mot · H9023776 · 2021-10-05 00:00:00 — En utrikespolitik utifrån svenska intressen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitik ska utgå från svenska intressen och värden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare behöver koppla samman säkerhetspolitik, handel och teknologiutveckling i en ny nationell säkerhetsstrategi samt öka satsningarna på forskning och utveckling inte minst inom säkerhets- och försvarssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvar ska stärkas och det nordiska försvarssamarbetet fördjupas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bli fullvärdig medlem av Nato och verka för ett sammanhållet EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver stärka förtroendet för samarbetet inom och EU samt utveckla en väsentligt starkare civil beredskap i ljuset av erfarenheterna från pandemin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av internationellt samarbete samt samarbete mellan det offentliga och det privata gällande vaccin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU som utrikespolitisk aktör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera EU:s östliga partnerskap och grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordisk-baltiska samarbetet bör fördjupas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en stärkt transatlantisk länk och fördjupade samarbeten gällande säkerhet, som motkraft till aggressiva auktoritära stater, och för demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel, klimatomställningen och nya teknologier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU:s förmåga att på den globala nivån stå upp för frihandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska fördjupa sitt samarbete med och med andra internationella aktörer och organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta prioritera internationell handel och höga krav på internationella standarder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s medlemsstater bör upprätta gemensam beredskap av särskilt kritiska importprodukter och utveckla samarbeten som den europeiska råvarualliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU:s sanktionsverktyg används riktat och strategiskt samt att sanktionsregimen för mänskliga rättigheter (s.k. Magnitskijsanktioner) bör utvidgas till att omfatta svår korruption och omfattande penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt bör analysera potentiella sårbarheter i viktiga värdekedjor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör stå upp för regelbaserat internationellt samarbete samt höga krav på standarder och normer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den europeiska utrikestjänsten bör stärkas och ges bättre förutsättningar att stärka EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, framför allt i frågor som rör , och internationell norm- och standardsättning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge den europeiska utrikestjänsten mandat och resurser att arbeta med strategisk kommunikation i förhållande till och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler kvalificerade svenskar får plats i EU:s institutioner, inklusive den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om med internationell rätt och regionalt och internationellt samarbete som grund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska värna och skydda Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar, upprätthålla navigationsfriheten samt värna skyddet av Atlantkablarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och att nuvarande principer för politiken bör ligga fast och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inta en aktiv roll i värnandet av ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder såsom , , och m.fl. i relationerna med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett ”House of ” bör etableras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för ett frihandelsavtal mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra och säkerställa tredjelandsdeltagande för nära partner i relevanta försvarsprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka partnerskapet mellan EU och Nato och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU:s civilskyddsmekanism och stärka det civil-militära samarbetet i händelse av kris och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa det europeiska säkerhetspolitiska samarbetet inom områden som inte har fullt ut använts i Lissabonfördraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska bidra till EU:s civila och militära insatser, i synnerhet i vårt närområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bli medlem i försvarsalliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett svenskt Natomedlemskap och tillse att alla militära, politiska och juridiska förberedelser för ett svenskt inträde i Nato finns på plats, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör fördjupa existerande samarbeten med Natoländerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny svensk säkerhetspolitisk linje och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör