mot · H9023809 · 2021-10-05 00:00:00 — Det är angeläget att fortsätta att utveckla och stimulera digitala vårdkontakter för att möta patienternas behov av vård på distans. Till följd av pandemin bör man också utvidga patientlagen så att patienter har rätt att söka slutenvård i andra regioner än där de är skrivna. För att underlätta för patienten att söka vårdgivare i en annan region bör man vidareutveckla så att patienten där kan hitta väntetider, samt jämförbara kvalitetsdata för alla vårdgivare, oavsett regi. I samband med utbrottet av covid-19 har även frågan om intensivvårdsplatser aktualiserats. har få intensivvårdsplatser i förhållande till jämförbara länder i . Den vårdskuld som byggs upp, med inställda operationer, kommer att leda till ett större behov av även när pandemin är över. Dessutom saknas en nationell lägesbild. Statistiken är bristfällig och det finns inte fullt ut fullständiga uppgifter om hur stor andel av vårdplatserna inom slutenvården som är . Därför behöver dimensioneringen av intensivvårdsplatser öka och dess styrning behöver intensifieras nationellt. Långtidscovid kan drabba personer som har haft en covid-19-infektion, och är en ny multisystemisk sjukdom. av de som testats positivt för covid-19 blir långtidssjuka. Sjukdomsbilden är väldigt komplex och en rad organsystem i kroppen påverkas. Samhällets kostnader för långtidscovid kan väntas bli mycket höga. Därför måste vården och forskningen ges goda möjligheter att möta behoven. ligger efter ett flertal andra länder när det kommer till hanteringen av långtidssjuka, och likaså när det gäller utvecklandet av expertis på området. Av den anledningen anser vi det vara ytterst angeläget att skyndsamt främja verkningsfulla och kunskapsbaserade åtgärder. ska uppdras att etablera ett nationellt på området långtidseffekter av covid-19. Det nationella kompetenscentrat ska syfta till att stimulera en nationell kunskapsutveckling inom det aktuella verksamhetsområdet. Resultaten av centrats arbete ska vara till nytta för yrkesverksamma inom primärvården och den specialiserade vården, i deras direkta möten med patienter som drabbats av långtidseffekter efter genomgången covid-19. Nationell handlingsplan för hantering av långtidscovid (Forskning / Kunskapsspridning) behöver en Nationell handlingsplan med tydliga riktlinjer för utredning, behandling och rehabilitering vid långtidscovid. Den Nationell handlingsplanen bör innehålla ett utökat anslag till forskningen inom området långtidseffekter av covid-19. ska uppdras att utveckla och sprida kunskap om långtidseffekter av covid-19, bland annat genom en nationell informationskampanj om långtidseffekterna. I uppdrag ska även utveckling och spridning av relevanta kunskapsstöd ingå, för att ge ett utarbetat kunskapsstöd till yrkesgrupper som möter personer med långtidseffekter av covid-19 i sitt arbete. En nationell återhämtningsstrategi för att motverka risk för psykisk ohälsa hos vård- och omsorgspersonal Pandemin har medfört en stor belastning på vård- och omsorgspersonal (sjuksköterskor, läkare, ambulansförare, hemtjänstpersonal med flera) liksom flera andra yrkesgrupper som tilldelats nya pandemirelaterade arbetsuppgifter. Långa arbetsdagar under svåra omständigheter är välkända riskfaktorer för sjukskrivning. All personal som arbetar nära smittade och som exponeras för tragiska dödsfall och lidande löper hög risk att drabbas av stressreaktioner. Under pandemin har personalen utsatts för en ovanligt hög nivå av påfrestande händelser under långa perioder. Det behövs en nationell strategi för att skydda psykisk hälsa och minska risken för nedsatt arbetskapacitet hos vårdpersonal när de utför sitt nödvändiga arbete under Covid-19-pandemin. Vårdmomsen innebär kraftiga fördyrningar av verksamheten för vårdgivare som anlitar legitimerad vårdpersonal som är egenföretagare eller inhyrd. I ett läge när sjukvården snabbt behöver öka kapaciteten är vårdmomsen ett allvarligt hinder. Den statliga utredning som ser över vårdmomsen