ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022067 · 2021-10-01 00:00:00 — Bättre förutsättningar för det kustnära yrkesfisket ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det regelverk som påverkar förutsättningarna för det kustnära yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. Utövarna av kustnära yrkesfiske i är en hårt utsatt yrkeskår. Det som tidigare uppfattats som ett relativt självständigt arbete har, genom EU-direktiv och Havs- och vattenmyndighetens förordningar och kontroll, blivit en hårt reglerad verksamhet med för många dålig lönsamhet. Det kustnära yrkesfisket har ofta en avgörande betydelse för att orter längs ska kunna leva vidare på turism och sommargäster med rökerier, restauranger, hotell och handel. Systemet med tillståndskrav för den som ska köpa fisk direkt vid båtarna hämmar den försäljning av fisk som ger bäst pris för fångsten. Som vi uppfattar erfarenheterna från länsstyrelserna, som ska utfärda uppköpstillstånd för de rökerier, butiker och restauranger med flera vilka vill köpa fisk direkt från fiskebåtarna, är dessa att endast ett litet antal tillstånd sökts och lämnats. Vi anser att systemet med uppköpstillstånd innebär en onödig och administrativt krånglig väg för kontrollen av uppköpt fisk. Kontrollen kan, som vi ser det, ske utan uppköpstillstånd utifrån kraven på att fiskarna dels ska anteckna försäljningarna i sina loggböcker, dels ska utfärda kvitton till uppköparna och ha kvar kvittokopior enligt bokföringslagen. I vart fall borde högsta tillåtna uppköpsmängd utan uppköpstillstånd, , kunna höjas avsevärt utan hinder av de EU-regler som i svar på tidigare motioner i denna fråga åberopats. Många fiskare anser att antalet fiskedagar som tillåts är alltför lågt. När tillgången på torsk förbättrats har antalet tillåtna fiskedagar inte utökats i förhållande till det antal som det begränsades till vid tidigare dålig tillgång på torsk. Det har gjort att det kustnära fisket vissa år inte kunnat utnyttja de kvoter av torsk som de tilldelats. För det kustnära fisket är även antalet dagar då fisk landas av betydelse för att förse handel och restauranger med färsk fisk. Vissa förbättringar genom ökad flexibilitet när det gäller utnyttjandet av kvoterna har skett. Det är viktigt att denna utveckling får fortsätta. Fiskarna har krav på sig att till Havs- och vattenmyndigheten innan det att fiskebåten ska gå i hamn anmäla när och var de ska gå i hamn och vilken mängd fisk av varje slag de har med sig. Myndighetens kontrollanter ska alltid ha tidsmässig möjlighet att vara i hamnen och kontrollera anmäld fångst. Sker avvikelser från landningstidpunkten eller om fiskmängden inte är korrekt påför myndighetens kontrollanter straffavgifter. Fiskarna i det kustnära yrkesfisket uppfattar de straffavgifter som tas ut som orimligt höga. De anser även att rimliga förklaringar till avvikelser och mängd inte beaktas av kontrollanterna och vid myndighetens prövningar av klagomål. En översyn av de avgifter som tas ut i samband med kontroller av fångad fisk behöver, som vi ser det, ske. Denna skulle lämpligen kunna ske genom en jämförelse med de befrielseregler och nedsättningsgrunder som tillämpas på skatteområdet.
