mot · H9023363 · 2021-10-04 00:00:00 — Det leder till att färre patienter får behandlingar som är overksamma för dem. Det ger ökade möjligheter att använda dessa behandlingar på ett mer effektivt sätt såväl ur patientens som skattebetalarnas perspektiv. Det sistnämnda perspektivet är naturligtvis helt avgörande med tanke på de begränsade ekonomiska resurserna. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppskattar att mellan 2 000 till 10 000 patienter kan komma ifråga för medicinska behandlingar med avancerade terapier och att de samlade kostnaderna för detta uppskattas bli . Som en jämförelse motsvarar detta mellan av regionernas sammanlagda kostnader för hälso- och sjukvården. [18] Men, som myndigheten konstaterar är dessa uppskattningar mycket osäkra och avser bara att ge en bild av vad som kan bli en framtida utveckling. En stor utmaning är att det tar att utveckla nya läkemedel. I genomsnitt har det tagit att utveckla ett nytt läkemedel. När företaget har genomfört egna studier ansöker de hos och en etikprövningsnämnd om att få testa preparatet på människor i tre faser. Begrepp som skräddarsydd sjukvård, molekylär medicin- och precisionsbehandling är på väg att förändra vården och hur man kan behandla enskilda patienter i grunden. Detta kräver både kunskapsuppbyggnad och utvecklad, individualiserad diagnostik. Dessutom behöver läkemedlens kostnad ses i ett längre och större perspektiv. Cancerfonden har föreslagit ett införande av en nationell finansieringsfond då regioner är pressade av höga kostnader för läkemedel. Fonden ska, enligt Cancerfonden, resultera i rättvisare tillgång till nya cancerläkemedel. [19] En statlig satsning på vissa läkemedel har tidigare prövats för nya hepatit C-läkemedel. Utvärderingen av den satsningen visar goda resultat och att det gemensamma samarbetet var effektivt. ska ha riktigt höga ambitioner när det gäller användning av nya mer effektiva behandlingar inom hälso- och sjukvården. Det kommer leda till att möjligheterna ökar att faktiskt ligga allra främst bland länder som har liknande ambitioner till gagn för alla patienter. principiella utgångspunkt och prioritering är att det absolut viktigaste handlar om hur nya mer effektiva läkemedel ska kunna nå alla patienter på ett rimligt, snabbt och jämlikt sätt. är mycket hoppfulla och tror och att det fortsatt kommer att ske många nya remarkabla framsteg inom läkemedel och medicinteknik. Bland de mer fantastiska nyheterna som presenterats handlar om möjligheterna till ett vaccin mot cancer. En norsk-svensk studie rör ett universalvaccin som kan komma att användas i kombination med immunterapier. Enligt denna studie kan ett sådant vaccin komma att kunna användas till många av nuvarande kända cancersjukdomar. Detta handlar dock fortfarande om ett tidigt stadium i processen. Det är också viktigt att förstå att detta inte handlar om ett vaccin i förebyggande syfte mot cancer utan så kallade terapeutiska vacciner. Detta vaccin har klarat av den första fasen av tester och pågår fas-2-tester. ska vara ett absolut ledande land när det gäller att utveckla och använda precisionsmedicin. Därutöver talas det mer och mer om att det kommer finnas vaccin som kan såväl förebygga som bota cancer. Allt detta ska en ny uppdaterad nationell cancerstrategi offensivt ta sig an med tillförsikt och målmedvetenhet. Dagens passiva förhållningssätt från regeringens sida måste brytas. Nedan redogör vi för prioriterade reformer inom svensk cancervård. En ny uppdaterad nationell cancerstrategi – avancerad cancervård som är tillgänglig när patienten behöver den föreslår att det tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna och ledtiderna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer, väntetider och ledtider. Dessa möjligheter måste emellertid tas tillvara på ett betydligt bättre sätt . har goda förutsättningar att ta ytterligare steg när det gäller att utveckla cancervården och forskningen. En ny nationell cancerstrategi har