ska inte vara klar förrän . Med tanke på den stora vårdskulden behöver lagändringar komma på plats snabbare. Nationell rehabiliteringssamordnare och rehabilitering en del av vårdgarantin Sju av tio patienter med långvariga folksjukdomar har fått mindre rehabilitering under coronapandemin. Utebliven eller bristfällig rehabilitering ökar det framtida vårdbehovet och gör det svårare att komma tillbaka i arbete. Det finns alltså goda samhällsekonomiska skäl att satsa på rehabilitering. Det krävs kraftfulla och snabba satsningar på rehabilitering. Alternativet innebär omfattande lidande för patienterna, högre tryck på sjukvården och ökade kostnader för skattebetalarna. Vi anser att regeringen bör tillsätta en nationell rehabiliteringssamordnare, som bland annat har till uppgift att ta fram förslag om ökad samverkan, jämlik rehabilitering och förstärkt uppföljning. Dessutom anser vi att rehabilitering ska bli en del av vårdgarantin. Patienter som exempelvis får en stroke eller hjärtinfarkt ska garanteras rehabilitering direkt i anslutning till vården. Ersättning för vården samt förhandstillstånd I ett läge där vårdköerna har ökat så kraftigt till följd av pandemin så måste man göra det lättare för patienter att själva kunna söka planerad vård i andra länder. De nuvarande reglerna för att få ett förhandstillstånd, för att inte själv behöva lägga ut pengar för en operation eller behandling, kräver att den vård man söker utomlands ingår i det allmänna sjukvårdssystemet i det land där vården ska ges. För att öka möjligheten till en snabbare vård i utlandet anser vi att även om den aktuella vårdgivaren inte är ansluten till landets allmänna vårdsystem, ska patienten kunna få ersättning för vården och få ett förhandstillstånd. Det viktiga är att behandlingsmetoden är internationellt vedertagen och att ersättningen inte blir högre än vad behandlingen skulle ha kostat i . Vi anser dessutom att maxtiden för att få ett förhandstillstånd ska sänkas , och vid allvarliga diagnoser , i stället för dagens 3 månader. Nationella riktlinjer för trängsel Trots uppmaningar om att undvika kollektivtrafiken, är trängseln ofta stor i rusningstrafik inom kollektivtrafiken runt om i landet, vilket kan innebära en ökad smittorisk av covid-19. Skolstart och fler som återgår till arbetsplatserna efter semestern är några förklaringar till att trängseln har ökat. Det kan vara svårt för både resenärer och förare att veta vad som ska klassas som coronaträngsel. Därför bör lämpliga myndigheter, såsom eller , ta fram nationella riktlinjer för vad som ska räknas som trängsel i kollektivtrafik, och därmed minska smittorisken av covid-19. Gemensam nationell styrning och övergripande ansvar i en pandemisituation Sjukvården och omsorgen styrs av en uppsättning regler som myndigheter tar fram, t.ex. , Inspektionen för vård och omsorg, och , och av lokala regler som kommuner och regioner utfärdar. Men i en kris måste det vara tydligt och klart vilken tolkning av reglerna som vården och omsorgen ska följa. Här har den svenska strategin misslyckats totalt. Ett exempel på detta är frågan om huruvida munskydd eller visir var den adekvata skyddsutrustning som vårdens medarbetare behövde, och där myndigheterna i början var av olika uppfattning. Det skapade en mycket stor osäkerhet, där fokus fick läggas på att reda ut vad som egentligen gäller snarare än på omsorgen. Här behövs en gemensam nationell styrning som har det övergripande ansvaret och mandatet rörande vad som gäller i en pandemisituation. Listning på namngiven läkare och listningstak Varje invånare ska få en namngiven läkare som man kan vända sig till vid behov, så att patienten och andra professioner vet vem som är medicinskt ansvarig. Detta förutsätter att invånarna listar sig hos en läkare och inte på en vårdcentral. För att säkra den medicinska kvaliteten, tryggheten för patienten och en rimlig arbetsbelastning för läkarna och andra professioner i primärvården, behövs det ett tak för hur många patienter en läkare