mot · H9023277 · 2021-10-04 00:00:00 — 6.11.9 Stoppa utsläppen av plast till miljön WWF uppskattar i rapporten : The cost to society, environment and the economy att det globala plastskräpet ökar från 11 miljoner till 2040. Kostnaderna för att hantera effekterna från plastproduktion (2019) uppskattas till gigantiska under plastens livscykel. Kostnaden för samhället, miljön och ekonomin är 10 gånger högre än marknadspriset för jungfrulig plast. av den jungfruliga plasten består av råvaror som kommer från olja och fossil energi. delar WWF:s bedömning att det växande plastberget är ett globalt problem som kräver gränsöverskridande samarbete och åtgärder med tydlig målsättning. bör verka för en global målsättning om att all plast ska återvinnas eller återanvändas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Flera miljöorganisationer i uppmanar till ett förbud mot reklam som ökar användningen av fossila energikällor, däribland och . På samma sätt som reklam för tobak är förbjuden i EU och alkoholreklam är mycket strikt reglerad borde också kunna ha ett fossilreklamförbud. i föreslår att ett fossilreklamförbud bör inkludera följande: En svartlistning i hela reklam- och medielandskapet för oljebolag. Detta skulle motsvara den svartlistning som existerar för tobaksbolag Förbud mot reklam för bilar och transporttjänster baserade på förbränningsmotorer Förbud mot reklam för flygresor anser att detta är intressanta utgångspunkter för hur ett förbud om fossilreklam skulle kunna utformas, men frågan behöver utredas noggrannare. Utsläpp av fossila energikällor spär på klimatkrisen och behöver stoppas fortast möjligt. Fram tills dess att har förbjudit användning av fossil energi kan ett fossilreklamförbud vara ett viktigt sätt att begränsa användningen. vill därför att en utredning tillsätts om införandet av ett reklamförbud mot verksamheter som innefattar fossil energi. En utredning bör tillsättas i syfte att ta fram förslag på reklamförbud för verksamheter som innefattar fossil energi. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. enades världens ledare om FN:s 17 globala hållbarhetsmål för en hållbar utveckling till 2030. välkomnar denna målsättning för att nå hållbar utveckling och utrota fattigdomen genom rättvisa, jämlika och jämställda samhällen. Agenda 2030 handlar om såväl nationella som globala åtaganden. Fastän vi i ska jobba mot målen i Agenda går utvecklingen här åt fel håll på en rad områden och den ekonomiska ojämlikheten ökar. Ojämlikheten mellan grupper minskar inte utan ökar i stället, vilket även Genomförandet av Agenda 2030 i visar. De nationella klimat- och miljömålen går inte att nå med nuvarande styrmedel och åtgärder. Inom hälsa syns tydliga klasskillnader och lågutbildade kvinnors medellivslängd sjunker. Skolan är segregerad och uppfyller inte målet om en ”inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet för alla”. Alla har inte bra och ändamålsenliga bostäder. Alla har inte jobb eller ens jobb med ”anständiga arbetsvillkor”, som agendans mål nummer 8 handlar om. På område efter område går utvecklingen i åt fel håll, och trots det drivs en politik som tvärtom ökar klyftorna i samhället i stället för att minska dem som målen i Agenda handlar om. Handlingskraften för att ta itu med denna utveckling uteblir. anser att ambitionsnivån i genomförande av Agenda 2030 bör vara högre än det som regeringen ger uttryck för i proposition 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030. I vår följdmotion 2020/21:249 med anledning av regeringens proposition 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030 redogör för sina förslag för en ambitiösare politik för att uppnå Agenda 2030-målen. 6.13.1 bör driva krav om att EU:s klimatmål till 2030 skärps anser att om EU:s mål ska vara i linje med 1,5-gradersmål så behöver EU anta ett klimatmål till 2030 om att utsläppen ska minska med . bör driva krav om att EU:s klimatmål till 2030 ska skärpas till jämfört med . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.13.2 bör driva krav om att EU ska uppnå nollutsläpp Det har ställt sig bakom mål om att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med mellan 80–till 2050, varav inom regionen. anser att denna målsättning inte är förenlig med ambition att begränsa den globala temperaturökningen till och sikta mot . Inte heller är den förenlig med att i-länderna p.g.a. sina historiskt höga utsläpp av växthusgaser bör bära sitt ansvar genom att gå i täten för nödvändiga utsläppsminskningar. Därtill anser vi att EU bör sträva efter nollutsläpp genom att minska samtliga utsläpp inom regionen. bör driva krav om att EU ska uppnå nollutsläpp . