mot · H9022586 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i biståndet prioritera de minst utvecklade länderna i den mån hjälp har förutsättningar att nå fram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen av svenskt bistånd som går till humanitärt bistånd och flyktinghjälp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen av det svenska biståndet som går till de områden varifrån de stora flyktingströmmarna till kommer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska biståndsramen genom en grundlig översyn, avveckling av ineffektivt bistånd och en större koncentration på ett urval av länder, biståndsorganisationer och fonder samt på områden där besitter speciell kompetens, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör skapa ett instrument för att fondera biståndsmedel vars utbetalning frusits på grund av bristande kvalitet, effektivitet och/eller korruption så att utgiftsmålet kan nås som biståndets kvalitet säkras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kostnaderna för biståndet måste utvärderas mot förväntade resultat och vägas mot andra akuta behov i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att delar av det traditionella utvecklingsbiståndet bör kunna minskas vartefter Agenda 2030 uppnås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer fokuserat bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det humanitära biståndet behöver öka som andel av biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om näringslivets centrala roll i genomförandet av Agenda 2030 och att näringsliv och tillväxt därför bör stödjas mer i biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och minska det antal FN-organisationer och utvecklingsfonder som stöder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även fortsättningsvis ska bidra kraftfullt till FN:s arbete för fred och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prioritera stödet till vissa FN-organisationer, däribland UNHCR, FAO, och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avskaffa UNRWA och i stället lägga över dess verksamhet på andra FN-organisationer, i första hand UNHCR, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att europeiska givare tydligare fördelar mottagarländer sinsemellan för att matcha givarländernas kompetens mot mottagarländernas behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora biståndet med att mottagarländerna utvecklar demokrati och mänskliga rättigheter i positiv riktning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera mer av biståndet på områden där besitter speciell kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt stöd till utbildning, men att detta ska villkoras med att barnen inte indoktrineras i skolan på ett sätt som kan bidra till fortsatta konflikter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka svenskt bistånd till infrastruktur och ekonomisk utveckling i mindre och mellanstora städer och runt flyktingläger och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka svenskt bistånd till ekonomisk utveckling, bl.a. genom integrerade projekt för jord- och skogsbruk inklusive förädlingsindustri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa biståndet till de akuta behoven orsakade av coronakrisen, inte minst beträffande vaccin, men även med stöd till små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bistånd, i enlighet med Agenda 2030, ska stödja fattiga länder i att utveckla hållbar industri, handel och infrastruktur inklusive energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bistånd knutet till svenska kompetensområden som skogsbruk, miljö, klimat och energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det partinära biståndet ska fördelas efter antalet mandat för de svenska partierna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hälsa, vatten och sanitet bör vara prioriterade områden i svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att när covidkrisen nått sitt slut, bibehålla bidrag till (Gavi) på samma nivå som perioden –20 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera biståndet under coronakrisen på nödhjälp till de allra fattigaste i länder som drabbats hårt av pandemin samt till att bidra till att världens befolkning vaccineras mot covid-19, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen av biståndet som går till praktisk yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnors företagande, arbete och säkerhet bör vara ett viktigt perspektiv i det svenska biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bistånd till närområde snarare ska skötas på EU-nivå än som en del av det svenska biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen av svenskt bistånd som går till förföljda religiösa minoriteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora bistånd med respekt för religionsfrihet och religiösa minoriteter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avtal ska finnas med alla biståndsländer om återvändande för medborgare som vistats eller bott i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre kontroll av och styrning mot rimliga transaktionskostnader och löner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategier och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sida och UD ska avtala om att kunna begära in