mot · H9023695 · 2021-10-05 00:00:00 — En del områden som fanns med i tidigare versioner av de nationella riktlinjerna tillämpas redan inom hälso- och sjukvården och ingår därför inte i den reviderade upplagan. Det är emellertid en stor brist att de nationella riktlinjerna inte har ett fokus på att förbättra möjligheterna att kunna ställa tidigare diagnoser på ett strukturerat, metodiskt och jämlikt sätt över hela landet. föreslår att regeringen ger i uppdrag att uppdatera och föreslå nationella riktlinjer gällande att jämlikt i hela landet kunna ställa tidigare diagnoser avseende hjärt-kärlsjukdomar. föreslår därutöver att det skyndsamt påbörjas ett metodiskt nationellt arbete att ta fram digitala beslutsstöd i primärvården i syfte att systematiskt kunna arbeta med riskprofilering av patienter som löper ökad risk att drabbas av hjärt-kärlsjukdomar. Det krävs strukturerade arbetssätt för att identifiera riskgrupper. Ett sådant arbetssätt är digital diagnostik. Det handlar därutöver om till exempel att förbättra kvalitetsregister och användande av digital vårdinformation. I hälso- och sjukvården som avser vård av hjärt-kärlsjuka personer finns betydande variationer såväl mellan olika regioner som mellan olika sjukhus. insatser för att återställa blodflödet till hjärtat efter en infarkt, att efterleva rökstopp efter hjärtinfarkt och att sätta in behandling vid rytmrubbningar. Därutöver är ojämlikheten inom exempelvis by-pass-kirurgin omfattande inom den svenska hjärt-kärlsjukvården. Det är stora regionala skillnader gällande möjligheten för personer med många förträngda kranskärl att få möjlighet att genomgå en by-pass-operation. [19] föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt analysera de regionala skillnaderna när det gäller vården av förträngda kranskärl, samt att föreslå åtgärder för att förbättra jämlikheten inom hjärt-kärlsjukvården. Förbättra möjligheterna till fast vårdkontakt finns det omfattande brister avseende kontinuitet i kontakterna mellan patient och vårdpersonal. Vi vill att vården ska kunna ta mer av ett helhetsansvar för patienter med hjärt-kärlsjukdomar. Den svenska hälso- och sjukvården är inte organiserad för att någon ska ta ett helhetsansvar för varje patient med en allvarlig sjukdom. Det är en brist. Patientens makt över sin egen vård ska markant stärkas. I patientlagen slås det fast dels att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården, dels att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det, eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet. fungerar detta inte alls som det var tänkt. uppfattning är därutöver att digitala vårdmöten kommer att utvecklas ytterligare och behoven kommer att öka. Genom att i ökad utsträckning gå över till digitala vårdmöten menar vi att tid och resurser kan frigöras för ett bättre omhändertagande av de patienter med störst behov. föreslår att det införs ett system i vården med fast läkare och samordning av ett vårdteam, till en början för de mest sjuka och sköra. Den fasta läkaren ska ansvara för sina listade patienter och samordna den vård och omsorg som behövs med vårdteam som har multiprofessionella kompetenser. Det betyder att många hjärt-kärlpatienter ges möjlighet till fast vårdkontakt redan i det inledande skedet när systemet byggs upp. föreslår därutöver för att stärka patientsäkerheten, och för att öka tryggheten och stärka patientens förtroende för hjärt-kärlvården att det behövs regelbunden kontakt med samma fasta vårdkontakt inom vården. Därför behöver det tas fram konkreta strategier så att patienten med även i praktiken får en kontinuerlig fast vårdkontakt i hjärt-kärlvården. Förbättra förutsättningarna gällande samarbetet mellan hjärt-kärlsjukvården och diabetesvården Diabetes är starkt kopplat till ökad risk för hjärt-kärlsjukdom. Personer med diabetes löper två till högre risk att avlida i hjärtinfarkt. [20] diabetesvård är i europeisk toppnivå, men har potential att bli ännu mycket bättre. Det är på motsvarande sett som det SWDEHEART för hjärt-kärlsjukvården ett väsentligt redskap för att både kartlägga och utveckla den svenska diabetesvården i syfte att kunna bedriva forskning och ett systematiskt förbättringsarbete. Registret är också centralt för möjligheten att jämföra kvalitet i diabetesvården över hela landet och för möjligheten att följa upp efterlevnaden av nationella riktlinjer för