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.13.3 Öka EU:s klimatambitioner generellt och främja naturbaserade klimatlösningar Ökat skydd av skog är nödvändigt för att bevara den biologiska mångfalden och är en positiv klimatåtgärd. Men även om en ökad areal skog skyddas inom och övriga EU-länder kommer en stor del av skogarna att brukas. Därför är ett hållbart brukande och ett hållbart nyttjande av skogsråvaran helt avgörande för såväl klimatet som för den biologiska mångfalden. Ett sådant brukande bör enligt ske inom naturens gränser som måste vara den ram vi har att förhålla oss till. För att bromsa klimatkrisen och nå klimatmålen är det nödvändigt att upphöra med förbränning av fossilt kol (lagrat ) för att inte tillföra ytterligare fossilt kol till atmosfären. Dessutom måste förlust av ekosystem med stora kolförråd stoppas. Men det räcker inte. är koldioxidhalten i atmosfären så hög att den behöver minska för att vi på lång sikt ska kunna stabilisera jordens klimat. Vi behöver därför lagra mer kol i de biogena kolförråden genom s.k. naturbaserade klimatlösningar, dvs. i växtlighet genom fotosyntes. Men vi behöver även använda en del av den biomassa som fotosyntesen skapar för att förse oss med råvaror, som bl.a. kan ersätta fossil energi och råvaror med stor klimatpåverkan. bör verka för att EU:s gröna giv () ökar klimatambitionerna samt främjar naturliga klimatlösningar och återställning av ekosystem. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska verka för att kolsänkor och utsläpp av växthusgaser skiljs åt i utformningen av EU:s klimatpolitik och att bägge ska ha ambitiösa men separata mål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska verka för att EU tar fram ett ambitiöst klimatmål för en fördubbling av EU:s kolsänkor till 2030 jämfört med . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska verka för att EU tar fram lagstiftning för att hindra fortsatt avskogning av skog med höga naturvärden globalt samt fasar ut produkter som leder till avskogning från EU-marknaden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.13.4 och EU:s klimatbistånd ska vara additionellt De fattiga och redan utsatta i världen drabbas värst av värme, torka, översvämningar, sjukdomar och bristande vattenkvalitet. Oavsett om fattiga och marginaliserade grupper lever i rika eller fattiga länder drabbas de värst. För att lyckas kombinera en effektiv fattigdomsbekämpning med ekologisk hållbarhet krävs satsningar på miljövänlig och hållbar produktion av energi och livsmedel samt omställning till en mer miljövänlig transport- och industrisektor. vill därför se ett nytt klimatbistånd som ska användas till förebyggande klimatåtgärder som motverkar konsekvenserna av de klimatförändringar vi redan ser. Klimatmålen måste gå före kortsiktiga vinstintressen och den rika delen av världen måste ta sitt historiska ansvar. Det klimatbistånd vi vill se ska bestå av nya additionella medel, dvs. vara ytterligare medel utöver det utlovade biståndet och trappas upp . Pengarna kan t.ex. användas för omställning till ekologiskt hållbara jordbruk, teknikutveckling eller utbyggnad av förnybar energi. EU har antagit en policy för samstämmighet i utvecklingspolitiken, Policy Coherence for Development, som motsvarar politiken för global utveckling (PGU) i svensk utvecklingspolitik, vilket numera är inkluderat i arbetet med Agenda 2030. finns dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. Unionens handels-, jordbruks- och fiskeripolitik är exempel på verksamheter som försvårar, och i vissa fall helt slår sönder, förutsättningarna för att biståndet ska kunna ge resultat genom att vara utformat utifrån medlemsstaternas behov. anser att bör verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt, alltså läggas till redan existerande åtaganden för biståndet. Klimatet är en ödesfråga och omställningen i den fattiga delen av världen är central. Regeringen bör verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt. I motion 2021/22: V400 En svensk utvecklingspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling föreslår vi detta samt en mängd andra åtgärder för en hållbar utveckling. 6.14 Klimat- och handelspolitik 6.14.1 EU bör ställa krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal vill ha en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimatet och miljön främst och som fokuserar på samhällsvinster för alla – inte bara på vinster för storföretag. Handel med omvärlden är avgörande för välstånd och vår utveckling. har stått bakom avvecklingen av tullar och andra formella handelshinder. har EU handelsavtal med omkring 50 länder. menar att och EU måste stå upp för miljön, klimatet och demokratin. Det gäller även de handelsavtal som EU ingår. Därför motsätter vi oss en handelspolitik där vinster för storföretagen går före rätten till trygga jobb, klimatet och vår gemensamma välfärd. är emot handelsavtal som flyttar makt från länders regeringar till storföretag och som riskerar att undergräva arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimat och miljö. Ett stort problem är också att företag ges möjlighet att stämma stater för utebliven vinst genom ett tvivelaktigt investerare – statförfarande (ISDS). Därmed hindras länder från att föra den politik de vill om den strider mot avtalet. Vidare menar att EU bör ställa som krav att motparten ska leva upp till i alla förhandlingar om handelsavtal. Regeringen