mot · H9022068 · 2021-10-01 00:00:00 — Snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar och tillkännager detta för regeringen. Vi välkomnar införandet, genom riksdagsbeslut , i den nya förvaltningslagen av en sexmånadersgräns för prövning av om beslut då kan tas i ärenden, för vilka beslut då inte redan fattats av myndigheten. Men fler åtgärder behövs för att lagakraftvunna beslut ska kunna fattas snabbare. Långa beslutstider och höga kostnader för ombud och biträden på grund av överklaganden gör att många företag låter bli att ansöka om tillstånd för utveckling av sin näringsverksamhet och för andra ändamål. En bidragande orsak till långa beslutsprocesser i förvaltningsärenden är ett ökat antal överklaganden. Detta beror delvis på att vissa ideella föreningar i allt större omfattning getts överklaganderätt som berörda parter. Vi anser det angeläget att lagakraftvunna beslut i fler förvaltningsärenden ska kunna fattas snabbare och utan överklaganden. Ideella föreningar och andra har alltid möjlighet att inge sina synpunkter i överklagade ärenden till alla instanser som ska besluta i dem. De intressen som de ideella föreningarna och andra organisationer företräder är normalt allmänna intressen som myndigheterna och förvaltningsdomstolarna har skyldighet att beakta. Det är önskvärt att ideella föreningar och andra organisationer ges möjlighet att lyfta fram sina synpunkter och speciella kunskaper redan under prövningen i första instans. Därför är det motiverat med en utveckling mot att vissa ideella föreningars och andra organisationers engagemang tillvaratas i större omfattning som remissinstanser i myndigheters beredning av stora och principiellt viktiga ärenden, men inte som parter i juridisk mening i överklaganden av förvaltningsärenden. Detta kan förväntas bidra till bättre beslutsunderlag, mindre antal överklaganden, till lagakraftvunna beslut och lägre kostnader för alla berörda. Per Åsling (C)
mot · H9022069 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att vokabulären i med tillhörande förordningar och föreskrifter ses över och tillkännager detta för regeringen. Jordbruk och livsmedelsproduktion är för människan helt livsnödvändiga verksamheter. I viss mån är de som all verksamhet miljöpåverkande men ordet ”farlig” och i synnerhet ”miljöfarlig” kan lätt övertolkas av tjänstemän och politiker. Jordbruk har dessutom en lång rad positiva effekter på miljön, vilket aldrig vägs in i beslut om miljöpåverkan. Jordbruk är tillsammans med skogsbruk och vattenbruk verksamheter som skapar hållbar tillväxt. infördes och är en ramlagstiftning, dvs den innehåller grundläggande riktlinjer och generella mål men reglerar inga detaljer. Nackdelen med en sådan typ av lagstiftning är att den är mycket flexibel och därför kan tolkas på olika sätt från fall till fall. I kombination med att man benämner jordbruk som miljöfarlig verksamhet skapar hinder för utvecklingen av svensk livsmedelsproduktion. Livsmedelsstrategin har ambitioner om ökad produktion och stärkt konkurrenskraft, vilket måste beaktas och bejakas. Här finns stor risk för att miljölagstiftningen med sina krav på företagare i den gröna näringen helt motverkar intentionerna i Livsmedelsstrategin.
mot · H9022070 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd att fiska ål ska få överlåtas på vissa villkor och tillkännager detta för regeringen. har, genom minskad mängd vandrande ål och olika förbud för att skydda ålen från utfiskning, kraftiga neddragningar av ålfisket i skett. Ett av dessa förbud har gällt överlåtelse av ålfisketillstånd. Inte ens överlåtelse till nästa generation inom en familj har tillåtits. Detta har efter hand begränsat antalet ålfiskare och många av de som har tillstånd har hög ålder. Ålfisket längs i är listat som ett nationellt kulturarv. Fisket bedrivs med sedan generationer nedärvda metoder och en stor del av ålen förädlas genom gamla tillagningsmetoder och avnjuts på ålagillen i ålabodar och restauranger längs kusten. Den i fångade ålen får på detta sätt ett högt förädlingsvärde. Skulle ålfisket helt förbjudas, som det finns förslag om, skulle intresset för ålen och överlevnad försvinna. Det framstår enligt de senaste årens rapporter som att ålförvaltningsplanen varit framgångsrik. Jag bedömer att det behövs fortsatta begränsningar av ålfisket även om det finns positiva signaler när det gäller utvecklingen av ålbeståndet. Men ålfisket kan ske i en omfattning som är på nuvarande nivå och förhoppningsvis i en ökad omfattning. Jag anser det angeläget att ålfisket längs ska kunna fortsätta. Jag vill ha ett levande kulturarv. Eftersom det långvariga stoppet av möjligheten att överlåta rätten att fiska ål nu blivit ett allvarligt hot mot ålfiskets och kulturarvets framtid, behövs en möjlighet för aktiva ålfiskare att överlåta sin ålfiskerätt. Om överlåtelserna villkoras med begränsningar till de traditionella fångstmetoderna, anser jag att sådana ska kunna tillåtas.
