ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022312 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en demokratikanon och tillkännager detta för regeringen. Det är en grundläggande fråga att alla ska ha möjlighet att känna till de viktigaste tankar och texter som har format den svenska demokratin. För många som har vuxit upp i akademikerhem är det självklart att känna till suffragetternas kamp för kvinnors rösträtt, motstånd mot nazismen eller amerikanska oavhängighetsförklaringens betydelse för demokratins framväxt. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är universella värderingar som måste värnas. Vi måste säkerställa att kommande generationer och nya medborgare får en förståelse för de idéer och tankar som format dagens samhälle. firar dessutom som stolt nation demokratins hundraårsdag. Det vore lämpligt att börja utvecklingen av en demokratikanon under detta viktiga demokratiår. Genom beslut av 1919 och riksdagar infördes allmän och lika rösträtt. Reformen innebar att kvinnor fick rösträtt och blev valbara till . fick kvinnor utöva sin rösträtt i riksdagsval. är det det första riksdagsvalet hölls i vilket både kvinnor och män fick rösta. Demokratin fick därmed sitt stora genombrott i . Genom att skapa och utveckla en demokratikanon kan man göra dessa idéer tillgängliga för alla. Den svenska demokratin, jämställdheten, yttrandefriheten, rösträtten, föreningsfriheten och andra fri- och rättigheter är inte unika svenska företeelser. Deras uppkomst är ett resultat av hundratals år av kamp för frihet, feminism, demokrati och humanistisk verksamhet på de politiska barrikaderna såväl inom som utom parlament, i partier och civilsamhällen, fackföreningar och vid lärosäten runt om i världen. Efter sammanbrott tycktes världen destinerad att gå i demokratisk riktning. Visst har stora framsteg gjorts, men det demokratiska tillståndet i världens länder har också försämrats. Främlingsfientliga partier har vuxit sig starkare och kan genom politisk makt inskränka friheter för sina medborgare. Kvinnors frihet hotas. Religiösa fundamentalistiska krafter har fått fotfäste runt om i världen och lyckats genomföra brutala terrordåd. Såväl främlingsfientliga som fundamentalistiska ideologier utgör ett hot mot idén om varje människas unika och oinskränkbara värde. Därför är det hög tid att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället – statsvetare, historiker, lärare och andra – i uppgift att ta fram en demokratikanon. Den ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Demokratikanon ska illustrera hur tryckfriheten tidigt fick fotfäste i , kampen för kvinnors rösträtt och jämställdhet, striden för social rättvisa, framväxten av ett mångkulturellt , men också inkludera de internationella texter som influerat, utvecklat och fördjupat vår demokrati från både västvärlden och andra kontinenter. Demokratikanon kan utformas för att kunna användas brett i samhället. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H9022313 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överlåta åt att fatta beslut om att skinn vid skyddsjakt ska tillfalla jakträttsinnehavaren och tillkännager detta för regeringen. Stora rovdjur får endast jagas under strikt kontrollerade former. För att reglera antalet rovdjur och förebygga skador på tamdjur och renar får skyddsjakt och viss licensjakt genomföras, om förutsättningarna för jakten är uppfyllda. Djur som skjuts under licensjakt med stöd av jaktlagstiftningen besiktigas av . Skytten får behålla skinnet och den flådda kroppen skickas till (). Beslut om skyddsjakt med stöd av jaktlagstiftningen tillåts när ingen annan lösning finns för att förhindra skador, till exempel för att gäss inte ska äta stora mängder säd på åkrar, för att rovdjur inte slutar döda tamboskap eller för att björnar riskerar att slå många renkalvar. Skytten ägnar omfattande tid åt uppgiften, riskerar sin hunds liv och hälsa och får ingen ersättning. Efter skyddsjakt bränns oftast kroppen av SVA. Rimligare vore om skinnet efter fällt vilt efter beslut från tillföll jakträttsinnehavaren, i likhet med licensjakten. har överlag inget intresse av fällda rovdjur, så ofta skulle denna symboliska ersättning tillfalla skytten eller samebyn.