bör verka för att EU ställer krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal. 6.14.2 Ställ krav på hållbarhetsåtaganden för handel med I härjade omfattande bränder i . Landets president vägrade länge agera för att stoppa bränderna; han har t.o.m. hävdat att de är ett påhitt av miljöorganisationer. har EU kommit överens om ett gigantiskt handelsavtal med , där bl.a. ingår. Avtalet har mötts av omfattande kritik från civilsamhället. uppmanades EU av över 300 frivilligorganisationer att stoppa förhandlingarna om avtalet med hänvisning till den kraftigt försämrade situationen för klimatet och de mänskliga rättigheterna i under Bolsonaros styre. miljöminister är djupt kritisk till avtalet, och efter undermåliga hantering av skogsbränderna i har såväl som hotat med att inte godkänna avtalet. och har dragit in sitt stöd för att bekämpa skogsavverkningen i eftersom landets president uppenbarligen inte använder pengarna till det avsedda ändamålet. I har ett importstopp av brasilianskt nötkött diskuterats. kräver därför att det nuvarande handelsavtalet med stoppas och kräver bindande klimat- och miljöåtaganden i fortsatta förhandlingar. Regeringen bör verka för att stoppa handelsavtalet med och kräva bindande klimat- och miljöåtaganden för fortsatta förhandlingar. 6.14.3 Tydliggör sanktioner om handelspartner inte håller åtaganden om hållbarhet En annan brist i EU:s handelsavtal är att de inte fastslår vilka sanktioner som ska användas när ett land som inte respekterar sina åtaganden. Kapitlet om hållbarhet blir därför tandlöst. Just därför är kritiken så massiv från alla de organisationer och personer som på allvar bryr sig om klimatet. Om lämnar , som de hotat att göra, skulle det inte påverka det ingångna avtalet eller leda till sanktioner. Detta är en uppenbar svaghet som vill åtgärda. Regeringen bör verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska stipulera sanktioner ifall parterna inte håller sina åtaganden. 6.14.4 bör de svenska exportkrediterna i samtliga fossila verksamheter upphöra Enligt regeringen ska det internationella exportfinansieringssystemet bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser och verksamheten och kreditgivningen ska vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende. Enligt regeringen görs detta bl.a. genom att man upphör med de svenska exportkrediterna till investeringar i prospektering och utvinning av fossila bränslen. välkomnar att regeringen avser att vidta åtgärder för att export-finansieringssystemet ska vara i linje med . Vi anser dock, i likhet med , att ett stopp bör införas för samtliga fossila verksamheter, dvs. även för förädling och kraftgenerering inom fossila verksamheter. ska enligt de svenska exportkrediterna till investeringar i samtliga fossila verksamheter, inklusive förädling och kraftgenerering, upphöra. 6.14.5 IMF:s och verksamhet bör anpassas till Agenda 2030 meddelade dåvarande chef att banken efter 2019 skulle upphöra med låneprojekt till gas- och oljeutvinning samt borrning och drift av oljebrunnar. Banken meddelade också att den kommer att använda sig av ett skuggpris på koldioxid i de ekonomiska analyserna av alla projekt i sektorer med höga utsläpp. Bankens besked bedöms som viktiga av flera miljöorganisationer som pekar på att många satsningar inte skulle bli av utan stöd från och att banken tidigare gjort stora investeringar i sektorn. finns det mycket kvar att göra i miljö- och klimatarbete. Löftet innebär inget totalt stopp av finansiering för projekt som rör fossila bränslen eller fossil energi. Bland annat undantas byggandet av gas- och oljeledningar och lån till fattiga länder för sådana investeringar under vissa förutsättningar. Lån via mellanhänder omfattas inte heller. På den vägen finansierar indirekt byggandet av kolkraftverk i länder som , och . menar att dessa s.k. Bretton Woods-institutioner i högre grad bör sträva i samma riktning och att den riktningen bör styras av Agenda 2030. Regeringen bör verka för att IMF:s och verksamhet anpassas till Agenda 2030. I motion 2021/22: V400 En svensk utvecklingspolitik för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling föreslår vi detta samt en mängd andra åtgärder för en hållbar utveckling. 6.14.6 Stärk företagens klimat- och miljöansvar utomlands För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar bör även ett klimat- och miljöperspektiv anläggas på de förslag som regeringen arbetar fram. Det kan ske med utgångspunkt i environmental due diligence, ett verktyg som liknar human rights due diligence, men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande. Regeringen bör utreda möjligheten att även införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. 6.15 inför COP 26 och kommande globala förhandlingar är den 26:e i ordningen (COP26) och planeras att hållas i i . Vid mötet bedöms ett antal frågor att stå i fokus. Till dessa frågor hör klimatfinansiering, gemensamma tidsramar för nationella åtaganden för utsläppsminskningar, regler för rapportering av utsläpp och finansiering, klimatanpassning samt reglering av handel med utsläppsrätter. anser att inför och under klimatmötet bör driva nedanstående åtgärder. 