och satsat stora resurser på vård och utbildning. Contras hade dock initiativet i inbördeskriget , när hemliga bistånd till högergerillan avbröts efter att det framkommit att den amerikanska underrättelsetjänsten minerat nicaraguanska hamnar. 1986 avslöjades även den s.k. Iran-Contras-affären – hade fortsatt att skicka pengar till Contras, som man fått för hemlig vapenförsäljning till . Trots skandalen återupptog inte långt därefter biståndet till Contras i form av ”humanitär” hjälp. Under inbördeskriget vann även presidentvalet som kandidat för sandinisterna. De hade då ett stort folkligt stöd och genomförde en rad progressiva ekonomiska och sociala reformer. Efter slutet på inbördeskriget och efter de olika maktkonstellationer som följde, var tillbaka på presidentposten , som han håller än . har han däremot varit ointresserad av sociala reformer, i stället har fokus legat på att underlätta för den ekonomiska eliten i och utöka det egna maktutrymmet. Långvarig frustration över ekonomisk ojämlikhet och grepp om makten övergick till högljudda protester. Bägaren rann över i och med regeringens planer på större ändringar av socialförsäkringssystemet. Efter havererade samtal under medling av katolska kyrkan tog regimen till ännu tuffare våld som fick folk att inte våga protestera. förbjöds demonstrationer helt. Ett liknande järngrepp om makten har pågått under coronapandemin, trots att paradoxalt nog följde president och till en början förnekade pandemin, för att senare tona ned faran med viruset. Inför det stundande president- och parlamentsvalen har låtit gripa många politiska motståndare och stängt ner media som ett ytterligare steg i att krympa det demokratiska utrymmet. Det auktoritära styret i tvingade att lämna landet tillsammans med fem andra utländska biståndsorganisationer . Ihop med danska , spanska Intermón och amerikanska Helping Hands samt de två partianknutna organisationerna , anklagas för att inte leva upp till de krav som regering ställt på alla individer och juridiska personer att redovisa finansiering från utlandet och registrera sig som utländska agenter. har även svenska We Effect tvingats lämna . anser att det är vitalt att svenska och andra utländska biståndsorganisationer får civilt tillträdde till landet – organisationer som utgör en betydande del av det ringa bistånd ger till . bör som enskilt land såväl som inom EU och FN verka för att organisationer från det civila samhället ska få tillträdde att vara verksamma i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.