mot · H8024019 · 2021-04-28 00:00:00 — Internationella energimyndigheten (IEA) har konstaterat att storskaliga investeringar för att främja utveckling, spridning och integrering av klimatvänlig teknik bör vara en central del av regeringarnas planer, då det kommer att både stimulera ekonomin och skynda på omställningen till förnybara energikällor. delar den uppfattningen. Vår uppfattning är att näringen själv bör bära en väsentlig del av omställningskostnaderna men att det inte minst i skuggan av coronakrisen krävs skyndsamma statliga åtgärder för att medverka till en omställning med minskade utsläpp och gröna jobb. Inom ramen för Fossilfritt har ett antal branscher tagit fram egna färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna innehåller konkreta förslag på åtgärder för både aktörerna och politiken. har 13 färdplaner överlämnats till regeringen, och ytterligare 8 är färdigställda för att överlämnas till regeringen. Färdplaner har bl.a. tagits fram för bygg- och anläggningssektorn, sjöfartsnäringen och återvinningsindustrin. Till förslagen som anser vara lämpliga hör: Stöd för ökad elektrifiering inom vägtrafiken exklusive laddstolpar för personbilar. Införande av generella ekonomiska incitament som gör återvunnet material mer konkurrenskraftigt på marknaden. Statligt stöd för tillgång till fossilfria drivmedel och energikällor inom sjöfarten. Statligt stöd till program för forskning och utveckling om fossilfri ståltillverkning. vill att anslås inom utgiftsområde 20 från i syfte att skyndsamt verkställa lämpliga åtgärder i de branschvisa färdplaner som presenterats av Fossilfritt . 8.13.3 Tidigarelägg investeringar i vill tidigarelägga investeringar i . Satsningen möjliggör att i stor skala påbörja säkerhetshöjande åtgärder såsom siktröjning och gallring längs järnvägsfastigheten, trumbyten samt nybyggnation av ekodukter och renstängsel. Även markentreprenad samt arbeten med kanalisation av ny optofiber på hela sträckan till kan påbörjas. Dessa åtgärder skulle förutom att skapa uppemot 300 arbetstillfällen även påskynda färdigställandet av en prioriterad godskorridor med mycket låga klimatutsläpp. föreslår därför att tillförs för upprustning innevarande år. En av de trånga sektorerna för att utföra bra järnvägsunderhåll är tillgång till anläggningar, främst spår. Eftersom de normalt sett är näst intill trafikerade är det svårt att få tillgång till dem för underhållsinsatser. På grund av coronakrisen ställs allt fler tåg in och kommer sannolikt att fortsätta att göra det framåt. Därmed öppnas en möjlighet att genomföra välbehövligt underhåll, som både och underhållsbolagen vill utnyttja. Rälsbyten, sliperbyten, rälsslipning, växelreparation, vegetationsröjning, dränering, säkerhetshöjande åtgärder (t.ex. siktröjning vid vägar) och byte av kontaktledningar är några exempel på arbeten som snabbt skulle kunna utföras och som också skulle få en direkt positiv effekt för järnvägssystemet. Några objekt som särskilt nämnts är –och . Det finns både vilja och beredskap hos aktörerna, men det saknas pengar. Regionala järnvägar är mycket viktiga för vår infrastruktur, ändå lägger ned bana efter bana. Detta är ett allvarligt problem och upprustning av flera banor är akut nödvändig. Relativt stora underhållsanslag finns aviserade i statsbudgeten, men investeringarna växlas inte upp på riktigt . föreslår därför att underhållsramen ökas med för sista halvåret av innevarande år. Coronakrisen har slagit hårt mot sjöfarten, framför allt mot passagerarsjöfarten där vissa linjer är samhällsviktiga då de även fraktar gods och används för pendling. Vissa sträckor fungerar fortfarande på grund av stöd från den . Det finns rederier som lagts ned och andra rederier har fått lägga upp fartyg. En del kör fortfarande men med mycket mindre volymer, vilket gör att marginalerna och omsättningen blir mycket lägre än annars. Det är viktigt att de tillfälliga förändringar som gjorts