6.15.1 bör presentera eget nationellt klimatåtagande Som tidigare nämnts har , i likhet med de andra tidigt industrialiserade länderna, ett stort historiskt ansvar för utsläppen som ackumulerats i atmosfären. Vid klimatförhandlingarna i var dock den svenska positionen densamma som EU:s när det gäller utlovade utsläppsminskningar. intog därmed en position om att utsläppen ska minska till 2030, vilket enligt är helt otillräckligt för att ta sitt historiska ansvar för klimatförändringen. FN:s sekretariat för klimatkonventionen samt flera organisationer och oberoende forskare har konstaterat att de samlade klimatbidragen inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning till max . Alla parter till har nationellt fastställda klimatåtaganden (NDC, Nationally Determined Contributions) som de ska leva upp till. EU har ett gemensamt åtagande med ett klimatmål till 2030. I stället för att står bakom EU:s NDC , dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser, bör därutöver presentera ett eget nationellt klimatbidrag. bör presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. NDC, som kompletterar och går utöver EU:s. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.15.2 Möjliggör överföring av grön teknik För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de få tillgång till modern miljöteknik. Genom att förändra patentlagstiftningen skulle tekniköverföring gynnas. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodellering i syfte att förutsäga väder osv. finns ofta koncentrerade hos företag inom den rika delen av världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN i ) men det saknas i stor utsträckning konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bl.a. kunna göras genom en reform av bestämmelser kring patent och immaterialrätt för vissa utvalda tekniker. bör, i internationella klimatförhandlingar och andra forum, verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringen ges liknande undantag som finns inom gällande livsbesparande mediciner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.15.3 Inkludera klass- och genusperspektivet i klimatförhandlingar Klimatpolitiken måste vara inkluderande. I den internationella regleringen och styrningen av klimatpolitiken saknas ofta klass- och genusanalys. De rika ländernas historiska ansvar för klimatkrisen måste tydligare uppmärksammas och adresseras. Hur flickor och kvinnor drabbas av klimatförändringen skiljer sig från hur pojkar och män påverkas men uppmärksammas inte i samma utsträckning. På samma sätt brister det ofta i analyser när det gäller att ta till vara flickors och kvinnors erfarenheter i klimatomställningen. bör i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör verka för att stärka det feministiska perspektivet i EU:s gemensamma åtaganden inför COP26 och inför kommande globala forum. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör verka för att klimatpolitiken i internationella förhandlingar och andra forum bidrar till att öka flickors och kvinnors inflytande och delaktighet i klimatarbetet, och stärka skyddet av dem som försvarar sin mark, miljön och de mänskliga rättigheterna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör verka för att flickors och kvinnors rätt till utbildning, mark och andra naturresurser samt rätten till rent vatten, sanitet och hygien sätts i centrum i det globala arbetet för klimatanpassning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. IPCC:s senaste delrapport konstaterar att människans utsläpp av växthusgaser leder till mer extremväder. Risken för den typ av extrema skyfall som drabbade och kommer att öka. Likaså risken för värmeböljor som i och samt därtill förhöjd risk för skogsbränder. Extrema väderhändelser kommer även att i ökad utsträckning ske i . kommer enligt IPCC att få kraftigt ökad nederbörd redan inom de närmaste decennierna oavsett om vi minskar utsläppen eller inte. Många kommuner kommer att behöva rusta för att klara perioder med stora regnmängder och perioder med värmeböljor. Kommunerna har ett betydande ansvar för att denna upprustning sker. Det kan handla om att rusta vatten- och avloppssystemen, säkerställa kylsystem på äldreboenden, anpassa boende eller fysiska skyddsåtgärder för höga vattennivåer. vill inte frånta kommunerna ansvar för att bättre rusta samhället för klimatkrisen men anser att staten i ökad utsträckning bör stärka det ekonomiska stödet för ett starkare förebyggande arbete. Kommunerna har ett mycket stort eftersläpande behov av åtgärder för klimatanpassning. Behovet kommer inte minst att öka med anledning av framtida stora infrastruktursatsningar. Det statliga stödet bör eftersträva lösningar för att förhindra ras, skred, slamströmmar, erosion och översvämningar. Enligt en nyligen publicerad rapport bedöms översvämningar preliminärt utgöra den största samhällsekonomiska riskkostnaden. Nooshi Dadgostar (V)