kan ha listade. Det taket kan självfallet variera beroende på socioekonomisk sammansättning av patientunderlaget och vilka diagnoser som dominerar. Tydligare ansvar för vårdgivaren En för landet gemensam vårdgaranti infördes i hälso- och sjukvårdslagen . Målet med vårdgarantin är att öka tillgängligheten till planerad vård samt att avveckla köer och väntetider. Många regioner och vårdgivare lever inte upp till vårdgarantins tidsram. Därför anser vi att det ska tydliggöras i hälso- och sjukvårdslagen att regionerna (vårdgivare) aktivt ska arbeta med att vårdgarantin efterlevs och säkerställs. Vaccination är en av de viktigaste förebyggande åtgärderna mot infektionssjukdomar. Befolkningen vaccinerar sig inom barnhälsovården, elevhälsan, primärvården, företags-hälsovården, sjukhusvården och hos privata vaccinatörer under olika skeden i livet. Det går inte att få en samlad bild av vilka vacciner individen fått, och det är stora problem att få vaccinationsstatistik på befolkningsnivå. Det går inte heller att få fram vaccinationsdata på individnivå, eftersom man använder olika journalsystem för registrering hos olika vaccinatörer (även inom samma län) och systemen inte kommunicerar med varandra. Därför behöver det vidtas åtgärder för att ta fram de IT-lösningar som krävs för att åstadkomma en väl fungerande vaccinationsregistrering. Målet med en gemensam plattform för vaccinationsregistrering är att förbättra möjligheterna att skydda befolkningen mot smittsamma sjukdomar. Minskningen av antalet vårdplatser har varit ett kontinuerligt problem som ännu inte fått någon acceptabel lösning. Platsbrist leder till försämrad vård och risk för felaktiga diagnoser. Att komma till rätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Ambulanssjukvården har en oerhört viktig roll i omhändertagandet av akut sjuka och skadade patienter. Överlevnadsmöjligheterna är direkt relaterade till tiden från skada till att patienten kommer under kvalificerad vård. har tiden från larm till dess att ambulans kommer ökat. Det inte är acceptabelt att svårt sjuka och skadade patienter ska behöva vänta på en ambulans och därmed riskera livet. I ett flertal länder finns det lagstadgade tillgänglighetskrav och mål för hur skadade eller svårt sjuka patienter ska nås inom . I finns inte några tydliga mål om eller krav på hur hög tillgängligheten till ambulanser ska vara. vill införa motsvarande lagstadgade tillgänglighetskrav även i . När någon drabbas av hjärtstopp krävs insatser om personen ska ha en chans att överleva. som går minskar överlevnaden . Det krävs att någon larmar på nödnumret 112, men också att någon påbörjar hjärt-lungräddning (HLR) och använder sig av en hjärtstartare. SMS-livräddare kan här göra en stor insats i väntan på ambulans. finns SMS-livräddarefunktionen i Region , , Region och Region . Fler regioner är på gång, bland andra Region och Region . I och Region pågår forskning kring effekten av SMS-livräddare. Även har en liknande funktion, - ”Mobilräddarna”. Föräldrars tillgång till vårdguiden Det år ett barn fyller kan föräldern eller vårdnadshavaren inte längre sköta barnets ärende via sin egen inloggning på vårdguiden . När barnet väl fyllt ska barnet på egen hand logga in istället. Barnet får då tillgång till sin journal och kan sköta sina ärenden gentemot vården. För föräldern eller vårdnadshavaren innebär detta kraftigt begränsade möjligheter att sköta kontakter digitalt. Detta har varit särskilt kännbart under pandemin, då köer till vårdcentraler varit långa och för familjer kunnat innebära begränsningar i att kunna beställa exempelvis Covid-19-test till hela familjen. I de fall ett barn inte har tillgång till bank-ID kan man inte nyttja tjänsten 1177 vårdguiden, utan tvingas kontakta vården telefonledes. I är man som vårdnadshavare ansvarig för sitt barn tills dess att barnet fyllt . Det är därför märkligt att vårdnadshavaren inte kan hantera sitt barns ärenden via vårdguiden . Rimligen borde det vara så att barn och föräldrar i