kontrolluppgifter från betalningsmottagare och få del av uppföljningsrapporter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta samarbetet med mottagare som inte uppfyller krav på redovisning eller på användning av biståndsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dra in bidraget till den palestinska myndigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avtalad rätt att frysa fonders utbetalningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avsluta samarbetet med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvar hos samarbetspartner för att inte bryta mot avtal om skälig lön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en analys av biståndet med syfte att kartlägga och avsluta bistånd som finansierar myndigheter eller organisationer som aktivt förtrycker och kränker hbt-plus-personers mänskliga rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avräkningar från biståndet för mottagande av migranter bör avskaffas när en mer hållbar invandringspolitik kommit till stånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera Dacs definition av bistånd så att fler insatser räknas som bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs systematisk synkronisering och rolldelning mellan och EU respektive med andra EU-länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska värna Agenda 2030:s roll som en agenda för tillväxt, och detta tillkännager för regeringen. Bistånd som gör nytta – med de mest utsatta i fokus utgångspunkt är att tillerkänna alla länder och deras befolkningar samma grundläggande fri- och rättigheter som vi förväntar oss för vår egen nation. Alla länders regeringar har att efter bästa förmåga ta ansvar för sina egna medborgare. långsiktiga mål med biståndspolitiken är därför att mottagarländerna ska kunna ta ekonomiskt och humanitärt ansvar för sin befolkning och respektera grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. I dagens värld behöver fler människor hopp om en ljusare framtid i sitt eget land. Genom att bidra till en sådan utveckling kan förebygga konflikter och skapa bättre förutsättningar för fred och säkerhet. Förbättringar kan inte enbart initieras utifrån. För att de ska fungera behöver de drivas av inhemska krafter och individer med förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar. vill verka för en biståndspolitik som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån sina egna grundläggande behov. Fokus bör ligga på fred, fattigdomsbekämpning, på att ge barn och ungdomar trygghet och utbildning samt på att bidra till att skapa den komplexa struktur som krävs för en positiv ekonomisk tillväxt. Biståndet bör prioritera de minst utvecklade länderna, förutsatt att förhållandena i berörda länder medger att biståndet verkligen når fram till de mest behövande. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, större koncentration av biståndet till ett urval av länder och internationella organisationer samt på färre teman, kan biståndet effektiviseras. Bistånd ska inte i första hand handla om givarens ideologiska utgångspunkt, utan om effektiva och ändamålsenliga satsningar där varje krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Det mål som länge haft om att spendera en procent av BNI på bistånd skapar incitament som riskerar att ha negativ påverkan på biståndets kvalitet. När en myndighet har som primär uppgift att betala ut pengar, kommer den att vara mindre benägen att undersöka om exempelvis korruption eller ineffektivitet är så utbredda i vissa biståndsprojekt att dessa borde avslutas. Likaså blir det mindre intressant att kräva motfinansiering av mottagarlandet till olika projekt. Detta är skadligt i sig, eftersom motfinansiering tvingar mottagarlandet att tydligt visa att de faktiskt tror på och stödjer projekten ifråga. analys av Sidas garantiverksamhet som publicerades exemplifierar ett par av dessa problem. Där påpekas dels att utan tydlig analys ofta efterskänkt de uppläggningskostnader som mottagarlandet är tänkt att betala, sannolikt för att detta bidrar till att nå enprocentmålet. Vidare påpekar att arbetet med lån mot garantier från Sida ofta nedprioriteras, eftersom lånebeloppen inte inräknas i biståndsmålet om av BNI. I en förhandlingssituation mellan Sida och dess partners, skapar utgiftsmålet också ett underläge för Sida, eftersom motparten vet att Sida har incitament att betala ut pengar för att nå sitt mål. För att angripa de här problemen, föreslår att regeringen upprättar ett instrument för att fondera biståndsmedel vars utbetalning frusits. Sådana medel skulle räknas in i det berörda årets bistånd, men användas så snart det säkerställts att de kan användas korrekt och kvalitetssäkrat. En sådan säkerhetsventil skulle tillåta Sida att avsluta eller uppskjuta projekt med låg kvalitet utan att uppfyllandet av utgiftsmålet fluktuerar alltför mycket. Utgiftsmålet bör ses som ett tak, mot vilket bör sträva med projekt som fyller mycket högt ställda krav på resultat, genomförande och redovisning. FN rekommenderar att av BNI i utvecklade länder skall gå till bistånd. Kostnaderna för biståndet måste dock utvärderas mot resultaten och vägas mot andra akuta behov i . –2018 budgeterade för det största biståndsanslaget av alla riksdagspartier med motivationen att det är mer hållbart att hjälpa människor i sina egna regioner, än