underteckna eller ratificera och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatta svenska internationella insatser för fred och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk exitstrategi för bidrag till Minusmainsatsen i som tar ett helhetsgrepp om hela engagemang i och dess närområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att deltagande i internationella insatser ska beakta de i närtid begränsade resurserna i det nationella försvaret som vissa specialkompetenser och officerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en bred analys av hur ska prioritera sina internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska myndigheter som exempelvis beviljar lån till verksamheter i auktoritära stater som ska antingen göra en säkerhetspolitisk bedömning själva eller inhämta bedömningar från andra myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska återuppbygga goda relationer med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella sammanhang bör agera för att påtala destabiliserande inflytande i regionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att tillsammans med andra, inte minst inom det europeiska samarbetet, sätta reell press på att avsluta stödet till terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingssamarbetet ska ses som en integrerad del av utrikes- och säkerhetspolitik och bidra till att värna svenska intressen och värderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samarbete kring global hälsa är en bärande del av utvecklingspolitik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka näringslivets roll i genomförandet av Agenda 2030 och betydelsen av en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att humanitärt bistånd som andel av svenskt bistånd ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa utbetalningsmålet om av BNI och i stället övergå till en fyraårig biståndsram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för en nordisk covidkommission som utvärderar det nordiska samarbetet under krisen och som lyfter upp lärdomar och erfarenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för ett fördjupat nordiskt samarbete kring ekonomi och innovationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för ett säkrare och mer säkerhetsintegrerat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt nordisk samordning och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de nordiska länderna agerar solidariskt när enskilda eller flera nordiska länder utsätts för cyberangrepp, och detta tillkännager för regeringen. Svenska intressen och värderingar i en osäkrare omvärld utrikes- och säkerhetspolitik ska grundas i svenska intressen. Den hämtar sin legitimitet i vad som de som bor i vill och behöver. I arbetet med att tillvarata dessa intressen ska våra gemensamma värderingar rörande mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi vara vägledande. Vi ska under alla omständigheter försvara frihet, säkerhet och rätt till självbestämmande samt främja stabilitet och säkerhet i vårt närområde. Vidare ska vi verka för att solidaritet och integration inom EU och bevaras och stärks, samt främja en regelbaserad världsordning. En värld med fler liberala demokratier skulle också vara en säkrare och rikare värld. Mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling är både ett mål och ett medel för att uppnå säkerhet och välstånd. Krig, konflikt och förtryck utsätter människor för obeskrivliga fasor. Individen har omätbart egenvärde och oavhändliga fri- och rättigheter som bäst tillgodoses genom demokratin och dess institutioner. I det utrikespolitiska arbetet för demokrati och frihet är, med andra ord, det svenska intresset och de svenska värderingarna ofta tätt sammanflätade. Ytterligare ett intresse är vårt gemensamma välstånd. Svensk konkurrenskraft, innovation och handel är en förutsättning för jobb och tillväxt. Det är ett självändamål att ett mindre och starkt exportberoende land, som i stort sett bara kan konkurrera med kvalitet, försvarar dessa strategiska intressen. Det kräver nära samarbete med andra länder och möjligheten att upprätthålla flöden med andra länder och regioner. utrikes- och säkerhetspolitik är också tätt sammanflätad med EU:s och måste därför formas gemensamt inom EU. Genom att fördjupa utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken kan vi starkare möta en orolig omvärld. I takt med att säkerhetshoten blir allt mer komplexa och flerdimensionella måste även säkerhetshöjande åtgärder vara det. Det krävs en starkare förmåga att integrera olika politikområden för att främja säkerhet. Ytterst handlar det om att hela det svenska samhället i större utsträckning behöver dra åt samma håll för att vi ska kunna skydda den frihet som vi alla vill åtnjuta i en mer osäker omvärld. Genom att bygga starkare och säkrare skapar vi bättre möjligheter att få genomslag för våra intressen och värderingar. En stark svensk röst utomlands börjar med en framgångsrik politik på hemmaplan. har goda förutsättningar för detta. Vi har en välutbildad befolkning, en omfattande internationell handel och högteknologiska företag i världsklass. Genom