möjligheter att foga samman en tydlig offensiv agenda som binder ihop cancervården och attraktiva forskningsmiljöer med förutsättningar att utnyttja alla nya möjligheter med precisionsmedicin, avancerade terapier, gensekvensering, biobanker och mer avancerad medicinteknik. Med tydliga jämförbara data som uppdateras regelbundet gällande alla kvalitetsregister skapas möjligheter att ge befolkningen i tillgång till de mest avancerade behandlingarna av olika cancersjukdomar. Dessutom i kombination med att förutsättningarna för såväl klinisk forskning som grundforskning förbättras. Strävan ska vara forskning av ledande kvalitet som sker multiprofessionellt med ökad grad av delaktighet från patienterna. För att mer metodiskt och strukturerat ta tillvara på banbrytande forskning och utveckling som sker inom cancerområdet måste cancerstrategin förnyas, uppdateras och kompletteras. En ny uppdaterad nationell cancerstrategi ska således präglas av långsiktig inriktning som är mer mottaglig för ständigt ny forskning, medicinteknik, medicinska resultat och erfarenheter. Den långsiktiga inriktningen gällande arbetet med en nationell cancerstrategi ska fortsatt vara att ta ett nationellt helhetsgrepp avseende cancervården i samarbete mellan alla relevanta aktörer. Stat, region och kommun har alla samma uppdragsgivare gällande hälso- och sjukvården – patienten och dennes anhöriga. Det finns områden inom cancervården där behoven av nationell samordning är omfattande för att kunna säkerställa jämlik vård för patienten. Det handlar om väntetider, vårdkvalitet, psykosocialt stöd till barn och vuxna som drabbats av cancer och deras anhöriga, kompetensförsörjning, jämlik tillgång till nya kraftfullare cancerläkemedel, kvalificerad eftervård, rehabilitering, cancerscreening, samt palliativ vård. Den långsiktiga inriktningen av cancerstrategin ska omfatta hela vårdkedjan, från aktiva förebyggande preventiva insatser och strävan efter tidig upptäckt av cancer till rehabilitering, uppföljning, palliativ vård och vård i livets slutskede. En stor utmaning för att effektivisera dagens cancervård och öka tillgängligheten handlar om att möjliggöra ett mer metodiskt, samordnat och strukturerat användande av journal- och registersystem. Ett arbete som återigen kraftigt försenats och skjutits upp i samband med hanteringen av covid-19-pandemin. behöver en ny uppdaterad samlad nationell cancerstrategi som kan vägleda arbetet . Denna nationella cancerstrategi behöver vara mer offensivt inriktad med fokus på bland annat mer effektiva läkemedelsbehandlingar så som avancerade terapier och hanteringen av precisionsmedicin. Därutöver ett laserfokus på att ta bort vårdköerna inom cancervården. Det har högsta prioritet. Den uppdaterade cancerstrategin ska bland annat innehålla nedanstående inriktning och prioriteringar som måste tas fram brett i samarbete mellan alla relevanta aktörer inom den svenska cancersjukvården, inte enbart genom årliga överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Regioner. Ta fram ett nytt övergripande mål i cancerstrategin – Öka andelen femårsöverlevande i ett första steg till målsättning är tydlig – alla cancersjukdomar ska förebyggas och deras skadeverkningar minimeras. ska internationellt ligga i absolut framkant inom cancervård. Vi anser att det behöver tas fram ett nytt övergripande mål inom en ny uppdaterad mer offensiv nationell cancerstrategi. Vi menar att detta krävs för att sätta ytterligare fokus på att effektivisera cancervården till exempel gällande att klara av att korta ledtiderna från tidig upptäckt till ställd diagnos och utförd behandling. Vi anser att ett sådant mål i ett första steg bör vara att fokusera på andelen femårsöverlevande. föreslår att regeringen ska lägga fram ett initiativ att uppdatera den nationella cancerstrategin med inriktningen att ska klara av att minst öka andelen femårsöverlevande från nuvarande till inom de kommande tio åren. Vi anser emellertid som alltid att sådana här helt