ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9023538 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig osund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. Privata företag och de skatteintäkter som de genererar utgör grunden för den svenska välfärden. Skatteintäkterna finansierar den offentliga service som vi alla, även företagen, efterfrågar i form av förskolor, sjukvård och skolor för deras medarbetare. Ett väl fungerande samhälle hittar balansen mellan företagen och det offentligas ansvar. För att företagen ska utvecklas väl och därmed kunna bidra med sina skatteintäkter är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar. Något som riksdag och regering kan påverka är de statliga verksamheter som konkurrerar med privata företag. Det kan exempelvis handla om verksamheter inom finanssektorn. Ett konkret exempel på osund statlig konkurrens är de offentligt finansierade veterinärkliniker som driver och som också åtar sig uppdrag på den privata marknaden. Det skapar en osund konkurrens då investeringar täcks via den offentliga finansieringen som privata företag måste finansiera själva. I slogs ett välskött privat företag ut när statliga etablerade en ny veterinärklinik. Man annonserade i lokala medier efter kunder, trots att det inte kan ligga inom ramen för uppdraget att finnas till för lantbrukare. Staten bör därför renodla sin roll i att vara myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter i stället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. Mot bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheten att regeringens avyttrande av verksamheter som konkurrerar med privata företag kan fortsätta, liksom en översyn av regeringens uppdrag till att inte konkurrera med privata veterinärkliniker.
mot · H9023539 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om överskottet från vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften spelar en avgörande roll för hela elförsörjning. Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del. Det vore önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser kunde stanna i . I får vattenkraftskommunerna intäkter från fastighetsskatt, naturresursskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. En rapport från Energi visar att de kommuner som får störst intäkter från vattenkraften också har störst fria intäkter, det vill säga skatteintäkter och bidrag från kommunala utjämningssystemet, exklusive intäkter från vattenkraft, från skatt och bidrag från kommunala utjämningssystemet. Maxgränsen och minimigränsen för fastighetsskatten på kraftverken har utretts och ändrats . Anledningen till förändringarna var att de gamla reglerna hade negativa effekter på investeringsincitamenten. Enligt ett norskt utskottsbetänkande innebär inte intäkterna från vattenkraften netto så stora extra resurser för varje kommun om man tar hänsyn till det kommunala utjämningssystemet. Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att som ägare till placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politisk styrning. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Vidare borde delar av vinsterna från vattenkraften kunna användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syfte att utveckla nya energikällor. Man kan även tänka sig att en viss ekonomisk del av varje producerad kilowatt får stanna i respektive län och gå till insatser för att utveckla entreprenörskap i skolan och infrastrukturen i den egna regionen. , inte minst när det kommunala skatteutjämningssystemet diskuteras och debatteras, kan man utifrån ett Stockholmsperspektiv påstå att är tärande i förhållande till . Utan naturtillgångarna i norr skulle vara betydligt fattigare. En av anledningarna är att produktionsanläggningarna finns i medan huvudkontorsfunktioner och staber med de högre tjänstemännen finns i och . Regeringen bör överväga att låta statliga företags huvudkontor och verksledningar lokaliseras utanför och en del av vattenkraftens resurser stanna i där de produceras för att bidra till att utveckla hela .
mot · H9023540 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp konkreta mål för att regelkrånglet ska minska betydligt och tillkännager detta för regeringen. Om det går bra för näringslivet så skapar det resurser som kan användas till välfärden och till att förbättra samhällets kärnuppgifter. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag i . De skatteintäkter som kommunerna får in från småföretagare och deras anställda är helt avgörande för att kunna finansiera den offentliga välfärden och den kommunala servicen. Företagarnas rapport 2019 visar att småföretagen står för den största andelen av skatteintäkterna i 208 av 290 kommuner. Ett av de största hindren för ett konkurrenskraftigt företagsklimat i just nu är den kraftigt ökade regelbördan och ineffektiviteten i de regelverk som omgärdar företagandet i . Här har regeringen misslyckats totalt, konstaterade 22 näringslivsorganisationer på DI debatt . I har regelbördan för företag ökat explosionsartat . mätningar visar att företagens administrativa kostnader ökar i genomsnitt med 2013. () konstaterade , via landets företagare och enkätundersökningen, att det har varit fyra förlorade år för det statliga regelförbättringsarbetet i . Kostnaderna för företagen till följd av regler har ökat, och företagen upplever ett ökat krångel. av företagen har inget eller litet förtroende för regeringens arbete, visar en undersökning från NNR. Det är naturligtvis bekymmersamt. Kostnaderna för ökat regelkrångel i uppskattas till i genomsnitt 2013 i , vilket försämrar näringslivets konkurrenskraft i motsvarande grad.