en aktivare Europapolitik, ett fullvärdigt svenskt Nato-medlemskap och en ledande ställning i norra kan ta en större plats i världen. En omvärld i snabb förändring Världspolitiken är stadd i snabb förändring. Det finns inga tecken på att en ny era av harmoniska internationella relationer väntar runt hörnet. Tvärtom växer rivaliteten mellan stormakterna och spänningarna ökar. Detta har förstärkts under pandemin som också kraftfullt bromsat upp den ekonomiska utvecklingen inte minst i många utvecklingsländer. Hoten, riskerna och sårbarheterna mot säkerhet har också ökat . Vi behöver förbereda oss för att det kommer att vara utmanade år som ligger framför oss. Men kan vi bygga starkt och säkert så kan vi också bättre ta vara på de möjligheter som en omvärld stadd i snabb förändring erbjuder. Det finns åtminstone fem övergripande omvärldstrender som sannolikt kommer att påverka: säkerhet och vår roll i världen . Den globala säkerhetspolitiska utvecklingen blir mer konfliktfylld och instabil. Mer än något annat kännetecknas vår tid av ökade spänningar mellan och och . Denna konfrontation sker på global nivå och innefattar allt fler strategiska sektorer än bara . och agerar, både enskilt och gemensamt, för att försvaga den regelbaserade världsordning som byggts upp . Förutsättningarna för att hitta gemensamma överenskommelser kring globala frågor så som klimatförändringar, frihandel, frihet på internet och regionala konflikter har försämrats. Rivaliteten mellan och är den enskilt viktigaste faktorn inom den internationella politiken. Den leder också till en ökad ekonomisk och teknologisk särkoppling som EU och måste förhålla sig till. behöver ta ett större ansvar för sin egen säkerhet. Ytterst syftar detta till att EU ska vara en god kraft i världen. Behovet av ett starkt transatlantiskt samarbete med global räckvidd som främjar säkerhet, demokrati, frihandel, klimatomställning och som står upp mot auktoritära stater som och är större . Den djupa värdegemenskap som det transatlantiska samarbetet vilar på när det kommer till demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi gör att världen blir bättre när och samarbetar. ska både arbeta för att stärka roll i världen och fördjupa det transatlantiska samarbetet. En starkare koppling mellan teknologi, handel och säkerhetspolitik Digitaliseringen är vår tids viktigaste förändringskraft. Den exponentiella hastigheten som driver digitaliseringen tillsammans med den ökade stormaktsrivaliteten leder till en allt starkare koppling mellan teknologi, handel och säkerhetspolitik. Strategiska frågor som tillgången till sällsynta jordartsmetaller, femte generationens mobilnät, halvledare, syntetisk biologi och artificiell intelligens står nu väsentligt högre upp på den internationella dagordningen än . Det ställer nya krav på en djupare förståelse för hur teknologiutvecklingen kommer att forma vår utrikes- och säkerhetspolitik. Världen går in i en geoteknologisk era som kommer att påverka länders samarbetsmönster, agendor för internationella organisationer samt ytterst avgöra vem som kan ha övertaget vid konflikter. Det behövs en strategi för att förvalta svenska intressen på dessa områden för att säkra att kan fortsätta vara en forskningsnation och ett högteknologiskt land i världsklass. Inte minst handlar det om att öka EU-samarbete och fördjupa den inre digitala marknaden, men vi bör även verka för ett effektivt transatlantiskt samarbete på dessa områden. En europeisk säkerhetsordning under press Den europeiska säkerhetsordningen är satt under stark press av som inte accepterar andra länders territoriella suveränitet och rätt att själva avgöra sina säkerhetspolitiska vägval. Den illegala annekteringen av och den fortsatta aggressionen mot samt det ryska agerandet i , och visar att har en låg tröskel för militär våldsanvändning. Det finns inga tecken på att den ryska konfrontationspolitiken kommer att minska i styrka eller omfattning inom överskådlig tid. Det enda sättet att hantera konfrontationspolitik är att aldrig backa på de grundläggande principer som bygger upp den europeiska säkerhetsordningen. () spelar en viktig roll i dessa sammanhang. Ett starkt och sammanhållet EU som arbetar tillsammans med är det enskilt viktigaste för att säkra att försök att utmana den europeiska säkerhetsordningen inte vinner mark. uppvisar ett aggressivt militärt övningsmönster i vårt eget närområde och har mer än fördubblat sina försvarsutgifter och militära förmåga under det senaste årtiondet. är och förblir den dimensionerande faktorn för den svenska försvarsförmågan. Det försämrade säkerhetsläget kräver att stärker sitt försvar, fördjupar sitt samarbete med och våra nordiska grannar, samt blir fullvärdig medlem av Nato. En breddad och komplex hotbild mot Hoten mot vår säkerhet är både militära, politiska och ekonomiska. Det innebär att större ansträngningar behöver göras för att säkra försvarsförmåga, ekonomiska konkurrenskraft, politiska handlingsfrihet och för att värna demokratin. Alla dessa faktorer är satt under press framförallt genom och aggressiva agerande. Ofta använder dessa länder dolda och förnekbara metoder som