mot · H9022314 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheterna till delårsskatt bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Många människor bor månader i sträck någon annanstans än där de är skrivna, ofta i en älskad stuga eller åldrad släktgård. De har två boenden och vill ha det så, men de kan med dagens regelverk bara betala skatt i sin ena kommun. Det bör ses över om kommuner med säsongsboende invånare kan få skatteintäkter som bättre motsvarar deras faktiska kostnader och befolkningsunderlag. Delårsboende behöver ofta använda skattesubventionerad kollektivtrafik, Internet, vatten, bygglovshantering, cykelvägar, renhållning mm på orten. Många delårsboende kan regelbundet behöva hemtjänst, hemsjukvård och annan sjukvård någon annanstans än där de är folkbokförda och betalar skatt. För en del kommuner ökar befolkningen säsongsvis med tusentals invånare, samma personer år , men utan att skatteintäkterna stiger i relation. För delårskommunen ställer det ofta till det när invånare i praktiken bor där, men officiellt ändå inte. Service, skyddsnät och infrastruktur måste ju anpassas även till dessa personer, men för många populära sommar- och semesterkommuner är de helårsbofasta invånarna få och skattebasen tunn. får delårskommunen ersättning för utomlänsvård. Delårskommunen ersätts för den kostnad som hemkommunen har för hemtjänst, men omsorg är ofta dyrare att ge på landet än i större städer. Annan service och infrastruktur är helt ofinansierad. Undersökningar tyder på att fastighetspriserna i delårskommuner kan stiga kraftigt på grund av så kallad landsbygdsgentrifiering, dvs att köpstarka personer förvärvar permanentboenden för att använda som delårsboenden. Detta minskar i sin tur chanserna för mindre köpstarka personer att köpa en bostad och bosätta sig permanent, och på så sätt kan de delårsboende oavsiktligt till och med minska skatteunderlaget för sin fritidskommun. Dagens regelverk har en föråldrad syn på människors vanor och rörlighet. Lagstiftningen drabbar framför allt små kommuner som har stor andel delårsboende och betydligt färre åretruntboende. Den stelbenta folkbokföringen är helt onödig i ett land med så goda persondata som . Stabila, invånarkorrelerade skatteintäkter som motsvarar det faktiska befolkningsunderlaget skulle vara till stor hjälp för små kommuner som har en stor andel delårsboende, ofta turism- och landsbygdskommuner. Det skulle även vara en trygghet för alla de människor som behöver hemtjänst eller sjukvård i mer än en kommun. Därför bör det övervägas att tillåta att invånare kan betala skatt på mer än en plats, men med rösträtt och möjlighet att bli förtroendevald enbart i den kommun där de tillbringar den största delen av året. Regeringen bör med anledning av ovanstående ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för människor att på egen begäran kunna anmäla en ”sekundär bostadsort”. Ett alternativ som bör utredas är att den primära kommunen får i uppdrag att vidareförmedla skattemedel till delårskommunen för det antal månader invånarna uppger att de bor i sin andra bostad.