mot · H9022071 · 2021-10-01 00:00:00 — Rotavdrag för den ideella sektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att bredda rotavdraget till att omfatta den ideella sektorn och tillkännager detta för regeringen. Föreningslivet i utgör det sammanhållande kittet i samhället och något som vi ska vara stolta och glad över. Men många av våra föreningar har det tufft eftersom de har ett stort underhållsansvar som ägare till fastigheter och anläggningar. Organisationer som , och Parker, , , och våra gårdar har många medlemmar med egna anläggningar och fastigheter. Men även ekonomiska föreningar som tagit över byns butik berörs, liksom andra föreningar inom social ekonomi med fastigheter. Även deras fastigheter och anläggningar måste repareras och det kostar både pengar och tid. Kan samhället hjälpa till att både minska svartjobben, öka sysselsättningen och stimulera föreningslivets infrastruktur är mycket vunnet. Många föreningar avsätter mycket stor tid till att ”leta pengar”, tid som tas från det ideella arbetet med själva verksamheten. Och bidrag till samlingslokaler räcker inte till för alla de föreningar som är i behov av stödet. Ett ytterligare faktum är att kommuner i dessa ekonomiskt svåra tider gärna skjuter över till det civila samhället att ta hand om sportanläggningar, dagis, skolor etcetera. Att införa ett rotavdrag för föreningar är smart ur många synvinklar. Det ökar arbetsutbudet och behåller viktiga funktioner i lokalsamhället. Dessutom kan fastigheter och anläggningar göras mer tillgängliga för personer med funktionsvariationer, utrustas med mer modern miljövänlig teknik för uppvärmning med mera och anpassas för att bli framtidens servicepunkter på landsbygden och i mindre tätorter och förorter. Att stimulera och underhålla ett samhälles sociala kitt ger invånarna både en bättre lokal service och gemenskap och en djupare trygghet. Konstruktionen av ett skatteavdrag för föreningar kan emellertid inte helt kopieras från hushållens husavdrag. Det finns ett stort antal föreningar, men knappt 20 000 av dem betalar skatt . Det betyder att de flesta inte har någon inkomst att göra avdrag från. I stället kan man betrakta det som en ersättning för den samhällsnytta som föreningslivet utför. Låt det organiserade föreningslivet med organisationsnummer få sitt eget rotavdrag!
mot · H9022072 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattelagstiftningen bör ändras så att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag betraktas som näringsverksamhet och inte som inkomst av tjänst för den som utför styrelseuppdraget, och detta tillkännager för regeringen. I en dom i högsta förvaltningsdomstolen 2017 fastslogs att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag är att betrakta som inkomst av tjänst för den som innehar styrelseuppdraget istället för som tidigare inkomst av näringsverksamhet i bolaget. Domen skapar stor osäkerhet för de som har styrelseuppdrag som huvudsaklig sysselsättning och inkomstkälla. Många styrelseuppdrag har en omfattning motsvarade något eller några basbelopp . Många som har styrelseuppdrag har ett flertal uppdrag som vart och ett upptar någon eller ett par dagars arbete . Problemet uppstår när den som har styrelseuppdraget t.ex. blir sjuk och behöver sjukersättning från . I det fallet finns ingen huvudarbetsgivare och respektive bolag man har styrelseuppdrag i har inget sjuklöneansvar. Resultatet blir att den som har styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning hamnar utanför trygghetssystemen. Det är en ohållbar situation. Därför är det viktigt att lagen ändras så att den som har styrelseuppdrag kan faktura detta som näringsverksamhet från ett eget aktiebolag och därifrån ta ut lön och därmed omfattas av välfärdssystemen. Motsvarande regler gäller för exempelvis revisorer. Undersökningar och bedömningar från bl.a. banker gör gällande att aktiebolag som har externa styrelseledamöter utöver företagets ägare har en bättre utveckling och lönsamhet än bolag som bara har sina ägare som styrelse. Det är således viktigt för tillväxten och utvecklingen i att det finns rimliga förutsättningar att ha styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning.
mot · H9022073 · 2021-10-01 00:00:00 — Rättvisa taxor för vatten och avlopp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett nytt taxesystem för kommunala avlopp så att kommunerna får bättre redskap att skapa rättvisa taxor, och detta tillkännager för regeringen. Det finns en problematik i taxesystemet för kommunalt vatten och avlopp som bör ses över. blir det fler och fler fastigheter som har stora hårdbelagda ytor, vilket innebär att dagvatten rinner rakt ut i det kommunala avloppsnätet och till stora delar även till reningsverken. grundas taxorna för vatten och avlopp på tomtyta och byggbar yta medan ytbeläggningen inte spelar någon roll trots att den har en stor påverkan på reningsverken och avloppsnätet. Sedan finns det de som tar hand om mycket regnvatten från sina tak genom olika insatser och åtgärder och därigenom minskar belastningen på nätet, men de har ingen ekonomisk i det. finns det många fastigheter på landsbygden som ansluts till kommunalt vatten och avlopp. Med de stora tomter som finns på landsbygden blir såväl anslutningsavgifter som förbrukningsavgifter mycket höga vad gäller avloppen. Detta skapar en skevhet i taxesystemet som behöver ses över så att kommunerna får bättre redskap att skapa rättvisa taxor.
