mot · H8023834 · 2021-01-15 00:00:00 — I den nya reviderade nationella läkemedelsstrategin slår regeringen fast att de särskilt stora utmaningarna rör hanteringen av restsituationer, särskilt sådana som leder till kritiska bristsituationer av läkemedel, förutsättningar för uppföljning av läkemedelsanvändning och utveckling av metoder för värdering av kunskap och evidens. delar i allt väsentligt dessa prioriterade inriktningar och ambitioner. Det som är intressant är emellertid också vad som inte tas upp och inte lyfts fram som prioriterat och där således det inte prioriteras ett särskilt fokus i syfte att högt ställda ambitioner ska nås. Det är anmärkningsvärt att regeringen medvetet väljer att inte prioritera nya innovativa mer avancerade läkemedelsbehandlingar högt upp i prioritetsordningen, varken i budgetpropositionen, den nationella läkemedelsstrategin eller forskningspropositionen. föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt förnya och uppdatera gällande nationella läkemedelsstrategi i syfte att jämlik och god tillgång till nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar lyfts fram som ett högt prioriterat område. vill att klarar av att systematiskt tillvarata viktiga delar av forskningen som rör såväl nuvarande som framtidens cancervård – t.ex. biomarkörer och fler målstyrda läkemedel. Emellertid saknas en gemensam strategi och ett gemensamt förhållningssätt om hur biomarkörer kan utveckla och förbättra cancervården. vill att det införs ett långsiktigt hållbart system för ökad inklusion i kliniska studier, för utan patienter kan inga studier ske. Därtill måste samarbetet mellan cancervården och universiteten stärkas genom en bättre nationell samordning. anser att det är helt centralt att långsiktigt stärka och säkra den patientnära kliniska forskningen inom cancervården. Detta genom dels en mer samlad koncentration av avancerad cancervård, dels en förstärkning av de nationella kvalitetsregistren. vill att satsar på innovationskraft och digital utveckling, vilket krävs för att fortsätta vara i toppklass gällande medicinska resultat och effektivitet. 17.3.2 Den nya gentekniken och precisionsmedicin kan rädda obotligt sjuka människor ska ligga i framkant avseende tillgång till de senaste innovationerna inom avancerad medicinteknik, nya mer avancerade kraftfullare läkemedelsbehandlingar och användning av digital teknik så som artificiell intelligens inom hälso- och sjukvården och omsorgen. vill prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och metodiskt stärka samarbetet mellan cancervården och universiteten. Det handlar om effektivare diagnostik, mer individuell behandling med t.ex. immunterapier och cell- och genterapier, mer av individualiserade läkemedel, precisionsmedicin, biobanker och avancerad medicinteknik. Det ställer långsiktiga krav på hur forskning ska finansieras, struktureras och utföras. Det rör inte minst hur kan se till att korta tiden från att genombrott sker i forskning till innovation till att denna kan bidra till behandlingsframgångar som kommer patienten till del. föreslår att det tas fram förutsättningar för att skapa ett nationellt kliniskt utvecklingscenter med inriktning på att samla in data, analysera och använda artificiell intelligens och DNA-sekvensering gällande olika cancersjukdomar. föreslår därtill att det tas fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister. Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en plan för etablering av ett . Detta i syfte att arbeta med ackreditering som ett sätt att säkerställa en hög kvalitetsstandard. Detta ska avse cancercenter som utmärks av såväl grundforskning som klinisk forskning, utbildning och kompetensutveckling av vårdpersonal och cancerförebyggande arbete. 17.3.3 Prioritera hälsofrämjande forskning föreslår att tar fram och genomför en nationell hälsofrämjande strategi. En samlad nationell strategi ska lägga fast några tydliga mål, därtill peka ut prioriteringar, specifika satsningar kring t.ex. hälsofrämjande forskning och hur regelbunden uppföljning och utvärdering ska genomföras. Strategin ska peka ut hur vi gemensamt kan underlätta för alla människor att göra individuella hälsosammare val. läggs en fjärdedel av hälsoinvesteringar på klinisk vård som bara en hundradel läggs på förebyggande satsningar på befolkningens hälsobeteende. Sundare levnadsvanor i befolkningen som helhet anses av bedömare kunna förebygga av hjärt-kärlsjukligheten och av cancersjukligheten. Trots tydliga kunskaper och erfarenheter har inte förebyggande hälsofrämjande åtgärder och forskning om hälsofrämjande åtgärder någon avgörande politisk prioritet. Källor för hälsodata som bör få användas inkluderar och olika socioekonomiska variabler samt utvecklingen av biobanker. Som alltid