mot · H9023541 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa en rättssäker lagstiftning som innebär att en tidigare bilägare inte ska bli återbetalningsansvarig för en klimatbonus och tillkännager detta för regeringen. har (M2020/01180/R) föreslagit att den som köper en så kallad klimatbonusbil och får ut en bonus ska vara återbetalningsansvarig för denna om bilen skulle avregistreras och exporteras. Detta skulle enligt förslaget gälla även om bilen bytt ägare. Bakgrunden är den populära Norgeexporten av miljöbilar. Departementet pekar själva på ett antal problem med sitt förslag: Återbetalningsskyldigheten innebär att bonusmottagaren kan behöva hålla reda på vad efterföljande köpare gör med bilen och säkerställa att köparen blir skyldig att ersätta säljaren för eventuella framtida krav på återbetalningsskyldighet om bilen avregistreras för export. Om bilen avregistreras efter försäljningen och inom femårsperioden kan tvist uppstå mellan den ursprungliga bonusmottagaren och senare köpare, i teorin i flera led. En presumtiv köpare av en begagnad klimatbonusbil kanske blir mindre benägen att köpa bilen om det finns en risk för återbetalningsskyldighet om personen i sin tur säljer bilen till någon som exporterar den. Sannolikt kommer förslaget att skapa så stor osäkerhet hos köparna att de antingen väljer att behålla bilen eller längre eller helt avstår från köp. Istället för att skapa denna osäkerhet för marknaden för miljöbilar skulle man kunna uppnå samma effekt genom att betala ut bonusen löpande och med ett avtagande belopp. Då är det helt transparent för nya köpare vad som gäller och har de incitament blir bilen kvar i . Det finns många anledningar att se över hela bonus malus-systemet. Problemet med export av miljöbonus skulle kunna lösas enligt ovan eller genom att hela bonus malus-systemet avskaffas.
mot · H9023542 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärda situationen med de 23 000 gifttunnor som är utspridda mellan och och tillkännager detta för regeringen. dumpades ca 23 000 tunnor innehållande bland annat kvicksilverhaltig katalysatormassa i havet och . Avfallet kom från tillverkning av polyvinylklorid (PVC) vid Stockviksverken av . Tillverkningen av PVC startade , och som råvara för att framställa PVC behövdes vinylkloridmonomer. Det framställdes genom en metod som kallas kvicksilvermetoden och gav upphov till avfall i form av kvicksilverhaltig katalysatormassa. grävdes avfallet ned i marken inom industriområde. Saneringar har delvis genomförts. När tunnorna började dumpas i havet var tanken först att dumpa dem på internationellt vatten. Tunnorna transporterades som returlast med pråmen som tog kalk från bolagets kalkbrott på Furillen utanför . till 1958 dumpades ca 5100 tunnor på internationellt vatten (dock lite oklart var). ändrades detta eftersom pråmen inte kom ut på internationellt vatten förrän vid överfarten till . Då genomfördes en ändring som innebar att tunnorna kunde dumpas efter att pråmen passerat Brämösund söder om . Cirka 4600 tunnor ska ha dumpats efter det att pråmarna passerat Brämösundet. Vid SGU:s undersökning 2006 hittades dock inga tunnor i det området. Fiskare fick upp tunnor vid strömningstrålning vid Brämösundet utanför . Första gången det hände var 1960. Det finns uppgifter om att tunnor fastnade i redskap vid ett tiotal tillfällen. gjordes därför en överenskommelse med om att dumpningen skulle flyttas och därefter ske på ett avgränsat område på 80–sydost om . Det är det området som kallas det utpekade dumpningsområdet, och det ligger på allmänt vatten. Det finns uppgifter om att 13 200 tunnor dumpades i det utpekade dumpningsområdet . Vid den undersökning som SGU genomförde 2006 hittades 3267 tunnor inom dumpningsområdet och 339 tunnor i ett område strax väster om dumpningsområdet. Sammanfattningsvis ska sammanlagt ca 23 000 tunnor ha dumpats varav 13 200 i det utpekade dumpningsområdet mellan och . Av dessa har totalt ca 3600 tunnor påträffats. Verksamheten hade tillstånd från myndigheterna att hantera gifttunnorna på det sättet. i har avgränsat det pågående tillsynsarbetet till det utpekade dumpningsområdet då det inte finns kunskap om var övriga tunnor har dumpats. Tunnorna innehåller avfall i form av använd katalysatormassa, och katalysatormassan innehåller kvicksilver. Katalysatormassan är ingjuten i betong i 80-liters plåttunnor. Varje tunna innehåller ca katalysatormassa (varav 200–är kvicksilver), betong och stål. Det finns även uppgifter om att arbetskläder göts in i tunnor. Det man med stor säkerhet vet är att gifttunnorna inte är gjorda av ett beständigt material utan de kommer att lösas upp i vattnet, och då riskerar vi att kvicksilver kommer ut i .
