mot · H9024195 · 2021-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effekt- och kapacitetsutredning samt vikten av utbyggd nätkapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta målet om förnybar elproduktion med ett mål om fossilfri elproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett leveranssäkerhetsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska exportera mer fossilfri el, inklusive el från kärnkraft, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla elmarknadsmodellen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta projektet med en elhandlarcentrisk modell och elmarknadshubb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett moratorium för den småskaliga vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som överväger ytterligare åtgärder för att skydda den småskaliga vattenkraften mot produktionsminskningar och nedläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett samlat beslut om mellanlagring och slutförvar av kärnkraftsavfallet ska tas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta processen att bygga 5 och 6 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer för att utveckla standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en färdplan för framtidens kärnkraft som inkluderar forskning och frågan om pilotanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera kärnkraftslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara kommunernas vetorätt mot vindkraftsetableringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att havsbaserad vindkraft inte ska få riktade subventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en fond för hantering av vindkraftsavfall och kvarblivna verk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tidigt och återkommande utvärdera det gröna skatteavdragets relevans givet den snabba marknadsutvecklingen för solceller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en utredning av ekonomiska incitament för kooperativa energilösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om etablerandet av storskaliga solkraftsparker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en avvecklingsplan för naturgasen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk vätgasstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska avfallsförbränningsskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett undantag från avseende skatt på biooljor för värmeproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om torv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om geotermisk energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna bör ha om det sker oförutsedda händelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta fler åtgärder för att förenkla och väsentligen förkorta tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga en tredje kabel till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektrifiering av tunga vägtransporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på fossilfritt flyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om infångning och lagring av koldioxid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU (EU ETS) så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 21 Energi Insatser för förnybar elproduktion Infrastruktur för elektrifierade transporter Avgifter till internationella organisationer Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet oavsett väder och vind. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. såg framtiden annorlunda ut och målbilden har ändrats radikalt på bara . Som en övergripande portal vill sammanfatta huvuduppdraget vad gäller energipolitiken på detta sätt: Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på . Vi ska använda alla till buds stående medel. Vi ska bygga ut elnätet och ta bort flaskhalsar. Vi ska fortsätta bygga ut förnybara energislag. Vi ska satsa på energilagring. Vi ska arbeta för en ökad flexibilitet i elsystemet. Vi ska vidmakthålla vattenkraften. Vi ska ge goda villkor till kraftvärmen. Vi ska samarbeta med grannländer. Vi ska värna och bygga ut kärnkraften. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av fossilfri energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag, påverkar detta framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta kraftfulla åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen som är viktiga för välstånd. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar. Därför behöver vi se till att ta industrins oro på allvar - utan industriföretag har vi ingen välfärd. Vi vill aldrig mer se en rubrik som denna: ”Svensk kommun nobbar 2000 jobb – orsaken elbrist”. kommun tvingades tacka nej till en företagsetablering på grund av allvarliga felbeslut i . Något liknande får inte hända. Ett utbyggt elnät är också avgörande. Betydande delar av elnätet är gammalt och behöver renoveras som ytterligare nät måste byggas ut. råder stora elförsörjningsproblem, inte minst kopplat till vissa regioner i landet, där man exempelvis i och kring befinner sig vid en kritisk gräns. I såväl som är kapacitetstaket i stamnätet nått och effektläget mycket ansträngt. Ökad nätkapacitet är centralt för svensk tillväxt och bör ges hög prioritet. menar att en effekt- och kapacitetsutredning behövs för att bidra till ett stabilare system och säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. behöver återuppta planeringen av nya kärnkraftsreaktorer. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för utan framför allt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är kärnkraft nödvändigt för att klara klimatmålen. Internationella energirådet (IEA) har uppmanat världens länder att slå vakt om och utveckla kärnkraften, särskilt med hänvisning till klimatutmaningen. är det och som bygger flest reaktorer, här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. behöver sätta press på våra grannländer , , och att avveckla sin kolkraft. Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar de till hundratals människors för tidiga död genom astma, cancer och andra sjukdomar. Mål om fossilfri elproduktion Elförsörjningen kan rätt hanterad utgöra en svensk konkurrensfördel som för hög industriell investeringsvilja och etableringar av nya företag. Men det förutsätter att vi inte omotiverat omkullkastar faktorer som har byggt svensk energiförsörjning stark. Ett mål inom energipolitiken är att svensk elproduktion ska vara förnybar . Även om det inte innebär ett strikt förbud mot livstidsförlängd eller ny kärnkraft bortom detta år, skickar målet olyckliga styrande signaler till marknaden och till myndigheter om hur kärnkraftens framtid betraktas på politisk nivå. Det blir en hämsko för investeringar. Svensk elproduktion bör vila på kraftslag som tillsammans kan skänka stabilitet, effektivitet och som har en grön profil. ser inget värde i en målsättning om att pressa undan klimatfrämjande kärnkraftsel till förmån för förnybar, ofta variabel, elproduktion. Kärnkraften bidrar med trygghet i systemet genom en hög kapacitetsfaktor och kvalitetsbringande systemtjänster som svårligen kan kompenseras för. Ett kärnkraftsinkluderande system är mer kostnadsoptimalt än ett förnybart. En analys som låtit göra visar att ett fossilfritt system är billigare än samma mängd energi med enbart förnyelsebara energislag. Ett energisystem som inkluderar även kärnkraften är också mer stabilt. Ur klimatperspektiv är det centrala att minimera utsläppen av växthusgaser, och här talar livscykelanalyser för att kärnkraft har lägre utsläpp än flera förnybara alternativ. Detta mot bakgrund av att ett system med enbart förnybara energislag kräver många fler enheter som i byggskedet orsakar klimatpåverkande utsläpp. Sett ur ett globalt perspektiv förtjänar det att påminnas om att av den samlade energianvändningen i världen kommer ifrån fossila källor. Det är här det stora problemet finns. Vi har inte råd att förlora kraft och tid på att låta ”förnybart” sätta krokben för det fossilfria. Räknar man på en livscykelanalys på de tre största energislagen i – vattenkraft, kärnkraft och vindkraft – visar slutraden att kärnkraften har de lägsta koldioxidutsläppen. Då har alla moment tagits med så som byggnation av verket, alla effekter av bränsleframtagning, rivning och omhändertagande av avfall. Analysen visar att kärnkraft orsakarutsläpp av koldioxid per producerad kWh. Motsvarande siffror för vattenkraften är drygt och för vindkraften drygt . Alla tre energislagen förtjänar sin plats i den svenska energimixen men siffrorna är ännu ett exempel på att den svenska blockeringen kring kärnkraft och förnybart har blivit en återvändsgränd även ur ett klimatperspektiv. har ett elöverskott i genomsnitt över året. Det kan vara ett pedagogiskt problem med att förklara varför elbalansen kan komma att bli ett problem. Från regeringens håll påminner man ofta om att har ett överskott av el som gör det möjligt för oss att exportera fossilfri el till andra länder. Detta är förstås bra, särskilt om det innebär att den svenska elen tränger undan fossilbaserad el. Men problemet är att vi har en effektbrist i det svenska elsystemet som inte är bra för varken leveranssäkerhet, ekonomi eller miljö. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att om ska kunna möta det kraftigt ökade behov av el som prognoser ger för handen, kommer vi att behöva såväl mer elproduktion från samtliga fossilfria energislag. vill därför att målet om förnybar elproduktion ersätts med ett mål om fossilfri elproduktion . släppte EU:s gemensamma forskningscenter JRC en rapport där kärnkraftens livscykel har analyserats på djupet. Detta är ett arbete som gjorts i samband med EU:s taxonomiprocess. En kort sammanfattning av den 387-sidiga rapporten är att det finns inget som hindrar kärnkraftens inkludering som hållbar i EU:s taxonomi för hållbara verksamheter. Rapporten utreder kärnkraften ur flera hållbarhetsaspekter med särskilt fokus på miljö och klimat. Denna rapport kommer att genomgå noggrann granskning. ser med stort intresse fram emot vad som