mot · H9024210 · 2021-10-05 00:00:00 — Av enkätsvar framgår det att föräldrar som valt pedagogisk omsorg är mycket nöjda med sitt val och att de anser att deras barn mår bra i den hemlika och trygga miljön. vill att kommunerna blir skyldiga att erbjuda familjedaghem (pedagogisk omsorg) för de föräldrar som så önskar genom en skärpning av skollagen. Kraftsamling mot våld mot kvinnor Våld mot kvinnor är det yttersta beviset på ett ojämställt samhälle. Våld mot kvinnor drabbar inte bara kvinnor direkt utan även indirekt genom att rädsla begränsar friheten. Våldet mot kvinnor i har ökat. Det gäller såväl antalet anmälda våldtäkter, våld i nära relationer och hedersrelaterad brottslighet. är uppklarningsprocenten väldigt låg och mörkertalet stort. Det finns också en oroande utveckling genom att våldsporren har tagit större plats och uppfattas som mainstream vilket tros påverka de sexuella relationerna mellan killar och tjejer negativt. Flickor uppger i högre utsträckning att de tvingas till samlag och söker vård för skador i underlivet på grund av ”hårt sex”. Det behövs en kraftsamling för att stoppa våldet mot kvinnor. Det räcker dock inte bara med ord utan det behövs handling. Vi måste våga vända på alla stenar vilket innebär att en rad nya åtgärder för att förebygga och skydda kvinnor mot detta våld måste vidtas. Våld i nära relationer Nollvision mot våld i nära relationer Tusentals kvinnor och barn söker skydd på landets kvinnojourer . Vart tionde barn tvingas uppleva sin pappas våld mot mamma, och dödas en kvinna av en man hon haft en relation med. Rätten till kroppslig integritet och ett liv utan våld och förtryck borde vara en självklarhet, men för många kvinnor ser verkligheten annorlunda ut. Det är dags att införa en nollvision mot våld i nära relationer. Samarbetet mellan myndigheter och aktörer måste förbättras, fördjupas och handläggningen bli effektivare. Det krävs fler insatser, uppföljning och att det utvecklas ett långsiktigt stöd. Därför är det viktigt att frågor om våld aktivt ställs av hälso- och sjukvård, tandvård, förskola, skola, socialtjänst och rättsvårdande myndigheter för att upptäcka och hjälpa de drabbade ut ur våldet. Kvinnojourerna runt om i landet tar ett stort ansvar. Majoriteten av kvinnojourerna har skyddat boende, där vuxna och barn kan bo och få stöd . De erbjuder stödsamtal i sina lokaler och på chatt, telefon och mejl samt stöd i kontakt med till exempel polisen, , familjerätten och rättsväsendet. Deras stora utmaning är att få arbetet att gå runt ekonomiskt och att den administrativa bördan har ökat vilket leder till att det tar tid från arbetet med att stödja de utsatta. [20] välkomnar därför de långsiktiga resurser som tillförs kvinnojourerna i budgetpropositionen men vill säkerställa att detta utökade stöd inte innebär att kommuner drar in medel för att köpa jourboendeplatser. Sekretessbrytande regler bör utvidgas har över 300 kvinnor dödats av en man som de har eller haft relation till. Inte sällan har barn varit närvarande. Mordet har oftast föregåtts av våld, misshandel och hot. I av de fall där kvinnor har blivit dödade har det saknats en tidigare polisanmälan. Enligt , tidigare nationella samordnaren mot våld i nära relationer, är det dock vanligt att andra instanser än polisen känner till att en man är ett potentiellt hot. För att kunna förebygga dessa allvarliga brott behöver polisen kunna få information av exempelvis psykiatri och socialtjänst. förhindras detta av sekretesslagstiftningen även om vissa förändringar har skett. vill därför utvidga de sekretessbrytande reglerna ytterligare så att sjukvården och informerar polisen vid risk för brott mot närstående. Höjt straff vid grov kvinnofridskränkning Vid grov kvinnofridskränkning har en kvinna oftast utsatts för våld och kränkningar gång på gång. Ofta är sexuellt våld inblandat. Många av dessa kvinnor drar tillbaka anmälan på grund av rädsla, vilket försvårar utredningen. Om minimistraffet höjdes från till fängelse skulle