mot · H9022074 · 2021-10-01 00:00:00 — Tryggare studietid för studenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att studenter ska inkluderas i socialförsäkringarna och tillkännager detta för regeringen. De flesta människor blir näst intill chockade när de inser hur otrygga studenter är vid sjukdom, arbetslöshet och föräldraskap. Inkludering i socialförsäkringarna är för de flesta en självklarhet . Det är därför svårt att tro att en så stor grupp som studenter har en så bristfällig inkludering i skyddsnäten. Men sjukskrivning innebär att studenten står utan någon som helst inkomst. En student som blir förälder förväntas klara sig på efter skatt. En student som blir arbetslös efter examen får leva på sparade pengar, släktingar eller ekonomiskt bistånd. När allt fler väljer att studera vidare krävs det socialförsäkringar som fungerar även för studenter. Det är dags att vi skapar hållbara och heltäckande regler som ger studenter en tryggare studietid och förutsättningar för fler att ta en examen.
mot · H9022075 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra en översyn av optikerföreskriften så att optiker ges möjlighet att förskriva synhjälpmedel till barn yngre än och tillkännager detta för regeringen. Det har gått senast utfärdade en ny så kallad optikerföreskrift med bindande regler om optikers arbetsuppgifter i hälso- och sjukvården. I föreskriften anges bl.a. att optiker inte tillåts ”färdigställa, tillhandahålla eller lämna ut optiska synhjälpmedel” till barn yngre än utan läkares anvisning. Det innebär att barn med ögonhälsoproblem – oavsett omfattning eller allvarlighetsgrad – är hänvisade till en specialistmottagning med remisskrav. Detta som optiker ofta har bättre och modernare undersökningsutrustning. Allt tyder på att barns problem med ögonhälsan kommer att fortsätta att öka i omfattning. Trenden går mot exempelvis allt fler skärmtimmar. En genomförd studie av Linnéuniversitetet visar att hela 6 av 10 elever i skolan lider av ett synfel. Enligt WHO:s beräkningar väntas hälften av jordens befolkning vara närsynta . Förutom den negativa påverkan som den ökade ohälsan har på sjukvårdens begränsade resurser måste vi räkna med att ett stort antal barn riskerar att halka efter i skolan. Ska vi i lyckas vända denna utveckling krävs en rad viktiga och skyndsamma åtgärder. En sådan är att sänka åldern för optikers rätt att hjälpa barn med deras ögonhälsa. I är åldern , vilket innebär att samtliga skolbarn ges möjlighet att besöka en optiker . Den senaste statistiken från Kommuner och Regioner visar att kötiden till en ögonmottagning är i genomsnitt, och att endast 8 av 21 regioner klarar målet om ett förstagångsbesök inom vårdgarantins . Värst är situationen i där barn får vänta på ett besök. ska detta ställas mot att de allra flesta barn hade fått hos en legitimerad optiker .
mot · H9022080 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned det politiskt tillsatta nämndemannasystemet till förmån för en allmän jury i kombination med jurister och domare och tillkännager detta för regeringen. Dagens system med politiskt tillsatta nämndemän är föråldrat. Det är förvisso naturligt att politikerna stiftar lagarna men det är för den sakens skull inte självklart att fritidspolitiker, som dessutom inte varit med om att utforma lagtexterna, skall vara med och tolka innehållet i lagarna utifrån diverse olika lagöverträdelser i förhållande till gärningsmännens motiv eller historia. Ett rimligt förfarande vore därför att dagens nämndemannasystem stöps om, så att jurister tillsammans med en oberoende och allmän jury istället fäller domar för lagöverträdelser hanterade inom landets domstolar. Det som anförs i motionen bör ges regeringen till känna.
mot · H9022081 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lagstifta om en nationell tak-över-huvudet-garanti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en strategi mot hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. Det finns olika sätt att definiera hemlöshet: social, strukturell och akut. Social hemlöshet innebär att personen ifråga har en problematik med beroende eller psykisk ohälsa. Den som befinner sig i social hemlöshet har möjlighet att få hjälp av . Strukturell hemlöshet utan social problematik är när personen inte själv kan ta sig in på bostadsmarknaden, ofta av ekonomiska skäl. Det finns också akut hemlöshet som enligt senaste mätning 2017 omfattar 33 000 individer. saknar en nationell hemlöshetspolitik. Den senaste strategin är och har inte ersatts av någon ny policy eller strategi trots att mycket tyder på att hemlösheten ökar. har våra nordiska grannländer arbetat strukturerat och effektivt genom nationella hemlöshetsstrategier. I både och har hemlösheten minskat. Ingen människa ska behöva leva som ofrivilligt hemlös och nekas hjälp för att man inte har en beroendeproblematik eller psykisk ohälsa.