mot · H9022315 · 2021-10-01 00:00:00 — Skolskjuts med barnfokus när grundskoleelever har vårdnadshavare i olika kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn behövs av ansvaret för skolskjuts för barn med vårdnadshavare bosatta i olika kommuner och tillkännager detta för regeringen. En grundskoleelev i skola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts fram och tillbaka till skolan om det behövs. Rätten påverkas bland annat av färdvägens längd, av trafikfaror och trafikförhållanden och av om barnet har en funktionsnedsättning. Barnet har enligt praxis rätt till kostnadsfri skolskjuts till och från båda vårdnadshavares hem, men bara om hemmen är inom samma kommun. När föräldrar bosatta i och Tierps kommuner fick avslag på ansökan om skolskjuts och överklagade, konstaterade (HFD 2014 ref. 34) att kommuner endast i undantagsfall har ansvar för skolskjuts om en elev bor växelvis i olika kommuner. var av skiljaktig mening. Dagens regelverk är stelbent. Visserligen kan en kommun inte förväntas betala för skolskjuts över stora sträckor över länet eller landet, men en kommun bör få ett större ansvar för dessa barns skolväg från den plats i kommunen där barnet kliver av buss eller ett lokaltåg eller korsar gränsen till den kommun där han eller hon går i skola. Möjligheten till flexibilitet behöver ses över när barnets andra bostad ligger i nära anslutning till kommungränsen. Barn har rätt att bo med båda sina föräldrar. Barnen har också skolplikt. krockar alltså dessa rättigheter. Jag anser att det behövs en översyn av kommuners ansvar för skolskjuts för att skapa ett regelverk med barn- och familjefokus för i kommunen folkbokförda elever som har vårdnadshavare i olika kommuner. I översynen bör ingå en analys av möjligheten till skolskjuts från kommungräns, från bostad nära kommungräns och från tåg-/busstation. Med anledning av ovanstående yrkar jag att ska uttrycka som sin mening att en översyn behövs av ansvaret för skolskjuts för barn med vårdnadshavare bosatta i olika kommuner. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H9022316 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn behövs av möjligheten att i brådskande fall omhänderta djur och tillkännager detta för regeringen. I den gamla djurskyddsförordningen (1988:539) fanns en 74 § som stipulerade att en myndighet i vissa situationer kunde bestämma att dess beslut skulle gälla , även om beslutet skulle överklagas. Denna paragraf användes vid omedelbara omhändertaganden av djur, beslut som knappast fattas lättvindigt. I den nya djurskyddsförordningen (2019:66) togs paragrafen bort. Möjligen utgick någon på från att paragrafen var överflödig med anledning av förvaltningslagen. efter att den nya förordningen trädde i kraft inkom landets samtliga länsstyrelser med en hemställan till om att den gamla förordningens 74 § skyndsamt skulle återinföras. Efter detta har inget hänt, utöver att landets länsstyrelser varit tvungna att hitta nya vägar vid viktiga och brådskande beslut. Detta har gjorts genom att hänvisa till och tydligt motivera beslut utifrån 35 § förvaltningslagen. Paragraferna är dock inte överensstämmande och har lett till många problem, tolkningar och domslut som inverkat negativt på djurskyddet i vårt land. i har även konstaterat att förändringen har ökat kostnaderna för privatpersoner, för företag och även för samhället när det kommer till förvaring av omhändertagna djur i väntan på laga kraft. Djur behöver ett starkt skydd. Det är min uppfattning att bör uppdra åt regeringen att stärka djurskyddet genom att sluta det glapp som uppkom när 74 § i den gamla djurskyddsförordningen (1988:539) upphörde att gälla.