gällande sjöfartsstödet och korttidspermitteringar fortsätter att gälla. har en ekonomi i kris, vilket innebär att det planeras för höjda farleds- och lotsavgifter, något som skulle vara mycket skadligt för framför allt inlands- och kustsjöfarten. De planerade avgiftshöjningarna bör inte ske. De kostnader som fritidsbåtsverksamheten medför men inte betalar för bör täckas av anslag. Isbrytningen är motsvarigheten till vinterväghållning och snöröjning på järnvägen och bör anslagsfinansieras. föreslår därmed ett totalt anslag på till för att täcka dessa kostnader för hela 2021 och ge utrymme för att inte höja avgifterna. 8.13.6 Slopad banavgift för tågföretagen Redan före coronakrisen var konkurrensläget tufft för järnvägsoperatörerna gentemot vägtransporterna. I synnerhet påverkas godstransporterna på järnvägen, men även persontrafiken. föreslår därför att tågoperatörerna inte ska behöva betala några banavgifter till staten . Den slopade banavgiften bör även gälla retroaktivt för . Därmed slipper branschen en utgift på . Då intäkterna från banavgifterna går till järnvägsunderhåll ökas anslaget för detta ändamål med motsvarande summa. 8.13.7 Stöd till kollektivtrafiken Kollektivtrafiken har tappat mycket pengar under coronakrisen på grund av att antalet resande minskat drastiskt som kollektivtrafiken till stora delar har upprätthållit turtätheten för att minska smittspridningen. Flera regioner indikerar nu att de kommer att dra ned på trafiken efter för att spara pengar, som man egentligen behöver åtminstone upprätthålla och förbättra trafiken för att både locka tillbaka och öka andelen resenärer som använder kollektivtrafiken. Regionerna behöver satsa mer pengar i kollektivtrafiken men kan inte bära hela den extra kostnaden själva då de även måste satsa på områden som vård, utan staten måste gå in med stöd. Detta gäller speciellt de regioner som inte gått med vinst i regionen 2020. Vi föreslår därför ett riktat stöd på till RKM för att upprätthålla kollektivtrafiken även efter pandemin. Det finns ett stort behov av att rusta och bygga ut järnvägen. råder det brist på personal som kan göra detta. En utredning från fackförbundet bedömde att åtminstone 1 700 nyckelpersoner kommer att saknas inom järnvägssektorn, dvs. bantekniker, spårsvetsare samt el‑, signal- och teletekniker. För att ställa om samhället och satsa på järnvägen föreslås en satsning på för . Vi vill att kollektivtrafiken ska återhämta sig efter pandemin. I rullar 14 000 bussar, de flesta inom den regionala kollektivtrafiken. I har och bussbolaget investerat i 145 nya elbussar som börjat rulla på 34 helt elektrifierade linjer. Vi vill att fler ska följa det goda exemplet. Därför behövs förutom ökat driftsstöd också en ökning av den elbusspremie som finns . Dessvärre har regeringen försämrat elbusspremien med den nya förordningen . Regeringen har sänkt stödbeloppet från 20 till endast max av inköpskostnaden för elfordonet. Dessutom finns endast avsatta för elbusspremien, och en aktör kan högst söka . finns 48 ansökningar på totalt hos . Om vi vill att en stor del av bussflotta ska elektrifieras är det uppenbart att det behövs väsentligt mycket mer pengar. Vi föreslår extra för det här året. 8.13.10 Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar Coronakrisen visar att behov inom kan uppkomma av tillgång till hållbara godstransporter för näringslivet. För att möjliggöra sådana investeringar som inte tillgodoses eller uppmärksammas i gällande nationella plan 2018–2029 föreslår en flexibel investeringspott på , utöver nuvarande näringslivpott, för stöd till kombiterminaler/omlastningscentraler, triangelspårsutbyggnader (rondell för tåg) eller andra investeringar som underlättar ökad överflyttning av godstrafik till sjöfart och järnväg samt investeringar som bidrar till mer hållbar inhemsk åkerinäring. 