mot · H9022082 · 2021-10-01 00:00:00 — Placera den nya myndigheten mot fusk och fel i välfärdssystemen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att placera den nya statliga myndigheten mot fusk och fel i välfärdssystemen i och tillkännager detta för regeringen. är en av landets snabbast växande regioner. Ett attraktivt läge mellan och /tillsammans med en fantastisk natur och med god tillgång till sjukvård, barnomsorg och skolor har bidragit till detta. En av utmaningarna som brottas med är att arbetskraften generellt sett är mer högutbildad än vad arbetsmarknaden efterfrågar och då handlar det oftast om kvinnor. Det halländska näringslivet kännetecknas till stor del av små och medelstora företag inom ett flertal branscher. Även om det finns flera stora industrier placerade i så är de oftast del av större företag där huvudkontoren är placerade någon annanstans. Det innebär att efterfrågan på högutbildad arbetskraft generellt sett är låg, då huvudkontor oftast innebär ett större behov av personer med längre utbildningar. Arbetskraften i står sig väl utbildningsmässigt med jämförbara regioner. Problemet är att arbetskraftsutbudet är alltför kvalificerat i förhållande till efterfrågan. För att lösa detta görs kontinuerliga ansträngningar att attrahera företag att etablera sina huvudkontor i . Även om detta lyckas så är etableringstakten alltför låg i förhållande till både den nuvarande diskrepansen mellan tillgång och efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft och framförallt den framtida med tanke på den stora inflyttningen till länet. målsättning är att vara den bästa livsplatsen. Detta upplever vi att vi är på god väg att uppnå, även om det aldrig innebär att man kan slå sig till ro för det kommer alltid nya utmaningar som man måste hantera. En av de största just nu handlar om arbetstillfällen för, företrädesvis, alla högutbildade kvinnor i länet. Med anledning av detta vill vi välkomna regeringen att etablera den nya myndigheten mot fusk och fel i välfärdssystemen i . Vi har många högutbildade och kvalificerade kvinnor i länet som skulle uppskatta chansen till ett arbete som matchar deras förmåga. Vill man göra skäl för att vara en feministisk regering så är här ett gyllene tillfälle att faktiskt visa att man menar allvar med det epitetet.
mot · H9022084 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa aktivitetskrav inom ekonomiskt bistånd för alla med arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. Aktivitetskrav inom ekonomiskt bistånd är avgörande för att personer i arbetslöshet och utanförskap ska få möjlighet till ett annat liv där ekonomisk självständighet råder. För de kommuner som infört arbetslinjen och lyckats vända omfattande bidragsberoende har aktivitetskrav varit centralt. råder bidragslinjen i stora delar av landet, där personer som har en arbetsförmåga blir helt förpassade till att inte göra något om dagarna och inte utvecklas för att komma närmre arbetsmarknaden. Enligt socialtjänstlagens nuvarande lydelse är det valfritt för kommuner att kräva kompetenshöjande insatser för personer med arbetsförmåga som uppbär ekonomiskt bistånd. Det innebär att arbetslösa inom ekonomiskt bistånd kan få fundamentalt olika insatser beroende på var i landet de bor, till skillnad från statliga trygghetssystem där regelverket är lika över hela landet. Det kommunala självbestämmandet är en viktig princip, men det får inte gå ut över arbetslösa människors möjlighet att arbeta och försörja sig själva. Aktivitetskrav inom ekonomiskt bistånd bör vara individuellt utformade och syfta till egen försörjning genom arbete eller studier. Om problemet för individen är brist på erfarenhet kan exempelvis en praktikplats vara en lämplig aktivering, om problemet istället handlar om exempelvis brist på kunskaper i svenska språket bör sfi vara aktuellt som krav från . Det finns flera fördelar med aktivitetskrav, utöver den uppenbara vinsten av att arbetslösa ökar sin chans att få ett jobb. Det är principiellt rätt, det försvårar bidragsfusk och det innebär en oerhört stor skillnad för den enskilde som får ett sammanhang och en samhörighet där dennes närvaro efterfrågas . Att ställa krav är att bry sig. Alternativet är att låta människor i arbetslöshet och utanförskap stanna där, utan att någon frågar vad de vill, vad de kan och var de befinner sig om dagarna. Arbetslöshet, bidragsberoende och utanförskap går i arv och vi har ett ansvar för att inte låta ytterligare en generation ta vid. Barn behöver få se sina föräldrar gå till jobbet. Därför måste obligatoriska aktivitetskrav införas. Noria Manouchi (M)