samtycke kan ge föräldern godkännande från exempelvis , och att föräldern faller bort helt när barnet fyllt . Regeringen bör utreda och analysera utfallet av nuvarande 13-årsgräns och återkomma till med en justerad åldersgräns som mer harmonierar med myndighetsåldern . Satsningar på förlossningsvården och barnsjukvården Alla blivande mödrar ska ha tillgång till en god och patientsäker förlossningsvård, men så är det dessvärre inte alltid . är ett land med stora avstånd, framför allt i glesbygd, men en patientsäker förlossningsvård ska ändå kunna garanteras i hela landet. Det finns ett stort behov av fortsatta satsningar på förlossningsvården för att blivande föräldrar ska kunna ges en trygg vård. I de fall det till följd av geografiska avstånd inte är möjligt att garantera tillgång till BB i närområdet, ska det finnas andra lösningar för att säkra patientsäkerheten inom förlossningsvården, oavsett var i landet man bor. Alla födande mödrar ska ha tillgång till säkra transporter, exempelvis i form av ambulanser som är speciellt utrustade för förlossningsvård. Antalet platser för utbildning av barnmorskor bör öka. Det råder en stor brist på barnmorskor inom förlossningsvården. En barnmorska har alltid ansvar för två liv, kvinnans och barnets. Ofta ansvaras även för flera förlossningar . Detta innebär att barnmorskan, hur gärna vederbörande än vill, inte kan ge det stöd som varje enskilt par behöver. Även om intresset för yrket har minskat är antalet ansökningar fortfarande betydligt högre än antalet platser. Alla som har behov av palliativ vård, alltså vård i livets slutskede, ska kunna få det av kompetent och välutbildad personal, oberoende av bostadsort. Vården vid livets slut ska präglas av värdighet, omtanke och respekt för patienten. Rätten till fullgod smärtbehandling ska vara en självklarhet, liksom psykologiskt, socialt och andligt eller existentiellt stöd för patienter och närstående. Tyvärr drabbas även barn av cancer och andra svåra sjukdomar, och vart fjärde barn som drabbas av cancer kommer att dö av sin sjukdom. Mellan 400 och 500 barn och ungdomar dör av olika sjukdomar. Många familjer önskar att deras svårt sjuka barn vårdas hemma så långt det är möjligt. Det är då av vikt att det finns tillgång till palliativa hemsjukvårdsteam, oavsett var i landet man bor, så att barn och föräldrar kan känna sig trygga med den medicinska behandlingen men också kan få psykologiskt stöd och råd i den extremt svåra situation de befinner sig i. Alla familjer vill inte att deras svårt sjuka barn ska vårdas hemma. Det är då viktigt att respektera det önskemålet och se till att andra möjligheter finns. finns det bara ett enda hospis för svårt sjuka och döende barn i hela landet, med totalt åtta vårdplatser. Det är alltför lite för att täcka de behov som finns. Föräldrar som befinner sig i denna extremt svåra situation, med all den oro det innebär, ska inte behöva kämpa för att deras barn ska få rätt till en fullgod palliativ vård. I den palliativa vården finns det möjlighet att få så kallad terminal sedering, vilket innebär att man söver patienten till djup sömn. finns det stora skillnader i olika delar av landet vad gäller användningen av terminal sedering. Eftersom terminal sedering är beroende av respektive behandlande läkares bedömning anser vi att det måste finnas tydliga regler eller lagstiftning för när detta ska användas. Därför anser vi att det bör finnas nationella riktlinjer för att uppnå likvärdig palliativ vård i hela landet. Terminal sedering kan utgöra en naturlig del i en god palliativ vård, och därför är det viktigt att det finns nationella riktlinjer. I dessa riktlinjer ska det också tas större hänsyn till patienternas önskemål. slutsatser om att överföra ansvaret för missbruksvården till regionerna, istället för att som , ha ett delat huvudmannaskap mellan kommuner och regioner, är intressanta och tänkvärda. finns det en splittrad och otydlig behandlingsorganisation, som enligt experter inte tilltalar brukarna och som