mot · H9024172 · 2021-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödsystem kring läkemedelskostnader för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om FaR och högkostnadsskyddet för läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen på nationell vårdförmedling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på primärvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen på förlossningsvården och eftervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka psykisk hälsa genom förstärkning av primärvårdens tidiga öppna insatser och förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av verksamheten vid Inspektionen för vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt och att stödja det civila samhället i genomförande av ANDTS-strategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjning av schablonen för timersättningen inom assistansersättningen 2022–2024 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagändring inom LSS för att säkerställa att samtliga grundläggande behov är assistansgrundande i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av kompetens och säkerhet vid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om socialtjänstpaket för att stärka familjen och det brottsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av ett fritidskort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fond för idéburen vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på Bostad först och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av ett nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mammografi och informationssatsning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrota livmoderhalscancer och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Inspektionen för vård och omsorg Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Fond för idéburen vård och omsorg Nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld En av de viktigaste principerna för svensk hälso- och sjukvård är att befolkningen ska få vård på lika villkor. Svensk hälso- och sjukvård håller en mycket hög medicinsk kvalitet, ofta rankad i världsklass. har den svenska hälso- och sjukvården stora och tilltagande problem. Det finns oacceptabla skillnader i medicinska resultat och kvalitet. Hälso- och sjukvården har både ett hälsofrämjande och ett vårdande uppdrag. En god nära vård måste byggas ut kraftfullt som koncentration av högspecialiserad vård görs i de delar som är ändamålsenligt. Hälsofrämjande insatser måste utvecklas. Flera samhällssektorer måste bidra för att alla människor ska ha en god psykisk hälsa och för att preventiva insatser ska fungera. Hälso- och sjukvården ska organiseras med människors behov i fokus. Det är vård på lika villkor och efter behov som är grunden för hela hälso- och sjukvården. Staten ska ta över ansvaret för sjukvården från regionerna. Nedan redogörs endast i korthet för de budgetrelaterade förändringar inom utgiftsområde 9. syn på de olika politikområden samt reformförslag utvecklas vidare i separata parti- och kommittémotioner: ”En Hälso- och sjukvård att lita på”, ”En äldrepolitik att lita på”, ”En folkhälsopolitik att lita på”, ”En socialtjänst att lita på”, ”En funktionshinderpolitik att lita på”, ”Psykisk hälsa” samt ”Alkohol, narkotika, doping, tobak och spel om pengar”. Anslag 1:5 Bidrag till läkemedelsförmånerna Det får aldrig finnas ekonomiska hinder för ett barns läkemedelsbehandling. Med anledning av att reformen kring kostnadsfria läkemedel för barn (som infördes ) har ökat läkemedelskonsumtionen bland barn utan en direkt koppling till ökad sjukdomsbörda, menar vi att det är att föredra en återgång till det tidigare stödsystemet som säkerställde att föräldrarnas ekonomiska förutsättningar inte skulle hindra ett barns tillgång till läkemedel. Utifrån det stödsystem kring läkemedelskostnader för barn som fanns gällde följande: Patientens maximala kostnad, egenavgiften, för receptbelagda läkemedel och förmånsberättigade varor inom högkostnadsskyddet var . Alla barn 0 till i samma hushåll hade ett gemensamt högkostnadsskydd. Detta innebar att inget hushåll behövde betala mer än för samtliga barn för läkemedel inom förmånen. Därtill kunde vårdnadshavare få ekonomiskt bistånd för läkemedelskostnader till barn. Det var också möjligt att delbetala i samband med uthämtande av läkemedel till barn. justerar därmed ned