8.13.11 Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning Tågoperatörerna beräknas ha en uppskattad samlad kostnad på för att anpassa tekniken i loken för det nya signalsystemet. Detta är en kostnad som branschen själv förväntas bära i till skillnad mot ett antal andra länder där staten tar ett betydande ansvar för finansieringen. Kostnaden för varje enskilt lok är , och ungefär 1 000 lok behöver denna åtgärd. Nuvarande plan är att en stor andel av lokflottan ska vara anpassad till ERTMS-systemet till . anser att staten bör finansiera kostnaden för ombordutrustning för ERTMS om det genomförs . För detta ändamål avsätter därför . 8.13.12 Öka investeringarna i nattågsfordon upplyser regeringen i sitt budgetunderlag för perioden –2023 om behovet av att successivt öka låneramen kopplat till investeringar i nattågsfordon. De vagnar som finns är ålderstigna och slitna. har upphandlad nattågstrafik för två trafikavtal med fordonsbehov av 100 vagnar och 16 lok. Den totala kostnaden för att ersätta egna och operatörens fordon bedöms vara . Eventuellt kan ytterligare avtal för nattågstrafik till tillkomma enligt . Myndighetens preliminära bedömning av fördelningen av investeringskostnaden är: 11 miljoner 2021 (till förfrågningsunderlag), 390 miljoner 2022 (till förskott), 11 miljoner 2023 (till projektorganisation för produktion), 501 miljoner 2024 (till uppfyllnad av milstolpar och tågset för test), 1 504 miljoner 2025 (till leverans av tågset) samt 1 383 miljoner 2026 (till leverans av tågset), vilket ger en totalkostnad på vid fullständig leverans. har just nu ett pågående regeringsuppdrag att se över förutsättningarna att upphandla nattågstrafik till . I sin delredovisning av uppdraget föreslog att –skulle bli första sträckan, men ett problem är bristen på nattågsfordon samt att svenska nattåg inte kan köras i . De befintliga fordonen är byggda med nordisk profil som är bredare än den europeiska profilen och kan därför inte köras söderut i . Vagnar med europeisk profil kan däremot köras från ned till södra utan att begränsas av profilen. föreslår att till förfrågningsunderlag samt förskott satsas innevarande år för ökade investeringar i vagnar och lok för förbättrade nattåg. Vi stöder därmed budgetförslag men tidigarelägger den sammanlagda satsningen på med . trädde nya regler för statligt solcellsstöd i kraft, vilket aviserades i vårbudgeten 2020. Det tidigare solcellsstödet för privatpersoner avvecklades och ersattes av ett skatteavdrag. Stödet omfattas därmed av rot. De privatpersoner som hamnat mellan det nya och det gamla systemet för stöd har drabbats ekonomiskt. Om omställningen till förnybar energi ska fungera i praktiken måste omställningsstöden fungera när de väl har beslutats om. Regeringen föreslår i sin vårändringsbudget att skjuts till för att betala ut stöd till de som drabbats. bedömer att behovet är större än så och föreslår därför att ytterligare anslås för dem som drabbades ekonomiskt när det tidigare solcellsstödet för privatpersoner ersattes med ett skatteavdrag. 8.13.14 Coronastöd till taxi Taxinäringen har drabbats hårt av coronapandemin. Enligt siffror från minskade de samlade beloppen för kortbetalda taxiresor med efter att pandemin slagit till 2020, jämfört med . statistik visar på ett betydligt lägre omsättningstapp, . Taxinäringen består av många mindre aktörer och är svåröverskådlig av flera skäl. Därför är det svårt att säga exakt hur branschen påverkats av krisen, men att den drabbats hårt råder det inga tvivel om. Antalet registrerade taxiföretag minskade från 7 640 till 7 270 . av taxifordonsflottan har ställts av , enligt Transportstyrelsen. De statliga företagsstöd som taxiföretagen kan söka täcker fasta kostnader, och eftersom dessa utgör en relativt liten del av deras omkostnader har de inte varit tillräckliga. Många taxiföretag har sökt stöden, men de räcker inte för att säkra företagens överlevnad. Taxinäringen har tillbaka präglats av överetablering, vilket pressar ned löner, arbetsvillkor och kvalitet. Den ekonomiska