mot · H9022317 · 2021-10-01 00:00:00 — Statens vilt är statens ansvar: låt rovdjurens ägare betala för sig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kostnaderna för rovdjursskador ska utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ny ersättningsmodell för rovdjursskador som drabbar lantbrukare och hundägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra ansökningshanteringens likvärdighet över landet och tillkännager detta för regeringen. Lantbrukare är en svår form av företagande, och pandemin har inte gjort saken lättare. För många har det varit tungt att fylla behovet av arbetskraft och ännu tuffare att upprätthålla exporten när gränserna i olika omgångar stängts, karantänsregler införts och distributionskedjor drabbats av sjukdomsbortfall. Av det skälet är det detta år extra viktigt att undanröja de hinder och problem som går. Ett par av dem hittas inom rovdjurspolitiken. Vi anser att det är möjligt att värna biologisk mångfald och värna lantbruk och en god vardag i hela landet. Det förutsätter dock ett samförstånd och gott förhållande mellan staten och de människor som drabbas av rovdjursskador. Rovdjur räknas till Statens vilt. Kostnaderna för rovdjursskador på tamdjur kan bli avsevärda för en enskild lantbrukare eller jägare. Tamdjursägare kan få bidrag från för att förebygga, exempelvis genom rovdjursavvisande stängsel, djurägare kan få ersättning för skadade och döda djur och även för vissa andra kostnader. Ingen hänsyn tas dock till allt extra arbete och minskad produktivitet som uppkommer inom lantbruket, eller till att reproduktiv förmåga hos får sjunker i områden med många rovdjur och i angripna besättningar jämfört med andra besättningar. Ingen hänsyn tas heller till att en tränad jakthund knappast går att jämföra med en nyinköpt valp; jakthunden har ju gått åtskilliga dyra kurser och tränats under otaliga timmar för att utveckla sin förmåga och skicklighet. Staten behöver ta ansvar för statens vilt. Det är rimligt att staten tar ett ansvar för dessa kostnader, eftersom staten uppmanar till lantbruk genom den av beslutade nationella livsmedelsstrategin och till jakt med hund genom jaktförordningens regelverk för viltvård. Ändå visar forskning att avslagen på ansökningar om utbetalningar är oproportionerligt många i län med hög vargförekomst. All sådan ojämlikhet över landet måste motverkas. Regeringen bör utvärdera kostnaderna för rovdjursskador och för förebyggande av skador, förslagsvis genom att SLU eller och Viltskadecenter i samarbete regelbundet tar fram beräkningar av genomsnittliga direkta kostnader för förlust av olika typer av tamdjur samt redovisar den metodik som används för dessa beräkningar. En ny ersättningsmodell bör övervägas med grund i dessa beräkningar och den av Viltvårdsfonden finansierade forskningen om styrmedel vid SLU och .
mot · H9022318 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fastighetsskatten för vattenkraft och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraft är klimatsmart och förnybar, men har också historiskt lett till omfattande miljöskador av lokal karaktär. Exploateringen av vattenkraft ger inga lokala arbetstillfällen, men kan däremot försämra förutsättningarna för områdets turism, fiske, jordbruk, renskötsel och skogsbruk. gick fastighetsskatten på vattenkraftens anläggningar tillbaka till kommunerna, till de människor där miljön påverkas och där värdena skapas. ger den skatten istället svenska staten en årlig miljardintäkt. I återförs stora delar av vattenkraftsmedlen till vattenkraftskommunerna. Även i bör det undersökas om fastighetsskatten på kraftanläggningarna delvis kan återföras till kommuner som kompensation för de lokala försämringarna i miljö och tillväxt.
mot · H9022319 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de gamla promillegränserna för sjöfylleri återinförs och tillkännager detta för regeringen. 2010 genomförde alliansregeringen en skärpning av det som kallas ”sjöfyllerilagen”. Man skärpte då promillegränsen för båtar till , samma gräns som för att köra bil. Innan dömdes man för sjöfylleri om man inte kunde köra båten på ett säkert sätt. Remissinstanserna framhöll det problematiska i att jämföra båt- och bilkörning. Det är mycket svårare att orsaka olyckor på havet eftersom det rör sig om mycket större ytor och avstånd till andra båtar. Dessutom har både och mer liberala regler men färre olyckor. Regeringen förbjöd dessutom att en passagerare som exempelvis läser kartor är alkoholpåverkad. Det har lagts en mängd motioner om att utvärdera sjöfyllerilagen och att mildra den. Det är givetvis önskvärt att utvärdera eller omreglera lagen, har tidigare ställt sig bakom detta. I väntan på en sådan utvärdering bör dock den nuvarande lagen rivas upp och de gamla högre gränsvärdena istället åter göras till lag.