anslaget med 2022, 2023 och 2024 med anledning av detta. vill införa ett bredare ekonomiskt incitament för fysisk aktivitet än frisvårdsbidraget och inkludera fysisk aktivitet på recept (FaR) i högkostnadsskyddet och därför föreslår vi en intrappning av FaR i högkostnadsskyddet med 2022, 2023 och 2024. Det är mer kostnadseffektivt att förebygga än att behandla. Anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökar anslaget till folkhälsa och sjukvård med totalt , och . Trygg förlossningsvård och eftervård Skillnaderna i vård och vårdresultat skiljer sig åt i olika delar av landet, bland annat i antalet förlossningsskador[1]. Tiden från förlossning till hemgång är på många håll kort som bara ett av tre sjukhus alltid erbjuder en uppföljning efter förlossningen. Regeringen har slutit överenskommelse med SKR om förlossningsvården. Bara drygt hälften av pengarna har använts till bemanning som var syftet med överenskommelsen. Bristen på barnmorskor är stor i 19 av landets 21 regioner. Enligt Myndigheten för vårdanalys har avsaknaden av tydliga mål och riktlinjer för hur pengarna ska användas gjort att uppdraget varit otydligt. Vårdanalys utvärdering visar att det fortfarande finns många allvarliga brister i förlossningsvården. vill rikta om –2023 till tydliga satsningar och prioriteringar inom förlossnings- och eftervården. upphör dessutom regeringens satsningar på förlossningsvården helt. avsätter därför till förlossnings- och eftervården. Varje kvinna ska kunna känna trygghet under sin graviditet samt inför, under och efter förlossningen. föreslår därför följande förändringar för att stärka förlossnings- och eftervården: Ökad bemanning inom förlossnings- och neonatalvården och ett barnmorsketeam – en så kallad fast barnmorska – genom hela vårdkedjan. Varje kvinna ska erbjudas hembesök av en barnmorska för eftervård efter förlossningen. Vi avsätter för att öka bemanningen. för att ge sjuksköterskor möjlighet att vidareutbilda sig till barnmorskor med bibehållen lön. och nationella mål för förlossnings- och eftervården. Vi avsätter för detta. Nationella riktlinjer tas fram för att förebygga förlossningsskador. Kompetensutveckling för personal inom förlossningsvården om hur förlossningsskador kan förebyggas. Vi avsätter för detta. En ”mamma-rehabcheck” införs. Vi avsätter för detta. Fler barnmorskor ska utbildas – fler platser på barnmorskeutbildningen. Satsningen finns under utgiftsområde 16. Yrkeserfarna barnmorskor ska vara mentorer till utexaminerade barnmorskor. Barnmorskeledda enheter i anslutning till akutsjukhusen – kontinuitet för patienten. Vi avsätter för detta ändamål. Stärkt förlossningsvård på landsbygden med patientnära hotell där det är långa avstånd till förlossningskliniker. Vi avsätter för dessa ändamål. Alla förlossningsavdelningar bör erbjuda samtalsstöd med psykolog till föräldrar som fått ett dödfött barn. Vi avsätter för detta ändamål. Pengarna från den föreslagna överenskommelsen med SKR ska riktas helt och hållet på ökad bemanning och andra förbättringar inom förlossnings- och BB-vården enligt vårt förslag ovan. Vårdköerna har inte enbart uppkommit under pandemin. Redan före pandemin fanns patienter som väntat på en operation eller besök hos specialist, dvs patienter som väntat olagligt . då Socialdemokraterna och tog över regeringsmakten har vårdköerna fördubblats. En situation som var oacceptabel för patienter har blivit än värre efter pandemin. Patienter ska ges rätt att söka vård där ledig kapacitet finns. En nationell vårdförmedling upprättas för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat olagligt . Staten sänder ut förfrågan om ledig kapacitet och de tak som finns tas bort. En sammanställning över tillgänglig vård upprättas och den som väntat på operation eller besök hos specialist kontaktas av vårdförmedlingen om möjlig plats i. Det bör även upprättas nationella väntelistor till behandlingar som kan komma att ha allra längst vårdköer och där patienterna riskerar att fara illa av väntetiderna. På det sättet kan en nationell vårdförmedling bidra till kortare vårdköer och gör det utifrån behovsprincipen. skapas förutsättningar att använda ledig kapacitet och inte minst bygga ut möjlig kapacitet. föreslår att staten avsätter särskilda medel för att finansiera detta. Samverkansavtal skrivs med landets regioner och en eller flera regioner sluter avtal med den