måste den personliga integriteten värnas och arbetet ske genom balanserade avvägningar mellan öppenhet och säkerställande av den enskilde individens integritet. föreslår att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att etablera en nationell infrastruktur för hälsodata. En nationell infrastruktur av hälsodata ska kunna leda till att den samlade informationen av data kan användas för forskning och innovation. Nuvarande lagstiftning och regelverk är inte anpassade till att kunna dela egeninsamlad hälsodata. vill därför att en översyn sker med inriktningen att underlätta för individer att dela egeninsamlad hälsodata med hälso- och sjukvården. Ett första steg som har föreslagit är att ändra på den grundläggande principen om samtycke som det uttrycks i nuvarande lagstiftning. Kravet om aktivt samtycke ska ändras så att patienten antas samtycka till att vården får ta del av patientinformation till patienten meddelar något annat. föreslår att lagstiftningen ses över i syfte att underlätta för alla människor som vill kunna dela egeninsamlade hälsodata med sin vårdgivare. En undersökning visar att av alla i är villiga att dela med sig av egeninsamlade hälsodata. 17.4 ökar anslaget till det nationella forskningsprogrammet om klimat En ambitiös forsknings- och innovationspolitik är en viktig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Det är därför bra att regeringen har tillsatt ett nationellt forskningsprogram för klimatet som en fortsättning på den moderatledda regeringens strategiska forskningsområde om klimatet. I forskningsprogrammet är det dock viktigt att det finns en helhetssyn på klimatfrågans många dimensioner. Ett gott exempel på detta är att Formas ska utlysa medel om den svenska skogens roll i ett fossilfritt samhälle. Detta pekar enligt vårt förmenande på att forskningsfinansiären täcker in ett brett perspektiv av vägen mot ett fossilfritt samhälle och även att de beaktar konsekvenserna av detsamma. står bakom regeringens ökade satsningar på det nationella programmet för klimatet men vi vill se mer. Inom ramen för vår budgetsatsning på grönt bränslestöd avsätter vi bl.a. medel för forskning och innovation samt test-demoanläggningar till en nivå av fram i en riktad satsning. av dessa medel anser bör tillföras Formas nationella forskningsprogram för klimatet. anser att Formas ska göra en vidare avvägning och analys av hur behovet av forskning och innovation ser ut då det gäller gröna bränslen, såsom biobränslen, vätgas och biogas, och därefter initiera nya forskningsutlysningar samt att de när de finner så lämpligt inkluderar utveckling och innovation i samverkan med andra aktörer såsom och . I budgetmotion tillförs 2021, 2022 och 2023 utöver regeringens satsning. Vi vill därför i kommande budgetar se ändringar i enlighet med vad vi anfört. 17.5 ökar anslagen till rymddata för miljö-och klimatforskning Data från Rymdstyrelsen samt forskning och innovation på området kan ha stor betydelse för möjligheten att använda ny teknik i jord- och skogsbruk, något som kan bidra till hållbarare produktion, ökad resurseffektivitet och mer anpassad produktion inom lantbruket som i sin tur kan bidra till minskade utsläpp och bättre miljö. Detta bör stimuleras. I satsning på grönt bränslestöd avsätter vi medel för forskning och innovation samt test-demoanläggningar till en nivå av fram . av dessa medel anser bör tillföras Rymdstyrelsen. I vår budgetmotion tillför , utöver regeringens satsning, för . Vi vill därför i kommande budgetar se ändringar i enlighet med vad vi anfört. 17.6 ökar anslaget till det nationella forskningsprogrammet om hav och vatten () har utnämnt perioden –2030 som ett årtionde för havsforskning. Ett initiativ som välkomnar. anser att havsmiljöfrågorna måste uppmärksammas i avsevärt högre grad och att arbetet med dessa ska stärkas såväl internationellt som nationellt. För oss är det viktigt att fokusera på handling där effektivitet, forskning och internationellt samarbete är ledstjärnor. Som exempel på vår ambition har i miljö- och jordbruksutskottet tillkännagett att Formas ska tilldelas ett s.k. nationellt program med tvärvetenskaplig forskning om hav och vatten. I våra andra kommittémotioner lyfts flera exempel på områden som vi anser bör uppmärksammas, vilket rör allt från tryggad tillgång på dricksvatten till att förbättra miljötillstånden i hav och insjöar gärna även med teknikens hjälp. Med tanke på det angelägna med programmet anser att ytterligare resurser bör tillföras. I vår budgetmotion omfördelar vi därför från den aviserade ökningen av programmet hållbart samhällsbyggande. I budgetmotion ökas anslaget för forskning och innovation inom Hav och vatten med fram t.o.m. 2024.Vi vill därför i kommande budgetar se ändringar i enlighet med vad vi anfört. 