mot · H9023543 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att modernisera, förenkla och förbättra reglerna avseende den frivilliga skattskyldigheten för verksamhetslokaler (hyresmomsen) och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett akut behov av att modernisera, förenkla och förbättra reglerna avseende den frivilliga skattskyldigheten för verksamhetslokaler (hyresmomsen). Reglerna utestänger föreningar, vård/skola/omsorg i privat regi från lokaler som många lokaler står tomma. Ett allt mer digitaliserat, globaliserat och konkurrensutsatt näringsliv har lett till förändringar i behov, utformning samt hållbart nyttjande av lokaler. Under pandemin har bristerna i reglerna blivit än mer synliga när lokaler och hotellrum tillfälligt används för fältsjukhus och evakueringsboende. Dagens hyresmoms är inte anpassad för dessa behov och motverkar samhällsutvecklingen. Uthyrning av fastighet är enligt huvudregeln undantaget från moms men det finns en möjlighet till frivillig skattskyldighet. Denna möjlighet medför att moms debiteras på hyran och är för många fastighetsägare en nödvändighet för att kunna göra momsavdrag på kostnader för byggnation, investeringar och drift. En realitet är att många fastighetsägare avstår från uthyrningar som inte kan omfattas av den frivilliga hyresmomsen. Dagens regler är dessutom mycket komplicerade vilket leder till hög regelbörda hos företagen och kostsamma processer hos och domstolar. Reglerna kan enkelt förenklas genom att utöka möjligheterna till frivillig hyresmoms genom att ta bort dagens föråldrade krav. Detta kan genomföras utan kostnad för stadsbudgeten då förändringen innebär en breddning av momsbasen. tillkännager för regeringen att arbeta in förändringarna i en bred skatteöversyn.
mot · H9023544 · 2021-10-05 00:00:00 — Heltäckande skatteredovisning från statliga arbetsgivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att , regeringen och statliga myndigheter inför lönebesked som visar hela skatten, inklusive arbetsgivaravgifter, och tillkännager detta för regeringen. God kunskap om vilka skatter vi betalar och hur mycket är viktigt i ett demokratiskt samhälle. Ett område där det gång på gång visar sig att kunskapen skulle kunna bli högre är kunskapen hos medborgare om de skatter som betalas av arbetsgivare och som inte alltid syns på lönebeskeden. En del företag väljer att visa hela lönen inklusive arbetsgivaravgifter, men inte alla. Riksdag, regering och statliga myndigheter borde vara föregångare på detta område och visa hela lönen inklusive arbetsgivaravgifter på lönebeskeden.