diabetesvården. Bristande efterlevnad av de nationella riktlinjerna är ett betydande problem inom såväl hjärt-kärlsjukvården som diabetesvården och leder till en sämre och mer ojämlik vård. Den bristande efterlevnaden rör dessvärre många av rekommendationerna som ingår i de nationella riktlinjerna för diabetes, undersökning av fötter och tillgång till patientutbildning är två exempel där efterlevnaden tycks vara särskilt dålig. föreslår att regeringen ger i uppdrag till att uppdatera de nationella riktlinjerna för hjärtsjukvården respektive diabetesvården när det gäller förutsättningar för att kunna fördjupa samarbetet på ett jämlikt sett över hela landet och förbättra efterlevnaden av redan fastlagda riktlinjer rörande hjärt-kärlvården respektive diabetesvården. I 21 regioner finns minst sex olika datajournalsystem. Detta försvårar naturligtvis såväl samarbetet mellan regionerna och emellan kommunerna och regionerna och integreringen av kvalitetsregister i journalsystemen. Det finns som aktivt och tålmodigt arbetar med att integrera sina register i originalkällan, det vill säga datajournalsystemen. Det är en stor samordnings- och integreringsutmaning. Digitaliseringen skapar möjligheter för hälso- och sjukvården vad gäller allt från att öka tillgänglighet och skapa mer jämlik vård till att förbättra patientsäkerhet och utveckla det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Det finns problem med digitaliseringens genomförande som inte klarat av att lösa på ett tillräckligt bra sätt. Det handlar till exempel om att nyttja patientinformation och hälsodata på ett systematiskt och metodiskt sätt i syfte att exempelvis kunna bedriva forskning. föreslår att en patientdatareform tas fram och genomförs som innebär att patienten äger sin patientdata och det ska kombineras med att dagens krav på aktivt samtycke ska ändras så att en patient antas samtycka till att vårdgivare får ta del av patientinformation till dess att patienten själv eller anhöriga har sagt att vårdgivarna inte får göra det. Det är därutöver väsentligt att utreda möjligheten att kunna klassificera olika typer av vårdinformation för att kunna väga skyddet av patientens integritet mot vinsterna av att kunna använda patientinformationen för andra ändamål så som i forskningssyfte. Det är viktigt att personligt ägande av patientdata och hälsodata inte förhindrar utan underlättar samordning av avidentifierade data för forskning och möjliga innovationer. Vi föreslår att en nationell strategi om digifysisk vård ska tas fram och bland annat ta upp hur digital triagering (bedömning av en patients medicinska allvarlighetsgrad) och andra system för att lotsa patienten till rätt vårdnivå ska uppmuntras i hela vården oavsett om det leder till fysiska besök eller om det räcker med digital rådgivning och vård. Den data som genereras i de digitala besöken ska finnas tillgänglig för uppföljning, forskning och insatser för förebyggande vård. föreslår att det i hälso- och sjukvårdslagen och i patientlagen slås fast att patienten fritt har rätt att söka digitala vårdtjänster i hela landet. I linje med utökade möjligheter för patienten att välja digitala vårdtjänster ska uppföljningen av den digitala vårdens effekter förstärkas. Detta kan förbättra möjligheterna exempelvis för patienter med diffusa symtom som avser begynnande hjärt-kärlsjukdom att få diagnos ställd och behandling utförd snabbare. föreslår att det tas fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister. Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Registren underlättar utvärdering av vårdinsatser, processer, behandlingar och medicinering. De nationella kvalitetsregistren i hjärt-kärlvården är en avgörande del för att metodiskt kunna genomföra långsiktiga förbättringar. Många av de förändringar i lagstiftning som behövs för att svensk hälso- och sjukvård ska kunna ta till vara på de stora möjligheter som digitaliseringen ger har redan krävt att regeringen ska utreda och genomföra. ställde sig nämligen en enig riksdag bakom en lång rad förslag från oss moderater. riktade då en uppmaning, genom ett tillkännagivande, till regeringen. Tillkännagivandet kan sammanfattas i fyra punkter: Att dagens krav på aktivt samtycke bör ändras så att en patient kan antas samtycka till att vårdgivare får ta del av patientinformation till dess att patienten själv eller anhöriga har sagt att vårdgivarna inte får göra det