ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023519 · 2021-10-05 00:00:00 — Ökat driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. I äger och driver det statliga bolaget de största och mest lönsamma flygplatserna i landet. Övriga flygplatser ägs av kommunerna med stöd av visst driftsbidrag från staten. Det finns även kommunala flygplatser som har statligt upphandlad flygtrafik. Det beror på att dessa har väldigt svårt att uppnå egen lönsamhet – inte minst eftersom de har få rörelser på sin flygplats och små möjligheter till inkomster. Syftet med de statliga bidragen är alltså att säkerställa att det finns flygplatser i de delar av landet som har sämst tillgänglighet. Trots detta har dessa flygplatser fått se driftsbidraget sänkas som både myndighetskrav och personalkostnader ökat. Många kommuner måste därför gå in med miljonstöd för att kunna hålla sin flygplats öppen. Det i sin tur är en sårbar länk i tillgängligheten till goda transporter i hela landet. , när den statligt upphandlade flygtrafiken med NextJet avslutades med en konkurs, ökade kommunernas kostnader ytterligare med flera miljoner. Dessa inlandskommuner, som ofta har en ansträngd ekonomi, skulle snarare behöva lägga dessa pengar på skola, vård och omsorg. Frågan är hur länge de kommer att kunna hålla flygplatserna öppna? Det står nu allt mer klart att dessa små flygplatser är i akut behov av ökade driftsbidrag för att kunna säkerställa öppna flygplatser. Detta bör ges regeringen till känna. Per Schöldberg (C)
mot · H9023521 · 2021-10-05 00:00:00 — Underlätta för långtidssjukskrivna att återgå i arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utveckling av det särskilda högriskskyddet bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 25-procentsstegen i sjukskrivningen bör tas bort till förmån för en mer flexibel sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för medarbetare att i samråd med arbetsplatsen planera arbetstider utifrån medarbetarens förutsättningar och arbetets beskaffenhet och tillkännager detta för regeringen. Sjukförsäkringens sjukskrivningssteg med 25-procentsintervaller upplevs av många som för stora kliv när en ska börja arbetsträna eller återgå i arbete. Regler om att arbets-träna/vara på arbetsplatsen lika mycket tid komplicerar arbetsträning för medarbetare med lång resväg. Det finns undantag för detta men då ska det finnas medicinska underlag för att arbetsträna på annat sätt. Medarbetaren bör tillsammans med sin arbetsplats kunna göra bedömningen om hur många timmar per dag som kan vara lämpligt att arbetsträna utifrån dennes förmåga och arbetets karaktär. För många känns det inte lönt att resa än arbetsträningen. Långtidssjukskrivna lägger väldigt mycket tid och energi på att få tillräckligt starka läkarintyg för att kunna vara fortsatt sjukskrivna. Många känner sig inte friska nog att börja arbeta eller vågar inte riskera sin sjukpenning eller lita på sin arbetsförmåga. Det tar fokus från processen att bli frisk och det känns tryggare att fortsätta vara sjuk. Vårt samhälle behöver all den arbetskraft som finns tillgänglig. Att underlätta för sjukskrivna att bibehålla kontakt med sin arbetsplats ger en ökad känsla av sammanhang, vilket underlättar återgång till arbete. Att vara i sitt arbetssammanhang och få arbeta av sin kapacitet ger snabbare återhämtning och minskar risken för följdproblematik och utanförskap. Att ha en anledning att besöka sin arbetsplats underlättar att återvända den dagen man återfått något av sin arbetskapacitet. En individcentrerad sjukförsäkring bör utredas, där det ska vara möjligt att våga närma sig arbete igen efter sjukskrivning med tryggheten att det finns en sjukförsäkring att falla tillbaka på om sjukdom eller mående försämras. Detta skulle kunna ske med en utveckling av särskilt högriskskydd som redan finns för dem som på grund av sjukdom eller funktionshinder riskerar att vara sjuka ofta eller sjuka .