press som coronapandemin innebär riskerar, enligt både arbetsgivare och facket, att leda till att den seriösa delen av taxibranschen slås ut och ersätts av plattformsbolag som Uber och liknande. föreslår att ett specifikt omställningsstöd införs för taxinäringen. Genom att ställa upp tydliga krav som företagen måste uppfylla för att kvalificera sig för stödet kan det bidra till att värna den seriösa delen av branschen och bana väg för en klimat- och miljövänlig omställning. Stödet bör ges som en engångsutbetalning baserad på inrapporterad omsättning jämfört med omsättningen . Staten betalar av den tappade omsättningen. För att kvalificera sig för stödet måste taxiföretaget ha en redovisningscentral som är ansluten till , ha sitt säte och betala skatt i , vara anslutet till kollektivavtal eller avse att göra det innan samt åta sig att ha en bilpark med merparten miljöbilar . som har haft ett omsättningstapp på eller mer kan få stödet. Stödets storlek baseras på till inrapporterad omsättning. Stödet kan inte kombineras med annat pandemirelaterat stöd. Har man exempelvis fått ersättning för perioden mars–kan pengar inte sökas för den perioden, men däremot fr.o.m. . Statens kostnader för stödet är svåra att förutsäga, dels på grund av den osäkerhet som finns kring taxinäringens omsättningstapp, dels eftersom det är svårt att avgöra hur många företag som lever upp till de krav som ställs upp. Sammantaget beräknar vi att statens kostnader för stödet kommer att uppgå till . 8.13.15 Skydd av de fjällnära skogarna De svenska fjällnära skogarna är unika och ett av de få intakta skogslandskap som finns kvar i . Området är i stort sett sammanhängande med stor biologisk mångfald och har i inventering konstaterat att det finns produktiv skog, utöver de redan skyddade skogarna. För att dessa naturskogar ska kunna bevaras krävs både att statlig utbytesmark finns tillgänglig och att anslagen ökar så att fler markägare kan få ersättning så att naturreservat kan bildas. ökar ansökningarna om att avverka fjällnära skogar kraftigt, vilket ökar risken att skyddsvärda skogar avverkas samt att många skogsägare som vill få ersättning för att deras skog formellt skyddas inte får det på grund av brist på statliga medel. Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten att tillförs för ersättning till skogsägare som nekas avverkningstillstånd i fjällnära skogar. anser att det är en nödvändig satsning för att åtgärda de mest akuta behoven, men det innebär inte någon förstärkning av det långsiktiga skyddet av våra fjällnära skogar. anser att de stora sammanhängande fjällnära naturskogarna långsiktigt bör skyddas genom formellt skydd. Dessa stora intakta landskap är av stor betydelse för den biologiska mångfalden även ur ett globalt perspektiv, och här vilar ett tungt ansvar på . Genom att med statliga medel skydda dessa områden skapas även goda förutsättningar att utveckla dessa områden för friluftsliv och naturturism, vilket även konstateras i betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). När ett större område skyddas formellt ges förutsättningar för anläggande av ledsystem, övernattningsstugor, naturum och besöksentréer. Besöksnäringen är den snabbast växande näringen i världen och potentialen för friluftsliv och naturturism i den fjällnära regionen bedöms som stor. Utredningen bedömer att det finns goda förutsättningar att bevarandet kan få stor betydelse för såväl lokalsamhället, inklusive renskötseln, som besökare samt att det formella skyddet ger möjligheter för statlig satsning på en uppbyggnad av en infrastruktur för rekreation och turism. För att möjliggöra satsningen föreslår utredningen att tilldelas ytterligare –2027 för intrångsersättning, köpeskilling och statsbidrag för att finansiera skydd av skog. föreslår att denna stora satsning på att investera i ett av ännu intakta naturområden inleds skyndsamt genom att tillföra till anslaget 1:1. 