centrala övergripande mål ska tas fram i samarbete med alla relevanta aktörer inom cancervård, läkemedel och forskning. En förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter växte hoppet om att de orimliga väntetiderna i cancervården skulle bli väsentligt kortare. Regionala cancercentrum inledde en satsning på standardiserade vårdförlopp, efter en modell som använts framgångsrikt i , där ledtiderna för diagnos och behandling är tydligt reglerade och målsatta. Tyvärr har måluppfyllelsen inte varit den önskade. vill vi att arbetet att korta väntetiderna i cancervården intensifieras. föreslår att det införs en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter. Vårdgarantins nuvarande 90–dagars tidsgräns för första besök respektive operation och behandling inom specialistvården räcker inte till när det gäller cancervården. Den förstärkta vårdgarantin ska knytas till de standardiserade vårdförlopp som tagits fram och kontinuerligt utvecklas inom cancervården för att korta ledtiderna mellan diagnos och behandling. Till vårdgarantin ska knytas specifika resurser inom ramen för kömiljarderna och resultaten ska mätas mot de maximala ledtiderna för respektive cancerdiagnos. Patienten ska ha nationell valfrihet för slutenvård Patientlagen, som infördes , vars främsta syfte var att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet har, enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, inte fått avsett genomslag i vården. Myndighetens rapport talar tydligt om ”lag utan genomslag.”[23] Detta betyder inte att fortsatta ansträngningar att skärpa patientlagen kommer vara förgäves, utan illustrerar istället vikten av att alla gemensamt försöker bidra till att information når fram till den enskilde patienten och dennes anhöriga att patientens rättigheter stärkts och vad dessa i praktiken innebär. är patienten helt beroende av var i landet man bor när det gäller möjligheten att få sin operation eller annan behandling utförd i rätt tid av hög kvalitet. Så kan det inte få fortsätta att vara. Trots en lagstiftning på tillgänglighetsområdet med en vårdgaranti i flera nivåer har de allra flesta regioner betydande svårigheter att leva upp till garantin. En ansats för att öka tillgängligheten i vården och korta vårdköerna ska ta som utgångspunkt att stärka patientens makt. Och minska politikers makt. Detta kommer inte minst inom cancervården kunna vara ett verksamt redskap att korta köerna och stärka patientens makt. föreslår att det såväl i hälso- och sjukvårdslagen som i patientlagen slås fast att patienten fritt har rätt att söka slutenvård i hela landet. Vi menar att detta är en helt central förändring som emellertid behöver få ett stort genomslag i praktiken för att åstadkomma den önskade förändringen att patienten får sin vård i rätt tid. Därför krävs noggrann uppföljning av denna utvidgade rättighet och möjligheter till sanktioner ifall rätten till valfrihet i slutenvården ändå nekas. Därtill krävs emellertid ytterligare reformer. Ett sådant exempel är att lokala remissregler kan hindra patientens fria val att söka öppen specialistvård utanför den egna regionen. Det ska förtydligas i patientlagen att patienten har rätt att söka öppen specialistvård fritt i hela landet, utan möjlighet till lokala hindrande remissregler. Patientkontor ska stödja patientens rätt till vård i tid Den bristande följsamheten till de patienträttigheter som redan finns i såväl hälso- och sjukvårdslagen som patientlagen måste upphöra. Resultat från patientenkäter och Myndighetens för vård- och omsorgsanalys uppföljning av patientlagen visar att det är långtifrån alltid som patienterna får den nödvändiga information om sina rättigheter som de behöver och har rätt att få. hinner vården helt enkelt inte ge den information som den faktiskt förutsätts ge till patienten om dennes rättigheter. Detta betyder inte att fortsatta ansträngningar att skärpa patientlagen kommer vara förgäves, utan illustrerar istället vikten av att alla