cyberangrepp, desinformation, utländska direktinvesteringar i samhällsviktig infrastruktur eller otillbörlig valpåverkan för att uppnå sina syften. Även gränsöverskridande organiserad brottslighet och terrorism utgör hot mot det demokratiska styrelseskicket och den internationella ordningen. Detta ställer högre krav på att binda samma och samordna olika politikområden när den breddade och komplexa hotbilden ska hanteras. behöver stärka sin förmåga att identifiera, analysera och bemöta hybridhot samt stärka samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet. Behovet av en starkare motståndskraft i pandemins kölvatten Pandemin är den största ekonomiska, politiska och sociala krisen som världen genomgått på global nivå sedan det slut. 4,6 miljoner döda som en direkt orsak av pandemin och minst lika många som bedöms ha dött i kölvattnet för att de inte fått tillgång till vård talar sitt tydliga språk. De ekonomiska kostnaderna bara för bedöms på global nivå uppgå till svindlande . Pandemin har också lett till en åternationalisering och allvarliga bakslag, inte minst för det europeiska och nordiska samarbetet. Det är allvarligt och det kommer att krävas ett starkt politiskt ledarskap för att återupprätta förtroendet både för samarbetet inom och inom EU. Även bristen på globalt ledarskap under pandemin har varit ytterst påtaglig. Centrala institutioner som FN och WHO har inte fungerat på ett tillfredställande sätt. I flera avseenden har pandemin varit en katalysator för de geopolitiska och geoekonomiska trender som kunde skönjas före pandemin. Stora skuldsättningar, vårdberg, ökad fattigdom och arbetslöshet, försämrade skolresultat samt ökad psykisk ohälsa följer i kölvattnet av pandemin. måste ha en förberedelse för att dessa konsekvenser kan medföra spänningar för den globala utvecklingen . Inför denna och kommande kriser behövs ökad strategisk samordnings och ledningsförmåga och en helt annan nivå av samarbete och arbetsfördelning inom EU och . har pandemin också varit en katalysator för digitalisering, automatisering och biologi. Det tar vanligtvis att utveckla ett nytt vaccin. Vaccinen mot covid-19 utvecklades på mindre än och bedöms enligt vissa studier kunna rädda upp till 150 miljoner människoliv. Utvecklingen av vaccinet visar vad mänskligheten är kapabel till och är resultatet av medicinskt kunnande, och omfattande satsningar inom både akademin och läkemedelsindustrin. Utvecklingen visar också på den viktiga roll internationellt samarbete samt samarbete mellan det offentliga och det privata har när det gäller framtagning av vaccin. Den imponerande utvecklingstakten av vaccin mot covid-19 väcker även hopp för kampen mot aids och andra allvarliga sjukdomar. Pandemin har visat på betydande svagheter i krishanteringsförmåga och beredskap. Det är ett faktum att de svenska dödstalen av denna pandemi var mångfaldigt högre än hos samtliga våra grannar. Ytterst handlar det om bristen på ett starkt politiskt ledarskap som har kraften och förmågan till strategisk samordning och som kan göra svåra och snabba avvägningsbeslut. Regeringens, passivitet, självgodhet och ovilja att ta till sig lärdomar av andra, liksom att samordna och samarbeta inom , kostade inte bara svenska liv utan också minskad regional sammanhållning och säkerhet. och EU:s roll i världen I en orolig omvärld, som blir alltmer sammankopplad och sammansatt samt präglas av ökad stormaktsrivalitet – behöver EU oftare tala med en röst. I frågor rörande , handel och internationella standarder och normer är EU en helt central aktör för . Det är bara genom Europasamarbetet – och det gäller även de största medlemsstaterna – som vi på allvar kan göra skillnad och hävda våra gemensamma intressen. Då kan vi påverka omvärlden, istället för att bara påverkas av den. Det europeiska samarbetet fungerar långt ifrån alltid perfekt, vilket inte minst hanteringen av covidpandemin är ett tydligt exempel på. bör frågan ställas hur läget i och hade sett ut om vi inte hade haft EU. Det är särskilt i tider av gränsöverskridande kriser behovet av en sådan plattform är som allra störst. En plattform för dialog, koordinering och gemensamma lösningar. Europasamarbetet är avgörande för fred, frihet och välstånd i vår del av världen. Men EU är också viktigaste utrikespolitiska plattform. För att dra större nytta av detta instrument krävs det dock att mer aktivt och framåtlutat försöker påverka EU:s ställningstaganden. På EU-nivån är det ofta den som vågar gå före, lansera idéer och ställa krav, som får inflytande. ska bidra till en mer levande och initierad debatt i om Europapolitiken. Det är inte minst viktigt med tanke på det svenska EU20 ordförandeskapet . Europasamarbetet ska ha styrkan att kunna fatta beslut i enlighet med sina medlemmars intressen och värderingar, inte tvingas att göra det utifrån andras. Därför behöver EU med ett mer strategiskt förhållningssätt använda både sin mjuka och hårda makt – bli en geopolitisk aktör att räkna med globalt. Den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken är fortfarande under uppbyggnad. måste ta den möjlighet som finns att påverka dess inriktning och ramverk.