blir slutresultatet av denna process. har betydande utmaningar kopplat till energiförsörjningen. Att el finns tillgänglig i den omfattning vi behöver den, när vi behöver den och till konkurrenskraftiga priser är grundläggande för vårt lands ekonomiska utveckling. Vi vet från beräkningar i en rad rapporter att elanvändningen väntas öka markant fram om branschernas planer på fossilfrihet ska förverkligas och klimatmålen ska bli verklighet. Den nu rådande energipolitiska inriktningen saknar svar på hur vi tar oss an centrala frågeställningar om framtidens energiförsörjning. fångar frågan på ett utmärkt sätt i sin senaste scenariorapport: ”har mycket goda förutsättningar att öka elproduktionen för att möta den högre efterfrågan. Teknik- och kostnadsutvecklingen för såväl befintliga som relativt nya tekniker påverkar i stor grad hur lönsamma olika tekniker och produktionsslag blir framöver. Under vissa scenarier kan till exempel både havsbaserad vind och ny kärnkraft komma att på lång sikt bli lönsamma relativt dagens situation. Den ökade efterfrågan på el och ökad andel intermittent (variabel) kraft kommer att innebära nya utmaningar i det nya elsystemet. Det är därför viktigt att skapa förutsättningar att möta efterfrågan på el på ett kostnadseffektivt och hållbart sätt och med hög acceptans i samhället.” Med fakta och saklighet som grund tror att det finns goda möjligheter att hitta en bred samsyn om flera nödvändiga grundbultar i framtida energiförsörjning. vill att en ny parlamentariskt sammansatt tillsätts. Den ska med hjälp av sakkunnig expertis bereda underlag som kan utgöra grund för en bred energiöverenskommelse om en långsiktig, hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och övriga samhällets behov. har länge haft en elförsörjning där leveranser har kunnat tas för givna, till gagn för vår position som industrination och för familjernas livskvalitet. De senaste årens förändringar av energisystemet har ur leveranssäkerhetssynpunkt medfört ökade utmaningar, där bland annat systemet har blivit svårare att planera och tillväxten av variabel kraftproduktion måste balanseras. är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet vilket gör att alla agerar kortsiktigt. El är inte vilken vara som helst, därför ska aktörerna på elmarknaden avkrävas långsiktighet. beslutade om att ta fram ett leveranssäkerhetsmål, men regeringen har inte effektuerat tillkännagivandet. har frågans aktualitet tilltagit, vilket visat sig i form av nödåtgärder för att klara försörjningen och nya alarmerande analyser om tusentals jobb som kan förloras på grund av regional effektbrist. Regeringen måste påskynda framtagandet av leveranssäkerhetsmålet. Stödtjänsterna är nödvändiga för att systemet ska vara robust och stabilt. Det måste finnas en garanti att frekvenshållningen alltid ligger på cirka . Kostnaderna för att köpa in dessa tjänster stiger. låg dessa på men ligger nu på . Primärt handlar det inte om att köper mer stödtjänster utan att tjänsterna har ökat i pris. Dessvärre kan vi se att kostnaderna kommer att öka än mer. Prognosen är att det kommer att ligga på . Detta är förstås en kostnad som landar på slutkund, dvs hushåll och företag. () har i sin rapport i elsystemet (2017) rekommenderat att ska ges huvudansvar för uppföljningen av leveranssäkerheten. Däri skulle ligga att ta fram prognoser för den långsiktiga energi- och effektbalansen, behov av systemtjänster och för överföringskapacitet även på regional- och lokal nivå, men också att föreslå åtgärder. Regeringen bör överväga det förslaget. Miljöansvaret – en grund för energipolitik antog ett klimatpolitiskt ramverk för med Miljömålberedningens betänkande som grund och från är klimatlagen införd. innebär att ska ha noll-utsläpp (netto) . lyfte dessutom fram vikten av åtgärder för fortsatt utveckling av en biobaserad ekonomi, där nya biobaserade produkter från skog, jordbruk eller vattenbruk kan ersätta fossilbaserade produkter. stödjer utsläppsminskningsmålet och vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som historiskt har fått ned klimatutsläppen inom sin elproduktion. Men detta är något som måste vårdas. beräknar att den förtida stängningen av och innebär mer CO2-utsläpp . värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå, för att uppnå dessa klimatmål. bör därför exportera mer el från kärnkraft till andra länder i . För att stödja exporten av fossilfri el behöver även sammanlänkningen av EU:s medlemsländers elnät påskyndas genom ökade investeringar och höjd målsättning inom ramen för EU:s energiunion. Vi menar att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovation går hand i hand med en modern energipolitik. Vårt lands konkurrenskraft och klimatutmaningen förutsätter en trygg produktion. menar att marknadens utformning bör ses över så att den bättre styr mot leveranssäkerhet. betalar marknaden för energi, men det saknas incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Stödtjänster som får systemet att fungera tillhandahålls i