polisen på egen hand kunna hämta ut journaluppgifter och driva vidare en utredning utan kvinnans medverkan. Det kan vara helt avgörande. vill därför höja straffet för grov kvinnofridskränkning/fridskränkning till . kan en man som har misshandlat eller trakasserat en kvinna förbjudas att vistas i det gemensamma hemmet eller i ett område genom utvidgat kontaktförbud. Dessa kontaktförbud behöver användas i flera fall än . Vi anser att det ska finnas möjlighet till kontaktförbud som utökas till större zoner, som en hel kommun eller flera kommuner i särskilda fall. Det duger heller inte att överträdelse av kontakförbud knappt ger böter som påföljd. Straffen vid överträdelse av kontaktförbud ska skärpas. Fysiska överträdelser ska alltid innebära fängelse och annan överträdelse ska leda till fängelse i större utsträckning . Enligt statistik används elektronisk fotboja vid kontaktförbud i mycket liten utsträckning. Dessutom används det aldrig vid så kallat ordinärt kontaktförbud som är den vanligaste typen. Detta är anmärkningsvärt. Elektronisk fotboja ökar möjligheterna att säkerställa att kontaktförbudet följs. På så sätt kan den hotade kvinnans trygghet och livskvalitet höjas. Därför behöver fotboja användas direkt i många flera fall då kontaktförbud utfärdas och det ska även alltid övervägas vid ordinära kontaktförbud. Trygghetspaket till hotade kvinnor Det skyddspaket som hotade kvinnor kan få räcker inte. För att säkerställa hotade kvinnors trygghet och säkerhet ska de kunna erbjudas ett trygghetspaket bestående av larm, rätt att bära och använda pepparsprej samt erbjudande om träning i självförsvar. För att kunna använda pepparsprej ska utbildning i hantering genomgås. Självförsvar handlar i grunden om mycket mer än att lära sig metoder för att handgripligt skydda sig mot anfall. Det första ledet innebär att ge självförtroende och stärka skyddet av den egna integriteten. Vi avsätter för detta ändamål under utgiftsområde 13. Vårdnad och umgängesrätt i fall där förälder utövat våld När våld i hemmet riktas mot kvinnan finns ofta barn nära, de hör och ser. De upplever skräck och vanmakt. Barn som bevittnar våld är brottsoffer och de har en ökad risk att själva utsättas. Därför måste frågan om våld tas på största allvar i vårdnadsmål. kan en förälder som har utövat våld mot en annan ändå få vårdnad och umgänge med sitt barn. Det är heller inte uteslutet med umgängesrätt trots att föräldern har kontaktförbud. Barnperspektivet måste komma till tydligare uttryck i dessa mål, vilket länge har påpekat. anser att vårdnad eller umgängesrätt, som huvudregel, inte ska utdömas i de fall det finns en dom om våld mot förälder eller vid kontaktförbud. Umgängesrätten kan behöva omprövas då har förflutit från avkunnad dom och utifrån det enskilda barnets behov av kontakt med den andre föräldern. Domstolen och ska också alltid göra en kvalitativ riskbedömning innan beslut om vårdnad och umgänge fattas i de fall det finns uppgifter om våld. Här har det funnits brister . Kartläggning av 800 gömda kvinnors liv Nästan 800 kvinnor lever gömda ofta på flykt från en våldsam och hotfull tidigare partner. De har skyddad folkbokföring eftersom hotbilden anses så allvarlig. I sociala medier under namnet Gömda kvinnor berättar några av dessa kvinnor om den rädsla och de problem som de möter. De ansvarar själva för att inte röjas vilket är svårt i kontakten med myndigheter och vården. De kan inte beställa något på nätet och nekas att stå i bostadskö. Livet består av att hålla sin och sina barns bakgrund hemlig, ett liv som är svårt att sätta sig in i. [21] Dessa kvinnor är det yttersta tecknet på att vårt samhälle inte förmår att skydda kvinnor och barn tillräckligt. föreslår en nationell kartläggning av hur dessa kvinnors och deras barns livsvillkor ser ut för att kunna föreslå förbättringar. Den senaste utredningen som kartlade hedersförtrycket är . Då beräknades att 100 000 kan vara utsatta. försökte utreda omfattningen på nytt men avbröt det för att