mot · H9022321 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om solnedgångsklausuler vid kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. Att samla in information om en person mot dennes vilja eller medvetande är en integritetskränkning. Detta sker med kameror, genom att övervaka datatrafik eller genom att helt enkelt registrera olika typer av beteenden. Det finns situationer där vissa typer av inskränkningar i den privata integriteten är befogade. Men dessa övervakningsåtgärder är, oavsett syfte, alltid integritetskränkande. Därför måste de alltid motiveras med tydliga bevis och påvisbara resultat. Vi kan inte låta rädsla eller upplevd trygghet motivera grova inskränkningar i människors liv, i stället -måste verkliga utfall beaktas. Övervakning är en integritetsinskränkning, även om det kan vara en legitim sådan. Mot detta måste nyttan bevisas och vägas. Eftersom det påstådda syftet med dessa kameror är att bekämpa brottsligheten krävs det således goda anledningar att tro att så blir fallet. Bevisen för den påstådda nyttan är dock ifrågasatt, Brå har till exempel slagit fast att effekten är ”liten eller icke existerande”. Kameraövervakning används på flera platser i världen, oftast misslyckat. Ett exempel på detta är där detta sker i oerhörda proportioner men där man endast kan påvisa små skillnader i positiva utfall. Skillnader som sällan med säkerhet bedöms bero på övervakningen utan i stället på en tätare vakt- och polisnärvaro. Detta tycks också vara den repressiva åtgärd som går att finna starkt stöd för. Reell närvaro av rättsstaten kan stävja brottslighet. Polisen, både i och exempelvis i , har haft lyckade försök med att placera ut polisbilar i särskilt utsatta områden för att öka närvaron. Polisen i Järva ökar nu bemanningen, dessa poliser kommer förhoppningsvis interagera med lokalsamhället, bygga relationer med oss som bor i och lära känna området. Detta tillsammans med en smartare stadsplanering där genomströmningen av människor ökar och fler engagerar sig i vårt område kommer det till skillnad från övervakning förmodligen ge positiva resultat för både trygghet och säkerhet. Det här är inte en motion om att förbjuda kameraövervakning. Övervakning kan vara nödvändigt och fungera bra, men det behöver slås fast och att övervakningen ska regleras på ett sätt som möjliggör att den sker på ett rättssäkert och legitimt sätt. En väg att reglera kameraövervakning och ställa krav på kontinuerlig utvärdering är genom att ställa krav på så kallade solnedgångsklausuler. Det innebär att tillståndet för övervakningen alltid ska ha en sluttid vid vilken tillståndet måste sökas igen. Denna typ av reglering finns redan i många andra lagstiftningar, regleringar eller liknande och skulle i fallet kameraövervakning innebära att kravet på uppföljning, effekt och evidens bakas in i beslutet om tillstånd. På så vis går det att både kan värna om att brott beivras som en på ett seriöst sätt tar hänsyn till evidens och enskildas integritet.