mot · H9023522 · 2021-10-05 00:00:00 — Tillåt fler språk än svenska vid myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar och villkor för att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. Vid myndighetsutövning är endast svenska tillåtet som språk att kommunicera på. I vårt samhälle behärskar många invånare och myndighetspersoner andra språk lika bra som svenska och det borde ses som en tillgång med en flerspråkighet. I händelse av att myndighetspersonen och personen som ärendet gäller har lättare att kommunicera med varandra på annat språk än svenska är det ändå inte tillåtet vid myndighetsutövning, utan tolk ska anlitas. I praktiken innebär det att myndighetspersonen pratar svenska med tolken, som ska översätta till personen som ärendet gäller. Denna person svarar tolken, som myndighetspersonen förstår vad som sägs, men tolken ska ändå översätta till svenska. Tolkning innebär alltid viss risk för missförstånd och i det beskrivna fallet är det dessutom resursslöseri. I myndigheter som , och Arbetsförmedlingen uppstår denna situation ofta. I ärenden som inte är myndighetsutövning är det tillåtet att kommunicera på andra språk. Det borde vara rättssäkert att kommunicera på modersmålet för personen som ärendet gäller om myndighetspersonen har av myndigheten godkända kunskaper i detta språk. Det kan således uppstå en situation där det är båda parternas hemspråk som är det gemensamma, och ändå måste samtalet föras genom tolk. Detta torde upplevas som besvärande för samtliga parter, inklusive tolken. Engelska, tyska, nordiska språk inklusive finska och isländska, spanska, farsi, arabiska, turkiska och serbokroatiska är exempel på språk som många i behärskar. Om båda parter är överens om att samtalet kan ske på något av dessa språk, borde det också vara tillåtet i myndighetsutövningen.
mot · H9023523 · 2021-10-05 00:00:00 — Höjd maxfart för personbil med husvagn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högsta tillåtna hastighet för motorfordon med bromsad släpvagn ska vara på motorväg och motortrafikled och tillkännager detta för regeringen. Olika långsamtgående fordon som nödgas göra omkörningar är ett irritationsmoment och skapar trafikfarliga situationer på våra vägar, framförallt motorvägar då husvagnstrafiken samsas med tung lastbilstrafik. En tung lastbil får köras i på motorväg och motortrafikled, medan ett motorfordon med bromsad släpvagn får köras i högst på samma vägtyp. En marschfart torde vara det mest optimala även ur miljö-synpunkt för en modern personbil med husvagn. Ju färre omkörningssituationer som krävs, desto bättre är det för säkerheten och framkomligheten. En sådan köbildning som uppstår när ett långsamtgående fordon inleder en omkörning av ett annat kan orsaka kökrockar längre bak och effekterna av inbromsningarna kan kvarstå . Jag vill således se en översyn av hastighetsgränserna på motorväg så att personbil med bromsat släp () tillåts framföras med samma hastighet som tung lastbil.
mot · H9023527 · 2021-10-05 00:00:00 — Jämställt bistånd för entreprenörskap och miljö ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste driva på för ökat klimatbistånd i internationella förhandlingar och att regeringen bör se över hur klimatbistånd kan öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling med ökat fokus på jämställdhet och kvinnors entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. Även om miljöförstöring och negativ klimatutveckling påverkar alla så påverkar den män och kvinnor olika. De allra fattigaste – ofta kvinnor och barn – riskerar till exempel att bli den största gruppen klimatflyktingar. Bristen på samma lagliga rättigheter och tillgångar för kvinnor som för män påverkar också jordbruket, matproduktionen och klimatet negativt. av världens fattiga bor på landsbygden. Av dessa är beroende av lantbruket för sin överlevnad. I är av matproducenterna kvinnor – men de äger av marken. Större fokus på landsbygdsutveckling är ett måste. Det handlar bland annat om att stärka kvinnors rättigheter som jordbrukare – där kvinnor måste få samma rättigheter att äga land, ärva eller få möjlighet till lån, eller ha samma möjligheter att ingå i nätverk såsom bondeorganisationer som män har. Om kvinnor fick samma jordbruksstöd som män skulle 150 miljoner färre människor gå hungriga . Vi ser att migrationen ökar också i form av klimatflyktingar. En större del av biståndet måste gå till miljö- och klimatanpassningar, med ett större fokus på jämställd-hetssatsningar. Det är fattiga kvinnor och barn som först, och värst, drabbas av klimat-förändringarna och som löper störst risk att bli klimatflyktingar. Större satsningar på gröna fonder och klimatbistånd är ett måste för vår globala hållbara utveckling. måste driva på för större fokus på landsbygdsutveckling och ökat klimatbistånd. Sådana satsningar fyller ett flertal funktioner: fattigdomsbekämpning, förbättrad matproduktion, bättre tillgång till säkra livsmedel och därmed minskad hunger, minskad negativ klimatpåverkan och färre framtida klimatflyktingar. I många länder är just ett välfungerande jordbruk nyckeln till lokal och nationell tillväxt och utveckling. Det finns även ett starkt orsakssamband mellan ojämställdhet och konflikter – ju mindre jämställt ett samhälle är, desto större risk för konflikter. Kvinnor ska ha möjlighet till egenförsörjning, bl.a. genom att kunna driva företag. är lagar som stärker kvinnors rätt att äga, ärva och få tillgång till land en grund för kvinnors ekonomiska utveckling. ska också verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling, med ökat jämställdhetsfokus, inklusive krav på jämställdhetssatsningar inom jordbruket. bör driva frågan på den internationella arenan, såväl vid internationella förhandlingar som inom multilaterala organisationer såsom FN och . En större andel av det svenska biståndet ska prioritera lantbruk och småföretagande inom livsmedel, med fokus på både kvinnors ekonomiska självständighet inom jordbruket och en klimatanpassad jordbruksproduktion.