att ha för stor migration till . Regeringen, liksom den föregående moderatledda, drev som bekant en helt annan politik, med kraftigt ökad invandring till från en redan mycket hög nivå. Behoven av ekonomiska tillskott inom vård, skola, rättsväsende, äldreomsorg, bostäder med mera är nu oerhört omfattande. Detta är kostnader som vi kommer att ha framåt. vill därför omgående minska biståndsram till av BNI. De minskade biståndsanslagen ska gälla tills en ny, restriktivare invandringspolitik givit resultat i tydligt minskad invandring och tydligt minskade kostnader för densamma för stat, regioner och kommuner. Det kan vara värt att notera, att vid en sänkning av biståndsramen från av BNI, skulle ändå ligga på plats fyra bland beträffande bistånd. kommer att föreslå ytterligare minskningar för åren efter 2022. En lägre biståndsram innebär besparingar totalt sett, men inom den nya ramen vill göra relativa ökningar på områdena humanitärt bistånd och flyktinghjälp. bistånd bör även fokusera på kärnområdena ekonomisk utveckling, hälsa, vatten och sanitet, samt utbildning. Inom biståndsverksamheten bör besparingar göras beträffande områden där resultaten varit magra. bör fokusera på samarbetet med ett urval av FN:s organisationer samt kraftsamla till ett urval av internationella fonder. Besparingar behövs även på Sidas och andra i baserade organisationers förvaltningskostnader. Den lägre biståndsramen skall utgöra incitament till effektiviseringar. är ett givarland bland många och vi kan inte och bör inte ta ansvar för alla länder och alla internationella organisationer. Regeringen bör ta initiativ till en systematisk synkronisering och rolldelning mellan och EU, respektive mellan och andra EU-länder, så att europeiska givare tydligare fördelar mottagarländer sinsemellan för att matcha givarländernas kompetens mot mottagarländernas behov. Fred och säkerhet – FN:s grundläggande uppgift FN bildades för att säkerställa att något sådant som aldrig ska kunna upprepas och för att motverka krig och konflikter i allmänhet. Konflikter orsakar fattigdom och håller människor kvar i fattigdom. har nästan samtliga länder som 1965 betraktades som extremt fattiga, istället blivit låginkomstländer (gått från nivå 1 till nivå 2 enligt 4-gradiga skala). De få länder som ligger kvar på den lägsta nivån är just länder med utdragna krig och konflikter. Ett förebyggande arbete för att minska risken för krig och konflikter, kombinerat med arbete för fred och försoning, är därför grundläggande för att lyfta människor ur den värsta fattigdomen och för att kunna åstadkomma varaktiga resultat. bör fortsätta att vara ett tydligt stöd i dessa avseenden genom att verka genom FN och stödja FN:s fredsbevarande och fredsskapande verksamheter. För många organisationer inom FN och det internationella samfundet FN har under de som gått sedan skapat fora där världens ledare kan träffas och arbeta tillsammans. Detta har minskat spänningarna och med största sannolikhet även lett till att många krig kunnat undvikas. FN har också handgripligt trätt in och hållit isär stridande parter så att förhandlingar kunnat träda i krigshandlingarnas ställe. FN:s roll är viktig att bevara i som denna när polariseringen förefaller öka efter årtionden av mer positiv utveckling. Världen behöver de fredsbevarande och fredsskapande mekanismer som skapades efter . De är inte perfekta, men de är de bästa vi har. FN har även med sina olika organisationer bidragit till ekonomisk utveckling i en lång rad fattiga länder och till att lindra följderna av naturkatastrofer och konflikter, men FN dras även med stora problem. Det finns för många FN-organisationer, overheadkostnaderna är för stora och vi nås av återkommande indikationer på korruption beträffande både ekonomi, tilldelning av tjänster och stöd till olika länder. Antalet FN-organisationer, FN-program och relaterade verksamheter är för stort. Enligt FN uppgår organisationerna nu till 35 stycken. Flera av dem arbetar med samma saker. bör verka för sammanslagningar av FN-organisationer med syftet att minska administration, overheadkostnader och dubbelarbete för att uppnå högre kostnadseffektivitet. bör fortsätta att vara en av de stora givarna per capita till FN-systemet, men vi bör minska det antal FN-organisationer vi bidrar till. Det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att säkert kunna ta ställning till var svenska biståndsmedel gör mest nytta. anser ändå att redan nu bör prioritera stödet till FN:s fredsbevarande verksamhet, samt till bland andra FN-organisationerna UNHCR, FAO, och . Regeringen bör även minska antalet utvecklingsbanker och fonder med vilka samarbetar. bör verka för att avveckla UNRWA och istället lägga över dess verksamhet på andra FN-organisationer, i första hand FN:s huvudsakliga flyktingorganisation . Förutom fredsskapande och fredsbevarande uppgifter, bör de rent humanitära insatserna vara den viktigaste tematiska delen av biståndspolitiken. Konflikter, svält och naturkatastrofer orsakar stor förödelse och bör bidra efter bästa förmåga till att lindra effekterna. De humanitära insatsernas andel i biståndet bör öka. Om ett barn inte får rätt näring de första tusen levnadsdagarna, kan det få bestående men. Även äldre barn och ungdomar behöver tillräckligt med mat för att utvecklas till fullo. Matbrist kan därför