8.14 Satsningar på landsbygden vill skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo där de själva önskar i . Det behövs en övergripande strategi som bygger på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Precis som pandemin har påverkat hela samhället har den påverkat landsbygden. föreslår nu ett antal olika satsningar som kommer att förbättra förutsättningarna för att bo och leva på landsbygden. 8.14.1 Stöd för bredband till landsbygden och bredbandsutbyggnad anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. Vart femte hushåll har bristande bredband. En ökad digitalisering minskar även de fysiska transportbehoven och därmed klimatpåverkan och stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. Betydelsen av att ha tillgång till bredband för att kunna arbeta och kommunicera och umgås med vänner och familj har blivit extra tydlig under coronapandemin. anser att det är oacceptabelt att landsbygdens förutsättningar (som redan före coronakrisen var bristfälliga när det gäller nivån på bredbandsstödet) för framtida välfärd och stärkt beredskap åsidosätts i kristider. föreslår att tillförs () för andra halvan av 2021, varav är stöd till bredbandssatsningar på landsbygden och för att inrätta ett nytt statligt bredbandsstöd. Syftet med bredbandsstödet är att verka för snabbt bredband i hela , särskilt i mer glest befolkade områden. Det ingår i uppdraget att främja att bredbandsstödet får spridning till alla landsdelar. PTS ska hantera bredbandsstödet så att det ger så god tillgång till snabbt bredband som möjligt, som stödet ska ges med geografisk spridning och till glest befolkade områden. Genom att tillföra ytterligare är det möjligt att öka takten för att uppnå målet med stödet. föreslår därmed en satsning för utökad bredbandsutbyggnad med sammanlagt . 8.14.2 Ge personalen chans att rädda nedläggningshotade företag Företag i varierande storlek hotas av den kris som uppkommit i samband med spridningen av coronaviruset. Många företag kommer att läggas ned och verksamheter kommer att försvinna. När detta händer borde möjligheterna för personalen att ta över företaget innan det läggs ned utökas. Det skulle göra att antalet personalägda företag skulle ha möjlighet att öka och det ger en chans för folk som är varslade att fortsätta jobba. Genom att ge det statliga företaget pengar att utfärda lån till sådana processer efter genomgång av affärsplanen för det kooperativa företaget skulle därför fler anställda själva kunna rädda sina jobb. föreslår därför att ska ges ett tillskott på för att lösa underskott och lån vid övertagande av företag och omstrukturering till personalägt. Stödet ska vara tvådelat, ett rent stöd för att omstrukturera och göra ordentliga affärsplaner för att säkerställa att övertagandet är hållbart och en andra del som är ett lån utifall att kapitalinsats behövs vid övertagandet, t.ex. om företaget ska tas över av en stiftelse, vilket är vanligt i de här fallen. I förslaget ingår också att får resurser för en utbildningsinsats riktad mot dessa grupper. Syftet med utbildningsinsatsen är att ge den personal som vill ta över företaget de arbetar på reella förutsättningar att kunna och lyckas med att driva företag. 8.14.3 Fler arbetstillfällen genom stöd till vidareförädlingsprocessen slår i sin rapport ”Industrin och pandemin” fast att näringslivets förädlingsvärde rasade . fastslår även att vissa branscher drabbats mer än andra, såsom motorfordonsindustrin och tillverkningsindustrin, medan andra klarar sig bättre, såsom livsmedelsindustrin och läkemedelsindustrin. Industrin efterfrågar nu framför allt en tydlighet i stödapparaten där stödens längd och avslutande är det mest kritiska för att klara pandemin. , menar , går det att göra mer. av de tillfrågade företagen är positiva till att jobba med utvecklingsinsatser i företagen såsom kompetens och digitalisering. Att ge företag möjlighet att ta fler steg i sin förädlingsprocess fram till slutgiltig