mot · H9023528 · 2021-10-05 00:00:00 — Porrfilter i offentliga datorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att porrfilter installeras i samtliga offentliga datorer, läsplattor och nätverk i förskolor och skolor, oavsett huvudman, och tillkännager detta för regeringen. exponeras i stort sett alla barn för pornografi under sin uppväxt. Genomsnittsåldern för när barn första gången ser pornografiskt rörligt material är . Inte sällan är det med våldsamt innehåll. Detta leder oundvikligen till en snedvriden bild av sexualitet, den egna kroppen och vad som är rätt och fel. Det behöver inte handla om en aktiv åtgärd från barn och unga. Reklam för porno-grafiskt material kan dyka upp genom s k popup-annonser, det blir allt vanligare att barn och unga hetsar varandra till att gå in på porrsajter. Det kan vara svårt för föräldrar och skolans personal att förhindra och bemöta detta. Vad barn och unga ser på sina telefoner, datorer och läsplattor är inte längre enkom ett ansvar för hemmet. Även om föräldrar/vårdnadshavare kan välja att införa ett filter på de skärmar som finns i hemmet, kan barnen ändå råka ut för våldsamt pornografiskt innehåll i de offentliga datorer och skärmar som ännu inte har porrfilter. Det handlar inte om att utestänga allt naket, det handlar om att selektera bort våldsam pornografi. Tekniken utvecklas, det finns tekniska lösningar som filtrerar bort pornografi, men inte nätsidor som barn och elever behöver för sin egen nyfikenhet och utbildning. Porrindustrin är vare sig jämställd eller etisk när det gäller de som deltar i filmerna eller vilka budskap de sänder ut. Enligt råder det alltför stora skillnader i killar och tjejers vanor och föreställningar om sex och samlevnad. Därför är detta en angelägen fråga. Det handlar om jämställdhet och att bryta de destruktiva normer som begränsar killar och tjejer i deras sexuella identitet. Därför krävs åtgärder för att bättre skydda barn och unga mot pornografin. Vissa skolor har infört porrfilter i sina nätverk, men alltför många har det inte. Även om det kan förekomma att användare tar sig förbi ett filter, är signalen tydlig: Pornografin ska inte vara en del i sex- och samlevnadsundervisningen i skolan, den ska pedagogerna stå för. Ett porrfilter är ett skydd för barnen och ett stöd till pedagogerna.
mot · H9023532 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en landsbygdens attefallsreform med höjt fribelopp för hyresintäkter för att underlätta nyproduktion av bostäder på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbristen är akut runt om i hela . Undersökningar visar att det råder bostadsbrist i ca 240 av landets kommuner . Bristen på bostäder är således inte bara ett storstadsproblem. Pandemin har förstärkt den nya gröna trenden att flytta till landsbygden som varit på gång . har till exempel haft 6000 fler boende under hela pandemin, det motsvarar befolkningsökning, många av dessa personer bosätter sig nu permanent på . Ön passerade en milstolpe när man gick över 60 000 invånare, vilket är högsta befolkningssiffran genom historien. Detta gör att bostadsbristen är enorm , på hela ! Det behövs nu regelförändringar och stimulansåtgärder för att bryta denna bristsituation. Ett exempel kan vara att underlätta regelverket för att omvandla gamla oanvända ekonomibyggnader på jordbruksfastigheter till bostäder. Dessa byggnader kräver inga nya ytor, de finns redan i en etablerad struktur och har ofta en attraktiv arkitektur. Genom att skapa ett enklare regelverk som underlättar denna omställning, landsbygdens Attefallsreform, kan det tillkomma många nya bostadsenheter i olika storlekar. Vidare föreslår jag att utreda ett höjt fribelopp för hyresintäkter på landsbygden. Det skulle direkt ge ett incitament för att bygga om gamla hus till bostäder. Det skulle kunna skapa många nya hyreslägenheter på landsbygden. Bristen på hyreslägenheter är extra stor på landsbygden eftersom de varit i det närmaste omöjliga att etablera under många decennier av ekonomiska skäl. Det finns ett extra tydligt behov av hyreslägenheter på landsbygden eftersom många faser i livet är lämpade för denna bostadsform. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om en landsbygdens Attefallsreform med höjt fribelopp för hyresintäkter för att underlätta för nyproduktion av bostäder på landsbygden.