det, av en mängd olika skäl, inte gick att genomföra. [22] Vi vet alltså inget om omfattningen men det finns uppgifter om att så många som 240 000 kan leva under detta hedersförtryck. vill att en nationell kartläggning av hedersförtryckets omfattning genomförs för att ta reda på hur många som lever under dessa hemska förhållanden. Vi anser att det är viktigt att alla asylsökande och nyanlända redan vid samhällsorienteringen får kunskap om hedersrelaterat våld och brott, jämställdhet, kvinnors rättigheter och friheter i . Nationell stödlinje för dem som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld Det krävs specifika kunskaper om hedersrelaterat våld och förtryck samt hedersnormer för att kunna erbjuda individanpassat och adekvat stöd och hjälp. I vissa fall kan även språkbarriären vara ett problem. Behovet av stödsamtal eller traumabehandling är stort. Myndigheternas kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck har blivit bättre och i vissa städer har det utvecklats särskilda verksamheter och resursteam som riktar sig till utsatta. Tyvärr är det långt ifrån alla kommuner som erbjuder detta och enligt varierar myndigheternas kunskap både på verksamhets- och handläggarnivå runt om i landet. finns en nationell stödtelefon för myndigheter, yrkesverksamma och aktörer som behöver råd och konsultation kring hedersrelaterat våld och förtryck. Denna ansvarar i för. Nationell () har en kvinnofridslinje men det finns alltså ingen nationell specifik stödlinje för dem som riskerar att bli eller är utsatta för just hedersrelaterat våld och förtryck. Istället hänvisas de till skolpersonal, , hälso- och sjukvården eller polisen där man bor. En nationell stödlinje skulle tillgängliggöra stödet, informationen och samordna rätt hjälpinsatser. Vi avsätter för upprättande av en nationell stödlinje för dem som riskerar att bli eller är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck under utgiftsområde 13. Vem som ska ansvara för stödlinjen behöver utredas vidare. Hedersbrott - egen brottsrubricering Hedersrelaterade brott utgör grova kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell lagstiftning (). Enligt en rapport från Brå är de vanligaste brottstyperna olaga hot och misshandel. [24] Direkta dödshot har uttalats i tre fjärdedelar av de ärenden där olaga hot förekommer. Förutom att bli utsatta för misshandel och olaga hot blir dessa kvinnor också kontrollerade och kränkta på andra sätt, både av gärningsmännen och av andra personer i kvinnornas närhet. Hedersrelaterad brottslighet är brott riktade mot någon, ofta en släkting, som, enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning, riskerar att vanära eller ha vanärat gärningsmannens, släktens eller gruppens heder. Syftet med brottsligheten är att förhindra att hedern skadas eller förloras, alternativt att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. saknas en särskild lagstiftning mot hedersbrott. Detta innebär att brottsoffer – allt som oftast en kvinna, ibland även män eller hbt-personer – försvinner i brottsstatistiken och att samhället saknar en heltäckande uppfattning om problemets omfattning. vill därför att en lagstiftning införs som särreglerar hedersbrott i . Det skulle på ett bättre sätt betona allvaret i hedersbrotten, öka den avskräckande effekten för den skyldige och innebära en möjlighet till högre skadeståndsanspråk. Därmed skulle det bli lättare för polisen att arbeta förebyggande då brottet skulle tas på större allvar. En lagstiftning om hedersbrott skulle även förbättra förutsättningarna att straffa fler personer än en. Motivet till hedersbrott särskiljer sig från andra brott på det sättet att många oftast är involverade i brottet, ofta har även brottet pågått . Friheten kringskärs inte vid enstaka tillfällen utan kontinuerligt. Det är straffbart att förmå eller tillåta ett barn att ingå i äktenskap eller äktenskapsliknande förbindelser och utreseförbud har införts för att skydda barn från att ingå barnäktenskap eller