hämma ett lands utveckling efter att svälten upphört. Program (WFP) hjälper 80 miljoner människor i 80 olika länder att uppnå tillräckligt dagligt kaloriintag. Andelen av bistånd som går via WFP bör höjas. Hjälpa flyktingar nära deras hemområden anser att bör fokusera på att hjälpa människor i de länder och regioner flyktingströmmarna kommer ifrån, och inte uppmuntra till migration mot och . Många flyktingar befinner sig i värdsamhällen i grannländerna som erbjuder säkerhet och viss samhällsservice, samt en kultur som liknar flyktingarnas. Närheten till hemlandet gör det även lättare för flyktingarna att återvända hem och bidra till att återuppbygga sina hemländer när så är möjligt. Dessa grannländer bidrar därmed också både till stabiliteten i området och till människors välstånd. Det är därför i allas intresse att länder belägna runt krisområden och med stor mängd flyktingar får generös internationell hjälp. Det är också en orimlig situation, att inte har tillräcklig finansiering från det internationella samfundet. En verklighetsförankrad flyktinghjälp fokuserar resurserna där de gör som mest nytta, genom att stärka den humanitära insatsen i närområdet, både i värdsamhällen och i tillfälliga bosättningar såsom flyktingläger. Det är därför angeläget att andelen svenskt bistånd som går via UNHCR upprätthålls. Att stödja flyktingar handlar om insatser på en lång rad områden. Flyktingläger upprättas ofta med förhoppningen att de ska bli kortvariga inrättningar, men verkligheten är tyvärr en annan. En siffra som ofta återges är att människor i medeltal blir kvar i lägren, medan själva lägren ofta består . Flyktingläger anläggs ofta i glest befolkade områden, inte sällan i torra områden med dåliga förutsättningar för jordbruk. Detta medför att det är svårt för människor i lägren att skapa verksamheter för att förbättra sin ekonomi. Dessutom leder förstörelsen av växtligheten runt lägren, inte minst på grund av behovet av ved till bränsle, ofta till konflikter med den kringboende befolkningen, vilket också motverkar en positiv utveckling. Internationella organisationer som UNHCR och FAO arbetar med trädplanteringsprojekt runt flyktingläger. Dessa planteringar kan skapa sysselsättning, säkrad vedtillgång, minskad markförstöring, bättre relation mellan läger och kringland, samt i vissa fall utgöra grund för lokal tillverkning av skogsbaserade produkter, baserade på ved eller frukter. bör prioritera stödet till miljöfrämjande åtgärder som kan skapa sysselsättning i områden runt flyktingläger. Här kan många positiva resultat nås genom metoder där dessutom har mycket stor kunskap. Om dessa projekt faller väl ut kan de i ett senare skede även användas för att förbättra den ofta kraftigt försämrade miljön utanför miljonstäder. stöd till UNHCR och FAO bör därför öka som andel av det totala biståndet. Barn drabbas ofta hårdast i konfliktsituationer och miljontals barn lever under svåra förhållanden i flyktingläger och värdsamhällen. Barn är de mest utsatta i krig och katastrofer. De är offer för svält, sjukdomar, de exploateras av barnarbete, sexuellt utnyttjande och våld. De grundläggande principerna i om barnets rätt till liv och utveckling, ska vara vägledande i alla beslut som rör barn inom biståndspolitik. Hela generationer riskerar att gå miste om en trygg barndom och kvalitativ utbildning. Insatser för barns och ungdomars utbildning och välmående är grundläggande och avgörande för att länder i kris ska kunna återuppbyggas. Utbildning är också en hörnsten i det förebyggande arbetet mot att barn och ungdomar radikaliseras och rekryteras till extrema grupper. bör därför speciellt stödja utbildning för barn i flyktingskap och upprätthålla stödet till , men villkora detta med att barnen inte indoktrineras i skolan på ett sätt som kan bidra till fortsatta konflikter. Sida ställer upp resultatindikatorer för att mäta i vilken utsträckning biståndets målsättningar uppnås. I den redovisning som gavs i regeringens budgetproposition avseende demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, gick utvecklingen för en ökad andel av strategimålen bakåt. Ändå valde regeringen att satsa ännu mer på just dessa områden. I det stora perspektivet visar också erfarenheter från exempelvis , och det östra grannskapet, att givarländerna har en mycket begränsad möjlighet att åstadkomma demokratisk utveckling med hjälp av bistånd. anser att resultat ska styra fortsatt resursfördelning. Resultatstyrningen inom framförallt demokratibiståndet är otillräcklig. I de fall resultat uteblir inom vissa program bör de avslutas. Demokrati och mänskliga rättigheter I regeringens arbete för demokrati och mänskliga rättigheter finns ett tydligt fokus på medborgerliga och politiska rättigheter och stöd till statliga institutioner, myndigheter, civilsamhällesorganisationer och medier. Det bör ifrågasättas i vilken grad ett alltför långtgående fokus på detta bidrar till att skapa förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor. Så länge de fattigaste tvingas prioritera att få mat, vatten och bränsle för dagen till sina familjer, är förutsättningarna mycket dåliga för att engagera människor i frågor som rör ökad demokrati. Trots dessa invändningar, bör biståndet villkoras med att mottagarländerna utvecklar demokrati och mänskliga rättigheter i positiv riktning.