mot · H9023533 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar och tillkännager detta för regeringen. har allmänna val , och man får rösta när man har blivit . I forskningen kring valdeltagande kan man se att andelen röstande är större bland de som är än bland de som är något äldre. Detta förhållande har observerats i flera svenska val. En trolig förklaring är att en stor andel av 18-åringarna går i gymnasieskolan i samband med valet. Skolan arbetar med demokrati och valfrågor, vilket ökar medvetenheten och intresset för att rösta. Det har också lyfts fram att 18-åringar ofta bor hemma hos sina föräldrar, vilket har en positiv påverkan på röstbenägenheten. Rätten att delta i allmänna val borde kunna jämföras med andra bestämmelser som följer med det år man är född. Alla som är födda ett visst år börjar skolan , och man tävlar inom idrott i åldersklasser. Allmänbildning och mognadsgrad skiktar sig i högre grad efter årskullar än födelsedatum . Även rösträtten borde kunna följa åldersklassen. Dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen med konse-kvens att man får vänta på att rösta . Då forskning visar att be-nägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen är det viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. Är det kontroversiellt att man ska få rösta det år som man fyller istället för som att man ska vara på valdagen för att få rösta? I samband med riksdagsvalet sänktes åldersgränsen för att få rösta från till . Det var inte bara åldern som ändrades utan dessutom ändrade man till att avse ålder på valdagen istället för som tidigare ålder uppnådd året innan valåret. Regeringen bör ges tillkänna att det bör utredas om rösträtten vid allmänna val ska kunna gälla för alla vid val inom det kalenderår när man fyller .
mot · H9023534 · 2021-10-05 00:00:00 — En finländsk modell för försäljning av öl ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i likhet med tillåta matbutiker att sälja varor med en alkoholhalt och småbryggerier att sälja sina produkter och tillkännager detta för regeringen. ändrade 2018 sina regler för alkoholförsäljning. I likhet med har man i grunden ett statligt alkoholmonopol, men förändringarna innebär bland annat att man nu tillåter restauranger att sälja drycker för medtagande inom en viss ram, att man tillåter alkoholmonopolet att hålla vinauktioner, att den längsta tillåtna öppettiden för krogar förlängts, att matvarubutiker nu får sälja varor vars alkoholhalt understiger 5,och att bryggerier får sälja sina egna produkter. Det är värt att ur ett svenskt perspektiv inspireras av hur med ett bibehållet monopolsystem ändå rört sig i riktning mot en alkoholpolitik som innebär större frihet för konsumenten, bättre villkor för privata handlare och större möjligheter för småskaliga producenter. Särskilt är det värt att beakta den relativt försiktiga reformen att tillåta försäljningen av något mer alkoholstark öl och hantverksöl under friare former, Enligt den nya alkohollagen får så kallat hantverksöl säljas direkt av tillverkaren. Med hantverksöl avses alkoholprodukter som framställs av malt och som innehåller högst alkohol. Bryggerierna får också sälja andra alkoholprodukter vars volymprocent underskrider 5,5. Rätten till direktförsäljning gäller bryggerier som tillverkar högst En liknande lagstiftning hade underlättat för de småskaliga producenter som möter svårigheter när man vill sälja sina produkter, men tvingas ta omvägen om Systembolaget och hantera ett snårigt regelverk. Möjligheten för matvarubutiker att sälja lättare alkoholhaltiga drycker kan se ut som en ganska lättviktig frihetsreform, men ska inte bara ses i ljuset av frihetsvinsten för den som gärna vill konsumera annan öl än folköl. I har regelförändringen inneburit att försäljning flyttat från Alko till matvarubutiker. Alltså har också försäljning flyttat från ett statligt monopol till handlare som skapar jobb i hela landet. Den typen av reformer, inriktade på att öka inte bara individens frihet utan också skapa mer sunda marknader, vore ett välkommet steg för att ta. Med anledning av detta bör regeringen utreda möjligheten att tillåta matvarubutiker att sälja varor med en alkoholhalt upp till 5,, samt för mindre bryggerier att sälja hantverksöl med en alkoholhalt som inte överstiger .