bland annat är dålig på att implementera nya metoder. Om ansvaret fortsätter att vara delat mellan olika huvudmän finns det en risk för att människor som behöver hjälp faller mellan stolarna. Undersökningar visar dessutom att en stor del av befolkningen skulle föredra att få hjälp mot sitt beroende via sjukvården, precis som vid andra typer av hälsoproblem. Ett samlat huvudmannaskap är att föredra, där regionerna tar över ansvaret för missbruksvården. Avgiftsfri slutenvård för personer Alla regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri slutenvård till personer som är eller äldre. är kostnaden för slutenvård för patienter olika i olika regioner. Som mest kan man få betala /dygn när man är inlagd på sjukhus och behandlas inom slutenvården. Det är orimligt att man som gammal ska behöva betala som man tillbringar på sjukhus. Det är dessutom orättvist att kostnaden för inläggning på sjukhus varierar över landet. För att måna om de äldre är det viktigt att säkerställa att de slipper betala för den tid som de är inlagda på sjukhus eller inom vården. Diabetes är en av mest vanligt förekommande folksjukdomar. Exakt hur många som har diabetes är emellertid inte fastställt. Det finns ett stort mörkertal, där många lever med oupptäckt typ 2-diabetes. Forskningen uppskattar att någonstans mellan av befolkningen är drabbade av diabetes. Alla som lever med diabetes ska ha rätt till en god och likvärdig diabetesvård oavsett kön, bostadsort eller ekonomiska förutsättningar. Det innebär att behandling, bemötande och tillgång till personal, hjälpmedel och förbrukningsartiklar ska vara jämlikt i hela landet och utgå från individens behov. Diabetesvården ska vara baserad på aktuell och beprövad kunskap, vara säker och tillgänglig. Diabetesvården ska även ge individen förutsättningar att ta ansvar för sin egenvård. Nationella riktlinjer för allergivården Astma och allergier är vanligaste kroniska sjukdomar och berör hela livet. Trots att så många människor regelbundet behöver söka vård för sina symtom upplevs kunskapen i vården om astma- och allergidiagnoser som låg. Detta är en paradox. Till exempel finns inga nationella riktlinjer för allergivård och den följs inte heller upp i något kvalitetsregister. Denna okunskap och brist på riktlinjer och uppföljning leder till både bristande och ojämlik vård. Kvaliteten på vården du får beror i många fall på var du bor. Detta är oacceptabelt och behöver åtgärdas omgående. Allt fler i det svenska samhället blir allergiska mot mat. Det drabbar personer i alla åldrar och kunskapen om bakomliggande mekanismer är låg, och insatserna vid fastställda allergier är bristfälliga. Att prioritera en av de vanligaste kroniska sjukdomarna i är en viktig insats för folkhälsan och välfärden. innebär matallergier onödigt stora kostnader för individen, hushållet och samhället. Ett skulle bli den kraftsamling och motor som behövs för att få till en bättre situation utifrån identifierade behoven för de drabbade, deras anhöriga och alla de som arbetar med matallergier inom områden som livsmedelsproduktion, forskning, sjukvård och omsorg, skola, förskola och elevhälsa, samt restauranger och besöksnäringen. Det finns ett tydligt behov av nationella riktlinjer, samordning och implementering av bästa praxis på samtliga områden. I har av befolkningen pollenallergi. Vid pollenallergi är det immunsystemet som överreagerar när det utsätts för proteiner som finns i pollen och sporer. Pollensäsongen pågår från tidig vår till sen höst och varierar beroende på var i landet man bor. Genom att lära sig känna igen symtomen och medicinera rätt kan man ta kontroll över sin allergi och minska besvären. 