utförare (privata och offentliga) som meddelar att de har ledig kapacitet. Staten finansierar den vård som ges genom den nationella vårdförmedlingen med och 2023. Detta är en omfördelning av regeringens satsningar på personal och uppskjuten vård som drar in. Vi har en brist på vårdplatser. ligger i bottenskiktet hur man än jämför med andra europeiska länder: 2018 hade 2 vårdplatser per 1 000 invånare. har många av haft närmast konstanta överbeläggningar vilket innebär att patienter kan vårdas på en vårdplats som inte uppfyller kraven på fysisk vilket ökar risken för vårdskador, men sätter även vårdpersonalen inför svåra etiska problem när de ska välja ut vilka patienter som ska placeras var. föreslår därför att regionerna får en prestationsbaserad ersättning när de klarar målet om maximalt 85 procents beläggning i genomsnitt . Genom en prestationsbaserad ersättning kan varje region/sjukhus på ett ändamålsenligt sätt göra de förändringar som är nödvändiga och ersättningen betalas ut när målen nås. När vårdplatserna byggts ut så kan den prestationsbaserade ersättningen överföras till generellt stöd. Vi anslår för detta inom utgiftsområde 9 i ett första steg med start . En god kunskapsutveckling kräver en god skolmiljö och elevhälsa. Redan före pandemin ökade den psykiska ohälsan och under pandemin har ensamhet och oro blivit vanligare hos elever i och på gymnasiet. anser att elevhälsan bör stärkas för att alla barn ska kunna erbjudas rutinmässiga samtal med skolans kurator. Vi anslår även 2022–2024 på en förstärkt elevhälsa. Bygg ut primärvården genom fler medarbetare En välfungerande primärvård utgör basen för ett effektivt hälso- och sjukvårdsystem. har en underdimensionerad primärvård jämfört med andra jämförbara länder. För att komma tillrätta med detta behövs ett antal nationella beslut. Ersättningssystemen behöver vara likvärdiga, bygga på behovsstyrd vård och styra mot en samordnad personcentrerad vård. En utbyggd primärvård styrs också genom nationella beslut om patientens rätt till en fast, namngiven, läkarkontakt och rätt att sätta tak för hur många patienter man kan ha. Därför anslår vi 1,2 miljarder , 1,4 miljarder och 1,6 miljarder inom utgiftsområde 9 för en utbyggnad av antalet tjänster inom primärvården. Det handlar främst om fler specialister i allmänmedicin men också om fler distriktssköterskor, fysioterapeuter, arbetsterapeuter m.fl. utifrån lokala behov. Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri Barn och unga med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar eller som har eller riskerar att utveckla svår psykisk ohälsa och sjukdom är ett prioriterat område för . De behov som dessa unga har ska mötas med en väl fungerande barn- och ungdomspsykiatri som har långsiktiga villkor så att vården kan bedrivas på bästa sätt. Köerna till BUP är dock långa. Den ekonomiska förstärkning om 2023 och 2024 som anser ska satsas på psykisk hälsa inom utgiftsområde 9 inom budgetperioden ska dels gå till en förstärkning av primärvårdens tidiga öppna insatser om och dels till en förstärkning av BUP om . Båda satsningarna måste genomföras så att behoven möts på bästa sätt. Anslaget ska också användas för satsning på psykiatriambulanser om . Denna satsning gäller även för . satsning görs genom att omfördela regeringens satsningar på samma område och från anslag 1:6 med . Anslag 1:12 Inspektionen för vård och omsorg ökar anslaget med 2022–2024 för att myndigheten ska få goda förutsättningar att bedriva strategisk, effektiv och enhetlig tillsyn. Anslag 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel anslår mer än regeringen 2022–2024, varav 70 miljoner anslås till ett Nationellt och 10 miljoner anslås till att stödja det civila samhället i genomförande av ANDTS-strategin. ser det civila samhället som en stor resurs i det förebyggande folkhälsoarbetet. Inom ANDTS-området fyller det civila samhället en viktig uppgift genom att stödja personer med missbruksproblematik eller beroendesjukdom. Men också som stöd för anhöriga. avsätter därför medel för att stödja deras arbetet med att genomföra ANDTS-strategin. Det är av största vikt att de metoder som används i det förebyggande arbetet inom ANDTS-området är evidensbaserade. För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra preventiva metoder behöver kommuner och regioner utbildning och ett nationellt stöd, vilket saknas. vill