mot · H9023545 · 2021-10-05 00:00:00 — Utrikes födda företagares betydelse för ställer sig bakom det som anförs i motionen om utrikes födda företagares betydelse för och tillkännager detta för regeringen. Utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb. Ungefär 2000 utrikes födda har valt att flytta till och starta eget företag i länet. Småföretagande är ett av de bästa sätten att integreras i det svenska samhället, oavsett om man blir egenföretagare eller börjar som anställd. Småföretagen skapar flest jobb, och har nio av tio jobb skapats i just småföretag med färre än 50 anställda. En rapport från () visar att det tack vare de utrikesfödda företagarna skapas nästan 1900 jobb i . De vanligaste branscherna är hotell och restaurang, handel och olika typer av tjänster, såsom städföretag och byggföretag, detta mycket tack vare rut- och rotavdragen. Debatten om invandring tenderar ibland att vara uppbyggd på felaktiga argument som baseras på myter och fördomar. Fokus borde i stället ligga på alla entreprenörer som väljer att flytta till , startar företag och därmed också skapar jobb i och i . Enligt rapporten från går cirka 755000 utrikes födda till jobbet . I är det 11300 utrikes födda förvärvsarbetande som bidrar till den svenska välfärden. Det är en viktig resurs för hela samhället och för arbetsgivarna. I ett rundabordssamtal som hölls med utrikesfödda företagare i framkom många synpunkter och förslag i fråga om hur det kan bli enklare att starta och driva företag i . Man var överens om att det viktigaste är att lära sig det svenska språket och den svenska kulturen när man kommer till . Det bör finnas möjlighet att läsa svenska på kvällstid och så att man kan arbeta vid sidan av studierna. Det framkom också att det är stora problem med finansiering vid start av företag och vid en så enkel fråga som att kunna öppna ett bankkonto. Det finns även ett behov av att översätta information från myndigheter till olika språk för att underlätta för nya utrikes födda entreprenörer att snabbt kunna starta företag. Det finns runt om i landet som är specialiserade på att hjälpa människor att starta företag, och de borde ges ett särskilt uppdrag att hjälpa utrikesfödda att starta företag. borde också ges ett tydligare uppdrag att hjälpa till med finansiering av företag som startas av människor med små resurser oavsett bakgrund. Vidare borde staten ställa krav på kommunerna att bedriva sfi-undervisning och så att man kan kombinera arbete med svenskundervisning. Det finns fortfarande negativa effekter av att gå från bidrag till egen försörjning, och här är det viktigt att se över trygghetssystemen så att den som har en god idé kan förverkliga den och starta sitt företag utan att riskera försörjningen av sin egen familj. Det vore önskvärt att regeringen beaktar de synpunkter som har angetts i motionen och gör en översyn av frågan om utrikes föddas möjlighet att starta och driva företag i .
mot · H9023546 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska instruera myndigheter i regleringsbrev att vidta nödvändiga åtgärder för att vargstammen ska minska i och tillkännager detta för regeringen. Ska man kunna bo, leva och driva företag i hela krävs det nu att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder i en akut situation rörande antalet vargar i och . Vid ett möte i med företagare i där rovdjurssituationen diskuterades blev det mer än uppenbart att den nuvarande politiken inte håller måttet. Inte på grund av politik i den rovdjursproposition som antogs utan på grund av att regeringen tillåter våra myndigheter att inte följa beslut om en nivå på 170–270 vargar i hela . Man blir mer än förtvivlad över att höra oron och ilskan som fårbönder beskriver när de berättar om situationen som de och deras djurbestånd befinner sig i när en vargflock på 14 individer rör sig i . Fårbönderna uppmanas att sätta upp rovdjursstängsel, men för en fårbonde med betesmarker på många olika ställen blir det inte en realistisk lösning. Det blir dessutom väldigt kostsamt för den enskilde småföretagare som ska underhålla stängslet. I praktiken säger myndigheterna att den enskilde företagaren ska arbeta gratis ett antal hundra timmar med att röja sly och gräs bredvid stängslet och underhålla det på annat sätt. Jag har svårt att se att myndighetsföreträdare skulle arbeta gratis hundratals timmar på motsvarande sätt som man begär av fårbonden. Det är staten som har bestämt att vi ska ha ett visst antal rovdjur, men då måste staten också ta ett fullt ansvar för en rovdjurspolitik som medför en balans. En balans mellan människans intressen att kunna bo och leva i hela och en balans för rovdjurens möjlighet att finnas i faunan. I valet mellan människa och rovdjur måste alltid människan komma i första hand. Det borde vara en självklarhet för alla. Enligt företrädare finns det mellan 70 och 90 vargar enbart i . I området runt rör det sig en flock om 14 vargar, vilket skapar stor oro hos de företagare och andra djurägare som befinner sig i området. beslut om ett lägsta antal om 170 individer måste nu verkställas av ansvariga myndigheter och bör tillkännage för regeringen att instruera myndigheter i regleringsbrev att vidta nödvändiga åtgärder för att vargstammen ska minska i .