gemensamt försöker bidra till att information når fram till den enskilde patienten och dennes anhöriga. Det krävs konkreta åtgärder bland annat i form av tydligare information, stöd och vägledning för att stärka patientens makt. föreslår att oberoende patientkontor ska ge stöd och hjälp till patienten att få sin vård i rätt tid. Konkret ska detta vara ett stöd för patienten i form av särskilda oberoende patientkontor (fysiskt och digitalt) som har till uppgift att informera, vägleda och ge råd till patienten avseende dennes rättigheter och till exempel ge uppgifter om väntetider och kvalitet i vården. Patientkontor ska också ha till uppgift att kunna lotsa patienten till behandlingsmöjligheter inom ramen för den lagstadgade vårdgarantin, hos vårdgivare inom såväl den offentligt som privat drivna hälso- och sjukvården. Därtill ska patientkontor kunna hjälpa dem som har svårigheter att använda digitala applikationer och andra digitala redskap. En viktig uppgift blir att bidra till att minska det digitala utanförskapet och öka den digitala mognaden. Det finns fortfarande många människor som upplever svårigheter att använda digitala redskap och vi tror att det finns ett stort behov att fylla att kunna stödja dessa att lära sig den nya tekniken och på så sätt bidra till att alltfler vågar och kan använda sig av digitala applikationer i vården. Nationell plattform för information om kvalitet, väntetider och resultat Ett generellt problem att få verkligt genomslag när det gäller valfrihet är patientens underläge avseende kunskap och information gentemot vårdgivare. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i sin rapport utan genomslag utvärderat patientlagens påverkan i vården och där visat på patientens tydliga underläge gällande information och kunskap. I många andra länder har staten eller annan offentlig myndighet ett ansvar för att så objektivt som möjligt sammanställa regelbunden information om olika vårdgivares utbud, kapacitet, tillgänglighet, väntetider och olika kvalitetsindikatorer. En förutsättning för att valfrihet ska leda till rationella val och ökad effektivitet är att patientens tillgång till objektiv information och kunskap säkerställs. Den brist som finns på lätt tillgänglig information om skillnader i kvalitet, väntetider och bemötande i vården och omsorgen riskerar att leda till ineffektivare lösningar. föreslår att det tas fram en oberoende nationell plattform som är lättåtkomlig för alla patienter och som innehåller tydlig information till exempel om möjliga val av slutenvård inom cancervården och annan cancervård avseende utbud, kvalitet, väntetider och patientbemötande. Fokus ska riktas på medicinska resultat och måluppfyllelse gällande att korta väntetiderna i cancervården samt patientnöjdhet. Det behövs en betydligt större öppenhet och mer tillgänglighet för patienter och anhöriga så att det enkelt går att hitta säkra och jämförbara uppgifter kring väntetider, resultat och kvalitet inom cancervården. Utveckla kömiljarden med särskild satsning på cancervården vill utveckla kömiljarden genom att ta fasta på de lärdomar som kommit fram i de utvärderingar som genomförts. Detta bland annat i syfte att minimera risker för undanträngningseffekter och rikta reformen mot de områden där köerna är det största problemet. Kömiljarden behöver reformeras för att skyndsamt kunna stärka patientens möjligheter att få sin vård utförd inom lagstadgad tid. Det krävs ett helt igenom prestationsbaserat system som är enkelt att följa upp när det gäller utformandet av kömiljarden. Det nuvarande systemet lägger inte tillräckligt stor vikt vid de faktiska resultaten. Det finns dem som på fullt allvar hävdar att köerna i cancervården inte lämpar sig för att ingå i kömiljarden eller andra liknande system. Att man inte ens borde försöka ta fram ytterligare morötter eller incitament för regionerna att korta köerna från första diagnos till fullföljd medicinsk behandling och fortsatt rehabilitering. anser att