Att lagändringar behöver göras för att skapa goda möjligheter till sammanhållen journalföring och informationsdelning inom hälso- och sjukvården samt mellan hälso- och sjukvården och Att möjligheten att klassificera olika typer av vårdinformation för att kunna väga skyddet av patientens integritet mot vinsterna av att kunna använda patientinformationen för andra ändamål bör utredas Att lagstiftningen bör förtydligas så att anhöriga kan vara ombud vid kontakter med vården när det gäller till exempel tidsbokningar, anmälningar och avbokningar. Bakgrunden och motiven till varför ovan beskrivna förändringar behövs finns att läsa i detalj i vår motion Riv hinder för digitalisering av hälso- och sjukvård samt . måste regeringen visa ledarskap och snabbt återkomma till med konkreta reformer i enlighet med vad har föreslagit och beslutat. Genom får landets sjukhus tydlig återkoppling på sitt arbete och kan jämföra sina behandlingar och resultat med andra vårdgivare såväl som med egna, tidigare resultat. Det internetbaserade verktyget för förbättringar av kvalitet med online-analyser finns tillgängligt på alla sjukhus i dygnet runt. som hjärt-kärlvården registrerats, öppet jämförts och resultaten publicerats offentligt har följsamheten till nationella riktlinjer för vård av hjärtsjuka ökat dramatiskt, vilket innebär att den svenska hjärtinfarktvården blivit mer jämlik och kvaliteten har ökat. har dödligheten i hjärtinfarkt halverats, färre patienter återinsjuknar och fler lever med högre livskvalitet. Hur står del av dessa förbättringar inom hjärt-kärlsjukvården som är det nationella kvalitetsregistrets förtjänst är däremot inte fastställt. Det som är helt uppenbart är att kvalitetsregister bidrar med kvalitativ information som är viktig, ger tydlig och snabb återkoppling till de resultat som respektive sjukhus uppnår. Den som en gång har haft en hjärtinfarkt löper ökad risk att drabbas på nytt. Därför är det viktigt att hälso- och sjukvården vidtar en rad åtgärder för att minska risken för återinsjuknande. Denna så kallade sekundärprevention omfattar bland annat blodtrycks- och blodfettssänkande samt blodproppsförebyggande medicinering, hjälp för rökare att sluta röka, fysiskt träningsprogram samt kostråd. En sammanställning av tidningen visar att det finns stora regionala skillnader hur väl olika sjukhus i lyckas ge hjälp till rökare som efter att ha drabbats av hjärtinfarkt efter genomgången vård slutat att ha röka tobak. uppvisar bäst resultat där 9 av 10 hjärtinfarktpatienter slutat röka efter infarkten. Därutöver lyckades även , och nå upp till målnivå om en andel av eller högre som slutat att röka efter konstaterad hjärtinfarkt. Däremot är det endast drygt 3 av 10 hjärtinfarktpatienter vid , och som slutat att röka efter konstaterad hjärtinfarkt. visar att fysisk träning inom hjärtrehabilitering är en behandlingsform som är underutnyttjad vid hjärtsvikt och bör komma fler hjärt-kärlpatienter till del. Denna rekommendation kräver dock vissa initiala kostnader för hälso- och sjukvården för att fler patienter ska kunna erbjudas fysisk träning inom hjärtrehabilitering. En del hjärt-kärlsjukdomar är ärftliga. Trots att dessa sjukdomar är vanligt förekommande, är dessa dåligt kartlagda i . pågick ett arbete att utveckla möjligheterna att kunna följa patienter med ärftliga hjärtsjukdomar. Att genomföra så kallad kaskadscreening (utredning av släktingar till patienter med ärftlig hjärtsjukdom) är en stor utmaning. Det gäller såväl logistiskt som juridiskt. Utredning pågår om möjligheten att kunna utföra screening av anhöriga genom digitala verktyg och Bank-ID-säkring. Säkerställ tillgång och distribution av hjärtstartare Det har också kommit flera nyheter som verkligen förbättrat situationen när ett hjärtstopp har inträffat. Om någon drabbas av hjärtstopp krävs insatser om personen ska ha en chans att överleva. som går minskar möjligheten att överlevna . Det krävs att någon larmar på nödnumret 112, men också att någon påbörjar hjärt-lungräddning (HLR) och använder sig av en hjärtstartare. SMS-livräddare kan här göra en stor insats i väntan på ambulans. Om jag som medborgare kan HLR, kan jag registrera mig i appen ”SMSlivräddare” och vid ett larm om hjärtstopp i min närhet få ett larm via 112-funktionen. larmet kan jag få två val, antingen bege mig till platsen för att göra HLR eller få instruktioner om var närmaste hjärtstartare