mot · H9023535 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändring av som medger att barn kan ha fler juridiska föräldrar än två och tillkännager detta för regeringen. Familjen är för de allra flesta av oss något av det viktigaste vi har i livet. Familjen är, näst individen själv, samhällets kanske viktigaste byggsten. har samhället, eller snarare staten, en alldeles för konstlad bild av hur familjer fungerar. En majoritet av de barn som föds i föds utanför äktenskapet. Skils-mässotalen är höga, och att en person varit gift eller bildat familj en gång hindrar inte på något vis att samma person väljer att göra det igen senare i livet. För många hbtq-föräldrar som skaffar barn är fler personer än två inblandade redan från första början. För barn innebär det att man mycket väl kan ha inte bara sina biologiska föräldrar, utan också andra vuxna man har en nära relation till, och som har tagit på sig ett stort ansvar för barnets uppfostran. Inte sällan kan det vara vuxna som betyder lika mycket eller mer för barnet än en biologisk förälder. Oavsett vad vi tycker om det tyder ingenting på att detta kommer att bli en mindre vanlig situation för barn i . Dessa sociala föräldrar tar ett faktiskt ansvar, och bygger en verklig relation med barnet, men lagstiftningen erkänner inte det förhållandet. En förändring av lagstiftningen som medger fler juridiska föräldrar har tidigare strandat på grund av en oro för att fler juridiska föräldrar skulle kunna innebära fler tvister om vårdnad eller barnets uppfostran när fler föräldrar har tydligare inflytande över val som påverkar barnuppfostran. Det är dags att inse att detta inte är ett argument mot att förtydliga lagstiftningen, utan tvärtom ett argument för att göra det. De vuxna som skulle kunna bli juridiska föräldrar är redan en del av familjebildningen. De är redan viktiga i barns liv. Både de och barnen förtjänar en lagstiftning som kan göra det förhållandet tydligt och förutsägbart.
mot · H9023537 · 2021-10-05 00:00:00 — Bygg mer på gamla detaljplaner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utreda hur kan ändras så att äldre detaljplaner ges en förändrad juridisk status på så sätt att större möjligheter till avvikelser kan medges och att frågor om omgivningspåverkan och synpunkter från berörda fastighetsägare kan hanteras i ett utökat bygglovsförfarande i syfte att förenkla och möjliggöra för mer byggnation, och detta tillkännager för regeringen. behöver förenkla hanteringen av gamla detaljplaner så att outnyttjade bygg-möjligheter tillvaratas. Äldre stads- och byggnadsplaner gäller som detaljplaner. Många av dessa äldre planer formades av ett samhälle med en helt annan syn på vad som är lämpligt samhällsbyggande. Inskränkningar i byggrätter ligger ofta kvar trots att dessa i dagens samhälle ofta anses helt irrelevanta och t.o.m. omöjliggör lämplig byggnation. Då antalet gamla inaktuella detaljplaner är stort och kommunernas resurser för ändring och upphävande av gamla detaljplaner är mycket begränsade bör möjligheten till större avvikelser medges om man inför ett utökat bygglovsförfarande i dessa fall. Rättigheter för berörda kan då tillvaratas som lämplig byggnation kan släppas fram. bromsas lämplig byggnation då det ej finns lagutrymme att medge avvikelser från ibland över 50-åriga planbestämmelser som fortfarande gäller fullt ut. Kommunernas svårigheter att uppdatera äldre planer har flera orsaker, både tidsbrist och ekonomiska orsaker. Planarbete tar oftast och är förenat med stora kostnader. Det är även en fråga om brist på personella resurser. Den plankompetens som finns tillgänglig används till nya detaljplaner som genererar nya byggrätter vilket är viktigt för kommunens och samhällets utveckling. Vi behöver bygga nytt men även tillvarata möjligheter till förtätning och utbyggnadsönskemål från redan bebyggda fastigheter. Därför bör ges ett uppdrag att utreda dessa möjligheter till ökat byggande. Per Schöldberg (C)