mot · H9022322 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta obetydlig servering till allmänheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda slopandet av krav på lokaler och matservering för alkoholserverande krogar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort om serveringstider i alkohollagen och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemins inverkan på ekonomin går inte att underskatta. Småföretagare över hela landet går på knäna och vissa branscher har drabbats hårdare än andra. En sådan bransch är krogbranschen. Vårens initiala tapp och det glesare gästantalet som sedan fortsatt över sommaren och in har varit en katastrof. Krogar, restauranger och barer har i många fall tvingats stänga. har slagit sönder och unga människor har blivit utan sitt första jobb. Detta måste vändas, krogbranschen måste hjälpas upp på benen. Det räcker dock inte med olika former av skattelättnader eller stöd, rent fiskala insatser behöver kompletteras med regelförenklingar som kan förenkla nyetablering och öka lönsamheten i branschen. Dagens överreglering leder till både höga trösklar för nya företag och ett tråkigare nöjesliv. Kraven på hur lokaler får se ut eller vad som behöver serveras är omfattande och behöver ses över. Det måste vara möjligt för en vinbar att bara sälja vin och för en restaurang som inte har efterrätter att servera alkohol. Att en bar inte får utgöra centrum i lokalerna eller ta upp en viss andel av utrymmet har knappast någon avgörande betydelse för folkhälsa eller allmän ordning. Reglerna innebär enbart att vissa typer av nischade krogar blir omöjliga – till exempel drinkbarer. Därför bör man utreda ett avskaffande av reglerna om hur lokalerna ska se ut och att mat måste tillhandahållas. I rapporten från tankesmedjan skriven av framkommer det tydligt att det heller inte finns någon större poäng med begränsade öppettider för krogar. Av allt att döma är längre öppettider något som skulle berika uteliv utan att leda till några större effekter på folkhälsan. Sena dansnätter och tidiga champagnefrukostar kan förgylla tillvaron för många. Dessutom har det visat sig att generösare öppettider leder till färre brottstillfällen. Alla krogar vill inte ha samma öppettider, en lättare reglering leder därför till en större bredd i stängningstider och att berusade gäster går hem vid olika tider. Det innebär i sin tur att trängseln vid korvmojen, busstationen eller i vissa fall kön till nästa ställe minskar och färre bråk uppstår. När en restaurang serverar alkohol borde vara upp till restaurangen själv så länge det sker på ett skötsamt sätt. får inte hotell servera till frukost, eller frisörsalonger servera vin under behandlingar, eftersom servering riktad till allmänheten är tillståndspliktig. Detta går inte att motivera med hänsyn till folkhälsan. Att tillåta obetydlig servering till allmänheten utan tillståndsplikt skulle innebära mindre byråkrati och underlätta för näringsidkare som inte vill gå igenom processen med tillståndsansökan om alkoholen inte utgör merparten av deras verksamhet.
mot · H9022323 · 2021-10-01 00:00:00 — Se över möjligheten att införa ett jobbahemmabidrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av ett jobbahemmabidrag och tillkännager detta för regeringen. När vi återgår till arbete efter pandemin kommer synen på arbete inte vara densamma. Arbetsgivare kommer med säkerhet behöva förändra sin syn på var och hur deras medarbetare utför sina arbetade timmar. Många kommer helt enkelt att jobba mer hemifrån. Om en arbetsgivare lämnar bidrag till en anställds privata inköp, av exempelvis en kontorsstol eller ett höj- och sänkbart skrivbord, blir bidraget skattepliktig lön. För att uppmuntra att hemarbete sker mer ergonomiskt och på så sätt bättre kunna förebygga arbetsskador kan ett skattebefriat jobbahemmabidrag (likt frisvårdsbidrag) främja folkhälsan. Förslagsvis skulle ett sådant bidrag kunna vara upp till 10 000kr per treårsperiod, för att ge möjlighet att införskaffa bättre kontorsstol eller höj- och sänkbart skrivbord.
mot · H9022324 · 2021-10-01 00:00:00 — Se över möjligheten till REP-avdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till REP-avdrag och tillkännager detta för regeringen. För miljön är det viktigt och naturligt att trasiga saker ska repareras. Som det är nu kostar det mer att reparera t.ex. en diskmaskin än att köpa en ny. Att göra reparationer billigare med avdrag är ett första steg, gynnar småföretag och är rätt i tider där vi strävar efter en cirkulär ekonomi. Att införa ett REP-avdrag (Reparations-avdrag) eller att utöka ROT-avdraget att omfatta även detta, att även gälla trasiga maskiner och saker i hushållen, skulle motverka den ”slit och släng” kultur som finns . Dagens dyra reparationskostnader får följden att tillverkarna av hushållsprodukter saknar incitament att konstruera maskiner långsiktigt och hållbart. Att införa ett sådant avdrag skulle även kunna få följdeffekten att krav lättare kan ställas på producerande företag att tillhandahålla reservdelar till rimliga priser som står i proportion till dess egentliga kostnad i produktionen av maskinen.