finns, hämta den och bege mig till platsen. Hjärtstartarens lokalisation hämtas till SMS-livräddar-appen via som drivs av Svenska . föreslår att regeringen ger i uppdrag att genomföra en genomlysning av tillgång på hjärtstartare i hela landet samt hur distributionen av hjärtstartare kan utvecklas och förbättras. Det har till exempel i Region genomförts ett försök där man vid tolv fall av misstänkta hjärtstopp undersökt om användning av drönare kan förbättra förmågan att snabbt kunna få tillgång till och kunna använda hjärtstartare. I sju av dessa tolv fall kom drönaren snabbare fram till aktuell plats en ambulansen. Det finns emellertid begränsande faktorer så som att det inte gick att flyga med drönaren i mörker, över tätbefolkade områden och dålig väderlek. Prioritera och säkerställ klinisk forskning En av de stora fördelarna med forskning baserad på nationella metodiska kvalitetsregister är att patienterna, till skillnad från vad som är fallet inom traditionell medicinsk forskning, speglar den konkreta verkligheten. I det SWDEHEART ingår nästan alla som genomgått kranskärlsröntgen, hjärtkirurgi och kateterburna hjärtklaffsingrepp. En viktig aspekt med kvalitetsregisterforskning är att den är mycket billigare att genomföra i jämförelse med traditionell medicinsk forskning. Data finns redan på plats och man följer stora patientgrupper . Tillgänglig patientdata kan därutöver kombineras med data från andra register, så som till exempel dödsorsaksregistret, patientregistret och läkemedelsregistret. Hjärt-kärlsjukdomar drabbar båda könen i lika hög grad. får kvinnor inte lika bra hjärtvård som män vid till exempel hjärtinfarkt. Kvinnor kan exempelvis få felställda diagnoser på grund av att deras kranskärl ser normala ut, detta trots att kvinnor kan ha hjärtinfarkt utan att ha förträngningar i kranskärlen. Det är besvärande att kvinnor i stor utsträckning har saknats i många forskningsstudier. Det finns betydande skillnader mellan kvinnor och män inom hjärtkärlsjukvården. Det handlar exempelvis om insättande av sviktpacemaker hos patienter med svår hjärtsvikt samt behandling med vissa typer av läkemedel hos sviktpatienter. Kvinnor får ta del av dessa vårdinsatser i lägre utsträckning jämfört med män. Därutöver förekommer viss underbehandling av blodtryckssänkande läkemedel vid kvinnlig hjärtsvikt. anser att det är centralt att långsiktigt stärka och säkra den patientnära kliniska forskningen inom hjärt-kärlvården, och att denna forskning utgår ifrån både kvinnors och mäns förutsättningar. Patienten är också en stor och viktig resurs i all vård och omsorg. För att detta ska bli konkret verklighet ska samarbete med patienter och patientföreningar vara central i utvecklingen av ny teknik, nya metoder och forskning. föreslår att resurser prioriteras för forskning gällande kvinnors sjukdomar och inom hjärt-kärlvården. Denna prioritering är långsiktig och ske ge möjligheter att bedriva såväl grundläggande som klinisk forskning. Därutöver prioritera att möjliggöra fler kliniska studier och forskning om effektivare behandlingsmetoder ur ett perspektiv där utgångspunkten är kvinnor som drabbas av hjärt-kärlsjukdomar. Noria Manouchi (M) [1] Se exempelvis . [2] Ibid. [3] Se exempelvis . [4] Se exempelvis . [5] SWEDEHEART årsrapport , nationellt kvalitetsregister gällande hjärt-kärlsjukvården i . [6] Ibid. [7] Ibid. [8] Ibid. [9] Ibid. [10] Ibid. [11] Ibid. [12] Ibid. [13] Hjärt-Lungfonden, Hjärtrapporten . [14] Ibid. En tvärprofessionell forskningsgrupp på den medicinska avdelningen på , jämte /. Hjärtstoppscentrum i tillhör bland de kanske tio starkaste forskningsmiljöerna gällande hjärtstopp i hela världen. [15] Ibid. [16] SOU 2009:11 En nationell cancerstrategi för framtiden. [17] SWEDEHEART Kvalitetsindex 2020. [18] Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, rapport 2017:2 Lag utan genomslag – utvärdering av patientlagen 2014-2017. [19] SWEDEHEART årsrapport , nationellt kvalitetsregister gällande hjärt-kärlsjukvården i . [20] Hjärt- och Lungfonden, [21] SWEDEHEART årsrapport , nationellt kvalitetsregister gällande hjärt-kärlsjukvården i . [22] Ibid. [23] Ibid. [24] Dagens medicin . Vården – aktuell status: Medicinsk kvalitet, digitala aktörer, primärvård, akutsjukhus, regioner. [25] SWEDEHEART årsrapport , nationellt kvalitetsregister gällande hjärt-kärlsjukvården i . [26] Ibid. [27] SVT . [28] Ibid. [29] Ibid.