könsstympas. Men mer behöver göras. vill inrätta en särskild enhet inom vars uppgift är att hjälpa flickor och pojkar som riskerar att giftas bort mot sin vilja. Sådana enheter finns i och i och kallas Forced Marriage Units. Både den norska och den brittiska verksamheten beskrivs som mer verksamhets- och departementsöverskridande, vilket uppfattas som viktigt. Vidare har de ett mer aktivt arbete när det gäller utlandsärenden. Enligt uppgift har det norska teamet inte större möjlighet att agera utomlands än det svenska, men de har ett mer välutvecklat system för att hantera sådana ärenden, bland annat har särskilda rådgivare i frågor om tvångsäktenskap och könsstympning placerats vid ett antal norska utlandsmyndigheter. har regeringens uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld. Deras upplevelse är att handlingsutrymme, rutiner, resurser och upparbetad samverkan kring transnationella ärenden ofta saknas inom myndigheter i . I kan man utfärda ett dokument kallat ”Forced Marriage Protection Order” som gör rättsliga åtgärder möjliga mot en förälder som inte inom (ofta ) återför flickan/pojken, eller kan påvisa var han eller hon finns. Det kan innebära häktning och i förlängningen fängelse , om barnet inte återförs. Det gör det svårt för en familj att dölja att deras son eller dotter är bortförd och skylla på att han eller hon är på semester. Men framförallt har detta en stark preventiv effekt. har nästan 900 sådana dokument utfärdats. För att uppnå en verksamhet som kan arbeta långsiktigt och med stöd av lagstiftning behöver det nationella kompetensteamet permanentas med befogenheter liknande det brittiska Forced Marriage Unit. En sådan verksamhet skulle behöva operera från en myndighet direkt under polisen. Vi avsätter därför under utgiftsområde 4 och föreslår att en enhet enligt brittisk modell inrättas under . Stoppa bidrag till föräldrar som för sina barn utomlands uppmärksammades flera fall där föräldrar som befunnit sig i för att strida med IS har fått barnbidrag och föräldrapenning. Glöm aldrig Pela och (Gapf) uppger på liknande sätt att föräldrar till barn som förs utomlands för att giftas bort får barnbidrag för barnet. Det är upprörande och stötande att vi har ett socialförsäkringssystem som bidrar till att försörja föräldrar som inte bara begår bidragsbrott, utan även brott mot sina barn. har en kontrollutredningsverksamhet som ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. Men Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har funnit ett stort antal brister och problem när det gäller kontroll av utbetalningar av bidrag till personer som kan befinna sig utomlands. [25] Det rör utredningarna, den alltför stora vikten som läggs vid folkbokföringen och den föråldrade informationsdelningen myndigheter emellan. Samtliga dessa brister måste åtgärdas. Frågan om att stärka brottsutredande befogenheter behöver ses över, något som myndigheten själv har efterfrågat. Dagens system innebär att avslöjar bidragsbrott i efterhand och sedan inleder rättsprocesser istället för att förhindra bidragsbrotten och därmed vara mer proaktiva. Det är även ett problem när de bosättningsbaserade förmånerna såsom exempelvis barnbidraget under vissa omständigheter kan utbetalas även då ett barn eller vuxen befinner sig utomlands. Dessa undantag utnyttjas på olika sätt och behöver därför ses över för att begränsas. Kvinnlig könsstympning är en livsfarlig sedvänja som ger flickor men för livet. Fler än två miljoner flickor i åldern 4–könsstympas världen över, enligt . Både förberedelse och underlåtenhet att avslöja könsstympning är straffbart i . Ändå sker det om och om igen i vårt land. Det har vidtagits en del åtgärder för att stävja att könsstympning men mer behöver göras. För att undvika att svenska flickor utsätts för könsstympning anser vi att enligt fransk modell bör pröva att införa ett system med hälsointyg. Hälsointyget, eller skyddsbrevet om man så vill, ska kunna tas med till hemlandet vid resa, och ska