huvudsak utan betalning. Ett elsystem som ger betalt för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerbara kraftslag, som kärnkraft och vattenkraft, skulle då få en specifik ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. fattades de första besluten om en ny elhandlarcentrisk modell med en gemensam slutkundsmarknad. Bland skälen bakom besluten fanns en ambition om att underlätta för elkunderna genom endast en kontakt mellan kund och företag, liksom att gå över till en faktura. Arbete har gjorts för att genomföra reformen. I debatten har dock frågor väckts om reformens lämplighet. En huvudpoäng med den elhandlarcentriska modellen har varit att försöka sänka kostnader och göra det enklare för kunder. Tanken var att man skulle få en faktura istället för två och det skulle vara enklare för kunden att byta elleverantör. Men verkligheten har sprungit ifrån den ursprungliga planen och det är dags att sätta ett stopp för projektet . Det finns två tungt vägande skäl för detta. Dels är det tekniskt svårt och mycket kostsamt att skapa det system som krävs för att modellen skulle fungera. Dels är det ett säkerhetsproblem att samla elkunders alla mätvärden på ett och samma ställe. Det är förknippat med stora risker, något som inte minst försvarsmakten har påpekat. Erfarenheterna ifrån senaste sommarens attack mot Coop är bara ett exempel på påminnelse om vilka hot som måste hanteras. Därför bör planerna på en elmarknadshubb skrotas. Istället bör energin riktas på reformer som på riktigt ökar konkurrensen på elmarknaden och stärker kundernas ställning på marknaden. Vi vill i det sammanhanget föreslå tre reformer av den svenska elmarknaden: Slopa anvisningsavtalen – en relativt stor andel av elkunderna gör inget aktivt val av elbolag och anvisas i de flesta fall ett avtal som är dyrare. Denna avtalsform bör slopas och kunden bör istället få välja ett elavtal på samma sätt som för bredband och telefoni. Denna ändring skulle minska kostnaderna för kunderna. Förstärkt regelverk kring leverantörsbyte – kundens ställning och rätt att byta elbolag behöver stärkas liksom att korrekta affärsmetoder ska premieras. bör ges i uppdrag att ta fram utvecklade regler för leverantörsbyte, däribland en mer tydlig och säker fullmaktshantering och en tydlighet mot kunderna kring villkor. Denna ändring stärker kundens roll på elmarknaden. Elfakturorna behöver förenklas. Många kunder upplever elräkningarna som röriga, vilket försvårar möjligheten att vara aktiv som kund och att välja elbolag. Vi vill inte se en påtvingad gemensam fakturahantering som med den elhandlarcentriska modellen, däremot vill vi se att en branschgemensam dialog initieras. Lyckas inte det frivilliga arbetet utesluter vi inte andra, tvingande åtgärder, för att förenkla fakturorna för kunderna. Denna ändring stärker kundens roll på elmarknaden. Energiförsörjningen i ett samhälle är den mest grundläggande faktorn. Det är där vi måste starta hela diskussionen om hur vi ska kunna fortsätta att utvecklas som en välfärdsnation och möta olika utmaningar där klimatet är den som ställer krav på kloka beslut. Gör vi en kort historisk tillbakablick var det när människan klarade av att bemästra kolbaserad ångkraft som industrialismen tog fart. I takt med att vi kunnat effektivisera allt mer har överskott skapats som har lagt grunden till det samhälle vi har . har genom att bygga upp produktionskapacitet med vattenkraft och kärnkraft haft en enastående utveckling. Detta är ett arv som förtjänar att vårdas men också utvecklas. elproduktion uppgick enligt sammanställning till . Det är en minskning med jämfört med . Vattenkraften är det kraftslag som producerade mest el och tillförde . Det är en ökning jämfört med året innan. Kärnkraften producerade el , en minskning jämfört med året innan. Den konventionella värmekraften bidrog med . Det är en minskning jämfört med . kom från förnybara bränslen. Den totala användningen av el, inklusive förluster vid överföring, var . Det är en nedgång med . Det finns anledning att tro att pandemin har påverkat och vi får inte förledas att tro att en minskad elanvändning kommer att vara det nya normala. bör sträva efter att exportera mer el och motverka ökande obalanser i den egna försörjningen . Dels gör de våra grannländer mindre beroende av koldioxidkraft, dels ger de oss en energireserv om något oväntat inträffar. väntas elproduktionen behöva öka kraftigt för att möta behoven. Det finns möjlighet för att exportera elöverskott till våra grannländer via de överföringsförbindelser som finns från till , , , och . Delar av året upplever emellertid minskade marginaler i kraftbalansen när elen behövs som mest. Det är en följd av mer variabel elproduktion parallellt med brist på planerbar kraft vilket gör systemet mer sårbart. har återkommande i analyser över kraftbalansen konstaterat att marginalerna i svensk elförsörjning är kraftigt ansträngda. Den senaste rapporten bekräftar ånyo detta. gör sig mer beroende av utländsk el då efterfrågan är som störst.