mot · H9023547 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reseavdraget ska utvecklas och tillkännager detta för regeringen. För att arbetsmarknaden och människors privatliv ska fungera krävs bra möjligheter till resor. Att många kan pendla till jobbet skapar livschanser och ett större utbud av både arbetskraft och arbetstillfällen i och hela . Detta är i grunden ett resultat av att vi inte längre måste arbeta på samma plats där vi bor, vilket är en viktig del av ett modernt samhälle. I takt med den tekniska utvecklingen har vi kunnat pendla allt längre sträckor och därmed ökat tillväxten och välfärden. Mot bakgrund av detta blir det också viktigt att skatter och regelverk underlättar för resande. Därför har det funnits olika system med reseavdrag i . Detta är i grunden en skattereduktion för resor till och från arbetet, samt för tjänsteresor. Många hushåll skulle inte få ekonomin att gå ihop utan reseavdraget. Hela 2,7 miljoner svenskar tar bilen till jobbet . En tydlig majoritet, närmare bestämt , är beroende av bilen för att få vardagen att fungera. står bilen för av de arbetsrelaterade resorna. Bilen är en väsentlig del av den svenska arbetslinjen. I ljuset av detta blir slutbetänkandet från reseavdragskommittén, som överlämnades till regeringen, mycket olyckligt (Skattelättnad för arbetsresor, SOU 2019:36). I korta drag vill man avskaffa reseavdraget och istället införa en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor. Detta betyder att mellan 250000 och 300000 personer i kommer att fråntas rätten till reseavdrag som en följd av förslaget om att man måste ha till arbetet enkel väg. Detta riskerar att göra det mindre lönsamt att jobba för många, när kostnaden för att resa till och från jobbet ökar med . Allra hårdast kan konsekvenserna bli för de som bor i glesbygd och inte minst för personer med sjukdom eller funktionsvariation, enligt myndigheten . Bor man utanför i går det två bussavgångar per dag vilket innebär att lokaltrafik inte är ett alternativ. Istället för att försvåra resandet. är avdraget för bil per mil. Detta har inte justerats på över . Summan motsvarar inte vad det kostar att köra en modern miljövänlig bil när värdeminskning, försäkringar och bränslekostnader ska räknas in. ställer sig bakom motionen om att reseavdraget borde utvecklas istället för att avvecklas i enlighet med motionen och tillkännager detta för regeringen.
mot · H9023548 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om privata sjukförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. Ohälsa på arbetsplatser är ett problem i samhället i stort. Det är främst offentliga arbetsgivare som orsakar de största ohälsotalen och därmed belastar den offentliga sjukvården och den offentliga sjukförsäkringen. Små privata företag har oftast mycket låga ohälsotal men är trots det med och finansierar de offentliga arbetsgivarnas ohälsa. För ett litet företag så behöver det inte nödvändigtvis vara kostnaden för sjukfrånvaron som är det största problemet, utan snarare att en nyckelmedarbetare är borta. Vi kan läsa i media om de långa köerna till den offentliga vården, och för en arbetsgivare är det viktigt att medarbetarna får god tillgång till vården snabbt. Därför är det också många arbetsgivare som har en sjukförsäkring för sina medarbetare. Egentligen betyder det att företagen betalar sjukförsäkringen två gånger – först via de offentligt finansierade och obligatoriska systemen, och sedan via en privat försäkringslösning. För de offentliga och privata arbetsgivare som erbjuder en privat sjukförsäkring, som därmed avlastar den offentliga vården, borde det kunna finnas möjlighet till avdrag för motsvarande kostnad för den privata sjukförsäkringen. Ju fler arbetsgivare som tecknar privata sjukförsäkringar, desto bättre tillgång blir det till sjukvården i stort för alla. När en medarbetare väljer att gå till en privat läkare i stället för en offentlig så minskar köerna för alla, så systemet med privata sjukförsäkringar borde uppmuntras av regering och riksdag. Regeringen borde utreda hur man kan uppmuntra fler arbetsgivare att teckna privata sjukförsäkringar för sina medarbetare. Detta bör regeringen ges till känna.
mot · H9023549 · 2021-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga Systembolagets monopol och tillkännager detta för regeringen. Att vi enbart har en aktör i som tillåts sälja starkare alkoholhaltiga drycker är en ordning som gör tämligen unikt i västvärlden. En aktör som dessutom ägs av staten. Monopolet innebär att en stor och viktig marknad som skulle kunna innebära mycket gott för i form av många arbetstillfällen och tillväxt knappt existerar i vårt land. Att stävja myndiga medborgares alkoholkonsumtion genom ett marknadsmonopol som har till syfte att begränsa människors fria val och beslut hör inte hemma i ett modernt samhälle. Att avskaffa Systembolagets monopol skulle dessutom gynna den nya småskaliga tillverkningen av öl och vin i när tillgänglighet och distribution förbättras, så att man bland annat kan inhandla produkterna vid tillverkningsplatsen. Det svenska alkoholmonopolet är en obsolet kvarleva från en gången tid som inte hör hemma i en modern och fri marknadsekonomi. Det är tid att överväga att upphäva Systembolagets monopol och tillåta fler aktörer än en att sälja alkoholhaltiga drycker i butik.