därför inrätta ett nationellt med detta uppdrag utifrån organisationen för förebygger Alkohol- och Narkotikaproblem (STAD). Det är glädjande att en majoritet i har ställt sig bakom förslaget och vi ser fram emot att regeringen verkställer tillkännagivandet. Anslag 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd vill höja adoptionsbidraget samt göra föräldrautbildningen för adoptionsföräldrar avgiftsfri inom utgiftsområde 12. Därför föreslås anslag 4:1 justeras ned med 2022-2024 och överföras till UO12 anslag 1:4. Anslag 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning välkomnar den anslagshöjning som regeringen gör inom anslag 4:4 inom utgiftsområde 9 utifrån att fler personer kommer inkluderas i assistansersättningen när lagförslagen ifrån utredningen ”Stärkt assistans” kommer vara implementerade. Därutöver ökar anslag 4:4 med sammantaget utöver regeringens satsning i enlighet med specifikationen nedan. Assistansberättigade personer och deras anhöriga vittnar om att det blir allt svårare att rekrytera assistenter på grund av att schablonen för timersättningen har varit lägre än de kollektivavtalade löneökningarna. Det var därför positivt att regeringen höjde schablonnivån med 3,. Dessvärre väljer regeringen nu att återgå till en uppräkning på 1,. För att möjliggöra kompetensutveckling, goda arbetsvillkor och avtalsenliga löneökningar för det kvalificerat arbete som personlig assistans är, så höjer nivån på schablonen för timersättningen med 2,vilket motsvarar 2022, 2023 och 2024. Att säkerställa att samtliga grundläggande behov ska anses vara av integritetsnära karaktär i sin helhet är ett avgörande steg för att återupprätta intentionen med LSS. föreslår därför nödvändig lagändring för att få detta på plats. Vi bedömer att sådana lagstiftningsförändringar kan vara på plats och avsätter därför 2024 i syfte att finansiera en rättssäker tillämpning av LSS till följd av lagförtydligandet. Den exakta kostnadsökningen är dock svår att uppskatta och ytterligare medel kan behövas. Anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet För att börja åtgärda akuta och strukturella brister lade , tillsammans med och , fram ett förslag till ändring i statens budget , som hela finansutskottet till slut ställde sig bakom. Tack vare detta påbörjas nu arbetet med att utöka den medicinska kompetensen, förbättra personalkontinuiteten och minska andelen timanställningar i äldreomsorgen. Dessutom skapas fler möjligheter till tryggt boende för äldre. Vi kommer noggrant följa utvecklingen så att de kommuner som får del av medlen verkligen redovisar ökad medicinsk kompetens, bättre arbetsvillkor och fler anpassade boenden. Regeringen fullföljer i budgetpropositionen aviserade medel för prestationsbaserade stöd till äldreomsorgen 2022 och 2023, men flyttar över medlen till uo25, anslaget för generella medel till kommunerna. Regeringen redovisar dock inte huruvida medlen fortsatt kommer att delas ut som prestationsbaserade stöd i och med denna flytt. Vi motsätter oss att medlen delas ut utan att kommunerna påvisat förbättringar inom de angivna områdena. Det skulle innebära att långsiktigheten i satsningen går förlorad och att nödvändiga reformer inom äldreomsorgen inte nödvändigtvis sker. Vi flyttar därför i vårt budgetalternativ tillbaka medlen till uo9 för fortsatt satsning i enlighet med beslut. tillför utöver regeringens satsning , och , varav alltså är en omfördelning av äldreomsorgssatsning från utgiftsområde 25. Vi avvisar regeringens satsning på en återhämtningsbonus med 2022–2024 till förmån för egna satsningar. medel anslås för: Förbättrade villkor för personalen inom äldreomsorgen: 2022-2024. föreslår för primärvården möjliggörs en förstärkning av läkarinsatserna i den kommunala hälso- och sjukvården. 