produkt skulle kunna innebära utvecklingsmöjligheter och bli en satsning på de små och medelstora industrierna som är de som genererar flest jobb, speciellt på landsbygden. Det skulle kunna innebära t.ex. att ett företag skulle få anledning att vidareutbilda eller nyanställa för att helt enkelt utöka sin produktionskedja. I stället för att pandemin enbart ska innebära att företag tvingas skära ned på verksamhet skulle stöd för utvecklad vidareförädling öppna möjligheter till att utveckla sin verksamhet och vidareutbilda sin personal. föreslår därför ett tvådelat stöd på sammanlagt där företag kan få hjälp att finansiera av sin investering i att ta nya steg i produktionskedjan. Stödet delas i två lika stora delar på vardera där den ena utgörs av bidrag och den andra av tillgång till statliga garantier för räntenivåer för att genom lån kunna göra investeringen. Kraven för att få tillgång bör vara att man ska kunna påvisa en utökad förädlingsgrad och att fler arbetstillfällen kommer att skapas genom investeringen. Investeringen ska också kunna påvisas leda till mindre utsläpp i den totala livscykeln för produktionen i jämförelse med om investeringen inte hade gjorts. 8.14.4 Stöd för lanthandeln/gränshandeln Lanthandeln är en bärande del av många mindre orters överlevnad. De som bor på landet ska inte behöva åka flera mil för att få tag i livsmedel och annan service. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. Förutom att tillgängliggöra livsmedel är lanthandeln ofta en servicehubb som tillhandahåller andra varor och tjänster såsom apotek, postuthämtning och systembolag. Stora delar av handeln i glesbygd och på landsbygden stöder sig på den gränshandel som sker från bl.a. och där besökare från dessa länder står för av kundunderlaget på vissa orter. En stor del av den försäljningen sker för många under påskveckorna. Dessa inkomster gör att man kan erbjuda både arbetstillfällen och service till de här orternas befolkning och har därför i många fall en avgörande betydelse för bygden. Dessa handlare har drabbats hårt av coronakrisen och dess konsekvenser. Många småbutiker i glesbygd tappar kunder när samhället och gränser stängs, som man har mindre marginaler, vilket gör att en månad utan kunder riskerar hela butikers existens. I vissa fall har hela den inkomstökning som påskhelgen brukar ge gått förlorad. Man behöver därför på många håll ha akut hjälp tills den vanliga handeln åter kan upptas efter krisen. vill stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden och föreslår därför en höjning av det särskilda driftsstödet i utsatta och sårbara områden. vill utöka stödet med för att möta de underskott och bortfall av kunder som många butiker nu har. Utöver det bör stödet delas ut oftare för att snabbt kunna möta det akuta läge vi nu ser. Stödet bör delas ut upp till för att snabbt kunna komma de aktuella butikerna till handa. Utöver det vill vi även tillfälligt göra justeringar av kraven för att kunna ta del av detta stöd genom att höja nettoomsättningsgränsen från till samt minska kravet på 1 000 olika varor till 500 olika varor. Lanthandlarna fungerar i många fall som servicepunkter och har förutom handel även ofta apotekstjänster, posttjänster och andra tjänster knutna till sig. Att stärka möjligheten för dem att dela ut varor via hemkörning spelar stor roll både för att butikerna ska kunna nå ut med sina tjänster och framför allt för dem som inte kan besöka handeln för att de exempelvis tillhör en riskgrupp. Som ett komplement till det redan befintliga hemsändningsbidraget tillför till ett hemkörningsstöd. Stödet beräknas räcka , och om ytterligare behov uppkommer eller ytterligare medel behövs är vi beredda att se över det då. finns ett hemkörningsbidrag, men anser att det finns behov av ett kompletterande stöd för att möjliggöra hemkörning till en bredare grupp personer och där det är mer flexibelt och enkelt för butikerna att få stöd för utkörning.