detta är en djupt beklaglig och felaktig inställning. som arbetet pågår med att i lag utveckla och stärka patientens rätt till valfrihet i slutenvården så krävs det att systemet med kömiljarden utvecklas så att patienten har rätt att söka slutenvård där ledig kapacitet finns. föreslår att det skyndsamt tas fram en överenskommelse mellan stat och regioner om upprättande av en nationell vårdförmedling och väntelista i syfte att patienter som tvingats vänta än den lagstadgade vårdgarantin ska anvisas sin operation eller annan behandling där vårdkapacitet finns. Vårdgarantin som kömiljarderna ska stödja att uppfylla ska vara bredare än tidigare och även innehålla exempelvis återbesök och rehabilitering och som omfattar den samlade vårdkedjan och särskilt väger in de mest sjuka och sköra patienternas behov. Uppdraget att följa upp, utvärdera, analysera, sammanställa och redovisa efterlevnaden av vårdgarantin bör ges till en statlig myndighet eller annan oberoende aktör. Redovisning ska ske regelbundet, öppet och med så korta tidsintervall som möjligt för att underlätta en mer effektiv styrning. Resultaten ska redovisas så lättillgängligt och lättförståeligt som möjligt för allmänheten. I den årliga satsningen i statsbudgeten som omfattar inom kömiljarden ska avsättas i en särskild satsning på att korta köerna inom cancervården. kräver att arbetet med att korta köerna, väntetiderna och ledtiderna inom cancervården och processen med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancervården, samt uppföljning och utvärdering av dessa förstärks och intensifieras. prioriterar satsningar på att ta bort köerna inom cancervården. Förbättra de standardiserade vårdförloppen Cancerfondsrapporten – Cancervård måste fungera som en väckarklocka för regering, riksdag, regioner och kommuner. ”Lång väntan på snabbare vård. Omotiverat långa väntetider inom cancervården har varit en het och omdiskuterad fråga . För vissa diagnoser är tiden mellan diagnos och behandling kritisk för överlevnad och livskvalitet. För alla diagnoser är den psykologiska effekten av onödig väntan förödande för patienter och närstående. växte hoppet om att de orimliga väntetiderna i cancervården skulle bli kortare. Regionala cancercentrum inledde en satsning på så kallade standardiserade vårdförlopp, efter en modell som använts framgångsrikt i , där ledtiderna för diagnos och behandling är tydligt reglerade och målsatta.”[24] Det kan inte uttryckas mycket tydligare – köerna inom cancervården i måste bort, men istället växer dessa fortfarande gällande vissa diagnoser. Precis som Cancerfondsrapporten tar upp så är befintlig statistik lite osäker, vilket till stor del beror på oförmåga att samla in jämförbara data och en ovilja att lösa problemen gör att arbetet att jämföra utvecklingen av väntetider går långsamt och trögt. Cancerfondens rapport pekar på att ”trots osäker statistik står det klart att det går trögt att nå de optimala väntetidsmålen i de standardiserade vårdförloppen.” Den befintliga uppföljning som finns gällande de standardiserade vårdförloppen inom cancervården ger ändå en tydlig indikation. Utvecklingen som följde , före utbrottet av covid-19-pandemin, jämfört med är oroväckande. Av de cancerdiagnoser med standardiserade vårdförlopp har väntetiderna (maximala ledtider) ökat gällande merparten av diagnoser, minskat gällande ett fåtal och avseende resterande diagnoser är situationen oförändrad. [25] Denna utveckling gällande att väntetiderna för patienter snarare ökar än minskar i cancervården och att arbetet med att stärka uppföljning och utvärdering går så trögt är helt orimligt. Det som hände är en blandad kompott. Vad gäller de standardiserade vårdförloppen har förbättringar skett avseende de många ledtider, det är dock ytterst oklart vad detta beror på och vilken koppling som finns till covid-19-pandemins utveckling. Det vi däremot vet är att antalet människor som sökt sig till vården för att få diagnos ställd gällande misstänkt cancer