3.9 miljarder på vår fortsatta satsning på ökad medicinskt innehåll, bättre arbetsvillkor för personalen och stöd till byggande av anpassade boenden. vill att kommunerna ska erbjuda äldre ett så kallat äldresamtal. Dessa samtal kan bidra till att skapa trygghet och bryta ensamhet för den äldre och satsar därför 2022-2024. Gemenskapsvärdar och gemenskapsfrämjande innehåll 2022-2024. Dessa medel kan även användas till andra gemenskapsfrämjande aktiviteter inom äldreomsorgen. Digital tillgänglighet på äldreboenden (utbildning, uppkoppling och utrustning): . vill införa en äldreboendegaranti - den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende som till exempel särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. Därför föreslår vi ett investeringsstöd för äldreboendegarantin för byggande av fler äldreboenden: 2022 och 2023-2024. anslår mer än regeringen 2022-2024 för att stärka kompetensen och säkerheten vid (SiS). Anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökar anslaget utöver regeringen nivå med , och . Medlen avser ett socialtjänstpaket i syfte att stärka verksamhet genom följande satsningar: Föräldrastödsprogram med särskilt stöd i samarbete med skolan som riktar sig till utsatta områden 2022-2024. Föräldraskapsstöd ska ges till barn som har ett utåtagerande beteende. Obligatoriskt och generellt föräldrastödsprogram 2022-2024. föreslår att öka tillgången till föräldrautbildning genom att göra det obligatoriskt för kommunerna att erbjuda två föräldrastödsprogram under barnens uppväxt. När ett par blir föräldrar vill vi därför att de får en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Kunskapshöjande insatser och metodstöd och . avsätter medel till en nationell samordning och stöd av arbete med barn och unga samt till att genomföra kunskapshöjande insatser bland personal och ta fram metodstöd för att säkerställa likvärdighet i tillämpningen av lagen. Nationell samordning och stöd av arbete med barn och unga 10 miljoner 2022-2024 SSPF är en samverkansmodell mellan skola, socialkontor, polis och fritid. Syftet är att förhindra att barn hamnar i eller fortsätter med kriminellt beteende och/eller drogmissbruk. satsar 2022-2024 på SSPF. Anslag 6:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning vill inrätta ett nationellt forskningsprogram för äldres hälsa. Forskning bör innefatta tvärvetenskaplig forskning och implementering av dess resultat ute i verksamheten som bedriver vård och omsorg av äldre. Programmet tilldelas totalt 2022–2024. justerar regeringens anslag 6:2 till förmån för det föreslagna forskningsprogrammet med 2022–2024 samt anslag 3:1 inom utgiftsområde 16 med . Anslag 99:2 Fond för idéburen vård anslår till en fond för idéburen vård 2022. Det som kallas idéburet företagande bedrivs ofta i ideell förening, ekonomisk förening, kooperativa företag eller stiftelseform. Den ideella sektorns och sociala företags tillgång till kapital för både etablering och utveckling behöver förstärkas. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har konstaterat att det ofta saknas finansiella instrument som är speciellt utformade för socialt företagande. Socialt företagande behöver på grund av sina specifika egenskaper och varierande juridiska former ibland finna andra typer av finansieringsinstrument än andra företag. Vi vill därför skapa en fond som syftar till att främja den ideella sektorns möjlighet till socialt företagande och då särskilt som utförare av välfärdstjänster. En sådan fond skulle kunna motverka bristen på tillgång till kapital för dessa aktörer. Anslag 99:3 Bostad först anslår 2022-2024 för att införa Bostad i hela landet. Metoden tar utgångspunkt i att det första en hemlös person med beroendesjukdom/psykisk ohälsa behöver är ett eget boende för att slippa bekymra sig för vardagliga saker. När man börjar med bostaden kan man sedan erbjuda den hjälp den boende vill ha och är mottaglig för. Det har visat sig att 8 av 10 klarar att bo långsiktigt i sin lägenhet och jämförelser visar att kostnaden för en person i Bostad blir mellan 100 000 till 200 000kr lägre per person/år jämfört med andra metoder. Fördelningen av dessa pengar sker genom att kommuner som inför nya Bostad efter kan ansöka om för varje tillfört boende, vilket motsvarar 1,5 – hyra. Anslag 99:4 Nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld De undersökningar som gjorts i den Nationella trygghetsundersökningen visar på en alarmerande ökning av utsattheten för sexualbrott. låg andelen av svenskarna som utsatts för sexualbrott på . har den ökat till 2018. Att identifiera dessa personer innan de begår övergrepp vore mycket värdefullt. föreslår i enlighet med en rekommendation från Myndigheten för vård och omsorgsanalys att ett Nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld inrättas. För detta avsätter vi om året 2022-2024 inom utgiftsområde 9, i ett nytt anslag (99:4). Anslag 99:5 Mammografi och informationssatsning och anslag99:6 Utrota livmoderhalscancer