tydligt visa att könsstympning är förbjudet enligt svensk lag. Intyget ska också visa att föräldrarna har ansvaret för flickan och således kan dömas enligt svensk lag även om könsstympning sker i annat land än . av de kvinnor som har sökt vård för könsstympning gör det vid graviditet eller förlossning. Under 2012-2018 var det 5000 kvinnor eller flickor som sökte vård. De flesta var mellan . [26] Antalet som söker vård har ökat men det är troligen många fler som är könsstympade som aldrig söker vård. har uppgett några tänkbara orsaker till att inte fler söker vård. En sådan är brist på kunskap om könsstympning och vilken förebyggande vård som finns samt att de som har varit utsatta för könsstympning kan ha tidigare negativa upplevelser av sjukvården. Det är viktigt att tidigt kartlägga och komma i kontakt med kvinnor som har blivit utsatta för könsstympning eller som riskerar att hamna i farozonen för detta. Därför behöver samtal om könsstympning redan göras vid de hälsosamtal som görs med nyanlända. Vi föreslår att dessa hälsosamtal dels blir obligatoriska och dels att frågor om könsstympning alltid tas upp i dessa samtal. Enligt visar vissa studier att vårdpersonal undvek att lyfta frågan med kvinnor som kan ha varit utsatta för könsstympning för att behandla alla kvinnor jämlikt. Men det är också frågan om att kvinnor inte talar svenska och att man uppfattar stora kulturella skillnader. [28] Det behöver tas fram ett grundligt material som stöd för vårdpersonalen om hur ett samtal om denna svåra fråga kan föras på ett bra och respektfullt sätt. Straffbart med oskuldsintyg, oskuldsundersökningar och -operationer granskade Kalla Fakta frågan om förekomsten av så kallade oskuldskontroller och oskuldsintyg. har det uppmärksammats och även fråga om så kallade oskuldsoperationer. Med anledning av dessa uppgifter skickade ut ett förtydligande till alla inom vården och om att detta är oförenligt med svensk lag. [29] Det finns förvisso en tillsynsmyndighet över hälso- och sjukvårdspersonalen genom Inspektionen för vård och omsorg (). Den som inte lever upp till patientsäkerhetslagens krav på vetenskap och beprövad erfarenhet riskerar att få kritik och att få sin yrkeslegitimation återkallad. är också skyldigt att anmäla till åklagare om det finns misstanke att ett brott, för vilket fängelse är föreskrivet, har begåtts. Tyvärr så räcker inte detta. Det förekommer fortsatt uppgifter om att såväl kontroller genomförs som att intyg utfärdas samt att så kallade oskuldsoperationer utförs. radio hade ett stort programinslag om detta så sent som . Oskuldsintyg, -kontroller och -operationer är ytterst ett uttryck för hedersrelaterat våld och förtryck. Det får aldrig sanktioneras av svensk sjukvård. vill att det ska vara straffbart att utföra den här typen av kontroller eller operation samt att medverka till eller initiera densamma, alldeles särskilt då det berör barn . Hijab, niqab och burka i barnomsorg, skolan och offentlig förvaltning Inom hederskulturen råder bland annat ett oskulds- och kyskhetsideal som syftar till att kontrollera och begränsa kvinnors och flickors sexualitet. Hijab eller heltäckande klädsel som niqab och burka är både ett verktyg och en symbol för det. Med plagget kommer även skyldigheter och förpliktelser. [31] I många förorter är det inte ovanligt att små flickor så unga som 2–tvingas bära hijab både utomhus och på förskolan. Minderåriga som lever i religiös kontext har även mycket svårt att hävda en egen vilja. publicerade en kartläggning 2018 som visade att personalen i nästan sju av tio kommunala förskolor i utsatta områden i , och kunde tänka sig att aktivt kontrollera och tvinga barn att bära slöja mot deras vilja. [32] Denna könssegregering och dessa begränsningar av unga flickor genom påtvingade plagg hör inte hemma i svensk barnomsorg eller i klassrummen. Därför vill vi förbjuda hijab, niqab och burka på barn i barnomsorg och på lågstadiet. Barnomsorgen och skolan ska präglas av trygghet, gemenskap och