minskat avsevärt. Det gäller även antalet personer som genomgått screeningprogram. Detta pekar sammantaget på en utveckling där det finns ett uppdämt behov av att få diagnos ställd och det i sin tur riskerar att visa sig innebära att det finns många som väntat för länge med att söka vård för misstänkta symptom som kan vara cancersjukdom. kräver att arbetet med att korta köerna, väntetiderna och ledtiderna inom cancervården och processen med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancervården och uppföljning och utvärdering av dessa förstärks och intensifieras. prioriterar satsningar på att ta bort köerna inom cancervården. vill att de standardiserade vårdförloppen genomförs, uppdateras och efterföljs i cancervården i hela landet. föreslår följande mål: av alla människor som insjuknar i cancer ska vara utredda enligt ett standardiserat vårdförlopp före utgången av , samt att av de cancerpatienter som ingår i ett standardiserat vårdförlopp ska få sin vård inom utsatta maximala tidsgränser. Dessa mål berör naturligtvis inte cancerpatienter som behöver akutopereras eller där cancermisstanken uppstår först i en mycket sen palliativ fas av förloppet. Dagens målsättning för hur många cancerpatienter som ska ingå ett standardiserat vårdförlopp ligger på . Förbättra förutsättningarna för avancerad individuell cancervård Det är angeläget att nya moderna läkemedel som mer effektivt kan bota sjukdomar fasas in som mindre effektiva läkemedel fasas ut (exempelvis nya terapier). I ett fortsatt arbete med att utveckla läkemedelsförmånerna är det därför prioriterat att säkerställa att äldre, mindre effektiva läkemedel, i högre grad växlas mot nya mer effektiva läkemedel samt att det säkerställs att läkemedelsförmånerna fullt ut används för att täcka kostnader de är avsedda för att täcka. lämnade ett förslag som handlar om att det ska tas fram ett nytt särskilt bidrag till regionerna avseende tillgång till användning av nya mer effektiva läkemedel. Detta särskilda bidrag föreslås vara en fastlagd summa. [26] Det betyder att förslaget riskerar att bara bli symboliskt. Det skapar inte tillräckligt verkningsfulla incitament och mekanismer som istället borde bygga på det prognostiserade behovet av nya läkemedelsbehandlingar. En årlig fastlagd summa utan hänsyn tagen till den snabba utvecklingen blir för statiskt. föreslog vidare att det särskilda bidraget ska tas fram inom ramen för en långsiktig överenskommelse mellan staten och regionerna. delar detta förslag och delar läkemedelsutredningens uppfattning att ett gradvis minskat statligt stöd riskerar att leda till minskad användning av nya mer effektiva avancerade läkemedel. Vi delar därtill utredningens analys att användning av nya mer effektiva läkemedel kommer variera mer vad avser jämlik tillgång för patienten mellan olika regioner om staten inte tar ett visst ansvar och ledarskap. föreslår en statlig satsning på nya avancerade läkemedelsbehandlingar, immun-, cell- och genterapier. Denna satsning ska vara tidsbunden och utvärderas regelbundet. som ett förslag tas fram gällande en ny mer långsiktig struktur och organisering av delfinansiering kring nya läkemedelsbehandlingar anser att det i statsbudgeten bör öronmärkas vissa specifika resurser för att stärka jämlikheten vid införande av till exempel vissa nya cancerläkemedel så att dessa lättare kan komma patienten till del oavsett var i landet man bor. Förbättra möjligheterna att ställa tidigare cancerdiagnoser En del cancerdiagnoser är aggressiva sjukdomstillstånd som kräver behandling tidigt för att inte förvärras eller i värsta fall leda till döden. Därtill finns det en hel del cancerdiagnoser som är osäkra och där varje ytterligare fördröjning mellan ställd diagnos och påbörjad behandling innebär ökade risker för den enskilde patienten. Tyvärr kan primärvården inte ge det beslutsstöd och strukturerade arbetssätt som krävs för att klara av uppdraget att på ett systematiskt sätt ställa tidiga cancerdiagnoser.