1177 Vårdguiden rekommenderar drabbade att följa pollenprognoserna, föra dagbok och medicinera rätt. Detta leder till ett bättre mående för pollenallergikern säsongen igenom. Pollenmätningarna behövs för att personer med pollenallergi ska kunna planera sin medicinering och vardag. Pollenmätningarna har ingen samlad statlig finansiering och gör systemet skört. Staten bör därför ta det långsiktiga och finansiella ansvaret för att mäta och analysera pollenhalterna i . Ingen ska behöva avstå från tandvård av ekonomiska skäl. Tyvärr är det inte så . Av svarspersonerna i den senaste svenska undersökningen, Vårdbarometern, som görs , svarade att de hade hoppat över tandvård eller tandvårdsundersökningar av kostnadsskäl (2019:692). Detta skapar ett stigma som påverkar människors hälsa och självkänsla och är inte anständigt för ett välfärdsland som . Det är hög tid att få till en förändring i högkostnadsskyddet, som innebär att tandvårdskostnaden för den enskilde, som överstiger , subventioneras , samt att tidsperiodens längd förlängs från dagens 12 månader . För att uppnå en lyckad behandling krävs tidiga insatser. Därför måste vården kontinuerligt arbeta med att upptäcka och identifiera sjukdomar . De svenska satsningarna på regelbundna kallelser till mammografi och cellprovtagning har lett till en minskad dödlighet i bröstcancer och livmoderhalscancer. Därför ska dessa typer av screeningåtgärder, där symptomfria individer undersöks i förebyggande syfte, utökas. En viktig satsning är således att introducera fler nationella screeningprogram, såsom till exempel prostatacancerscreening. Erbjud mammografi till kvinnor Bröstcancer är kvinnans vanligaste cancersjukdom. Cirka 20 kvinnor insjuknar . Sjukdomen drabbar framför allt medelålders och äldre personer. Chansen att bli botad från bröstcancer har ökat , och det beror främst på att allt fler fall upptäcks tidigt och att behandlingsmetoderna blivit bättre. kallas 1 050 000 kvinnor mellan till mammografiundersökning. 850 000 () screenas. Cirka 8 000 kvinnor diagnostiseras med bröstcancer och hos har tumören upptäckts tack vare mammografin. Cancerfonden påpekar att cancer även drabbar kvinnor , men att dessa kvinnor inte erbjuds mammografi. rapporterades 1 986 fall av bröstcancer hos kvinnor . För att öka även äldre kvinnors deltagande i mammografi är det självklart att kvinnor ska få genomgå kostnadsfri screening för att upptäcka bröstcancer. Det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi även till kvinnor som är . Bland kvinnor i åldern 15–är livmoderhalscancer den näst vanligaste cancerformen. I får omkring 32 000 kvinnor besked om cellförändringar , och närmare 500 insjuknar i livmoderhalscancer. Cirka 160 kvinnor dör på grund av denna cancerform. Medelåldern för insjuknande är 35–, vilket innebär att en hel del insjuknar och dör även . Den övre åldersgränsen bör därför höjas så att även äldre kvinnor får delta i screeningprogrammet. Endometrios är en mycket plågsam sjukdom som drabbar en av tio kvinnor. Trots att sjukdomen är vanlig kan den allmänna kunskapen om endometrios betraktas som väldigt låg. Kvinnor som drabbas av endometrios kan därför få vänta innan en diagnos fastställs. Orsaken till endometrios är att celler som liknar själva endometriet, det vill säga livmoderslemhinnan, fastnar på andra ställen i kroppen, oftast i organ som sitter i buken. Endometrioscellerna växer sedan, vilket leder till inflammationer i buken, som kan innebära väldigt kraftiga smärtor. Det kan även leda till sammanväxningar och ärrvävnad. Kroppens försvarssystem gör att endometrioscellerna kapslas in, vilket leder till att det bildas cystor eller endometrioshärdar. Sjukdomen resulterar ofta i sjukskrivningar som pågår , med upprepade kirurgiska ingrepp och medicinsk behandling. Det kan även medföra fertilitetsproblem. Det är en svårbehandlad sjukdom och det finns inget botemedel. Sjukdomstillståndet är komplext och påverkar hälsan på flera olika sätt. De vanligaste symptomen är kraftiga smärtor som uppkommer före och under menstruation. Dessa smärtor är i många fall så pass svåra att det resulterar i att den endometriosdrabbade svimmar, kräks och blir helt utslagen . Symptomen är många och individuella. De kan också förändras . Smärtor som till en början pågår kan bli månadslånga och besvären kan likaså bli kroniska.