jämlikhet och utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar, jämställdhet och alla människors lika värde. Hijab, niqab och burka ingår i ett omfattande värdesystem. Det arabiska ordet hijab betyder "barriär" eller "sköld”, och syftar till isolering och segregering av kvinnor gentemot män. Kvinnokroppen anses bringa skam eller leda till frestelse eller synd, och det är kvinnans skyldighet att dölja sin kropp för att bevisa och upprätthålla sin kyskhet och renhet. En del flickor berättar hur de på skolgårdar bevakas och kontrolleras av bröder och andra manliga släktingar både gällande val av vänner, fritidsaktiviteter och om flickorna vill frigöra sig från hijaben. [34] Flickorna inom hederskulturen är förmodligen den mest utsatta gruppen i . De utsätts eller riskerar att utsättas för barnäktenskap, oskuldskontroller, könsstympning, begränsade fri- och rättigheter samt extrem kontinuerlig kontroll över deras liv. har mycket kvar att arbeta med gällande hedersförtrycket i svensk barnomsorg och skola. Det går inte att frångå att dessa plagg, oavsett om en flicka självmant väljer att bära dem eller inte, utgör ett konkret uttryck för mäns vilja att kontrollera kvinnors frihet, rörlighet och sexualitet. Ett förbud för anställda inom offentlig förvaltning att bära niqab eller burka eller annan heltäckande slöja är nödvändigt av flera säkerhetsskäl samt för personidentifiering. Föräldrar ska kunna se personalen man lämnar sina barn till, en patient ska kunna se den vård- och omsorgspersonal som hon vårdas av och ett brottsoffer ska kunna se den polisanställda eller tjänsteman inom rättsväsende som hon söker hjälp ifrån. Även personer som har eller är utsatta för hedersrelaterade brott ska inte behöva mötas av heltäckande anställda på myndigheter och statliga institutioner som accepterar och ger sitt stöd för de idéer av hederskultur som heltäckande plaggen ytterst står för. Ingen könsuppdelad undervisning i skolan uppstod det en debatt om könsuppdelad undervisning med anledning av ett inslag i Kalla fakta om en muslimsk skola i som hade könsuppdelade gymnastiklektioner. Med anledning av debatten förtydligades läroplan 2018 att regel- eller slentrianmässig uppdelning inte är tillåten. Könsuppdelad undervisning skulle bara vara tillåtet när det finns ett tydligt pedagogiskt syfte såsom exempelvis att ha en killgrupp för att prata attityder i sex- och samlevnadsundervisningen. föreslog motsvarande förtydligande av läroplanen för bl.a. gymnasieskolan men ingen ändring har gjorts. anser att läroplanen måste ändras så att inte regel- eller slentrianmässigt könsuppdelad undervisning förekommer i gymnasieskolan. Antalet sexualbrott har ökat och anmäldes cirka 23 200 brott, en ökning . [35] Sexualbrott är ett av de få brott som sprider oro och rädsla hos kvinnor i stort, även kvinnor som inte i direkt mening har blivit drabbade. I den senaste nationella trygghetsundersökningen (NTU) uppger av alla kvinnor att de känner sig oroliga för att utsättas för våldtäkt eller sexuellt angrepp. Bland de yngre kvinnorna, 20–, är det som känner samma oro. av de kvinnor som tillfrågats kände dessutom otrygghet vid sen utevistelse i sitt eget bostadsområde, varav avstod från att gå ut på grund av detta. Andelen som känner så har också ökat sedan föregående år. Den här oron begränsar kvinnors liv. Det kan handla om att välja en annan väg, noga planera tiden för hemgång, färdsätt m.m. Enligt NTU valde av alla kvinnor en annan väg eller färdsätt av rädsla för brott. Det är nästan dubbelt så många jämfört med män. av samtliga kvinnor har till och med avstått från en aktivitet på grund av denna oro. [37] Sexualbrotten drabbar alltså på ett sätt nästan alla kvinnor, direkt eller indirekt. Det gör denna fråga till ett av de absolut viktigaste och största hoten mot jämställdheten i vårt land. Det behövs en kraftsamling mot sexualbrotten. Särskilda sexualbrottsgrupper inom polisen anmäldes det 8890 våldtäkter, enligt BRÅ. Det är en ökning jämfört med .