17.7 Forskningsprogram om hållbart samhällsbyggande Regeringen gör en förhållandevis stor satsning på att förstärka det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande. Detta är en angelägen fråga med stor koppling till klimatet där bl.a. klimatanpassning är en viktig del i arbetet tillsammans med att hejda själva klimatförändringarna. välkomnar särskilt den förstärkta satsningen på landsbygd och regional utveckling. Då det gäller den särskilda förstärkningen som regeringen gör av delområdet klimatanpassning och social bostadspolitik, uppgående till , anser att dessa medel i stället ska fördelas till andra program. Vi vill därför i kommande budgetar se ändringar i enlighet med vad vi anfört. 17.8 ökar anslaget till det nationella forskningsprogrammet om livsmedel Svenska livsmedel kan bidra till att trygga den inhemska livsmedelsförsörjningen liksom den globala. Med forskning och förädling kan vi utveckla och exportera näringstäta produkter och råvaror som går att odla i områden med sämre odlingsmark och som kräver mindre resurser, såsom vatten. Forskning och förädling bör vara riktade mot att möta framtidens behov av innovationer från lokal till global nivå, liksom att möta konsumenternas efterfrågan. Precisionsodling, CRISPR-Cas9 och användning av alternativa bränslen är exempel på hur ny teknik kan gynna ett hållbarare brukande. Genom initiativet Arena har näringslivet kommit med viktiga inspel kring livsmedelsnäringens behov av framtida forskningsprioriteringar och vikten av att höja innovationskapaciteten för att uppnå en hållbarare livsmedelskedja. Livsmedelsnäringen har även påtalat ett intresse av att bidra. Detta bör bejakas. Inom ramen för vår satsning på grönt bränslestöd, aviserad i vår budgetmotion, avsätter vi medel för forskning och innovation samt test-demoanläggningar till en nivå av fram i en riktad satsning. av dessa medel anser bör tillföras livsmedelsprogrammet med syftet att uppnå en hållbarare livsmedelsproduktion. Tillsammans med som vi omfördelar från nysatsning på hållbart samhällsbyggande innebär det att ökar anslaget för forskning och innovation för livsmedelskedjan med totalt . , 2022 och 2023 tillför i budgetmotionen , samt för utöver regeringens satsning. Vi vill därför i kommande budgetar se ändringar i enlighet med vad vi anfört. 17.9 Forskningssatsning om hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin står bakom att öka forskningen kring bioekonomi och anser att det är ett mycket viktigt område att utveckla. Som tidigare nämnts anser vi dock att de ytterligare gränsdragningar som olika satsningar ger upphov till kan påverka effektivitet, styrning och resultatuppnående av forskningsprogrammen. anser därför att medlen och syftet med satsningen på bioekonomi ska kvarstå. anser vi att medlen ska frigöras och att det ska vara upp till Formas att besluta om var de ger störst nytta i de nationella program som redan pågår respektive har inrättats. 18.1 Forskning om rymdbaserade system till gagn för civila och militära aktörer Rymden och rymdbaserade system är ett område som får allt större betydelse för samhället i stort – det gäller allt från navigation till klimatövervakning. Följaktligen så ökar även betydelsen av rymdbaserade system för totalförsvaret. Försvarsberedningen exemplifierar de militära tillämpningarna vilka bl.a. är positionsbestämning, spaning, förvarning, globalt samband och dataöverföring samt s.k. rymdlägesbild. Det är viktigt att ligger i framkant i en arena som kommer att vara alltmer betydelsefull. har ingen större egen rymdindustri med försvarsfokus, men däremot ligger vi långt fram när det gäller forskning, vissa specialkompetenser och viss infrastruktur som rymdbasen i . Rymdstyrelsen, och () tillhandahåller en del stöd för forskning och teknikutveckling, men det behövs mer fokuserade satsningar för att ska kunna ha en rimlig förmåga när det gäller rymdbaserade system. Ett sätt att förbättra möjligheter på rymdarenan vore att satsa mer på innovation när det gäller teknikutveckling i segmentet mellan grundforskning och färdiga produkter. Möjligheten att inrätta ett särskilt strategiskt innovationsprogram som skulle kunna gagna både civila och militära aktörer bör ses över. Initialt skulle ett sådant innovationsprogram till exempel kunna vara en del av innovationsprogram när det gäller flygteknik. 18.2 prioriterar djurfri forskning anser att s.k. djurfri forskning är viktig och är av central betydelse. Dels för att metoden förkortar djurs lidande och dels för att den ger snabbare tillgång för människa och djur till såväl nya läkemedel som medicinsk teknik. Djurfri forskning är dessutom ett svenskt styrkeområde. anser därför att regeringen ska utarbeta en strategi för att öka användningen av djurfri forskning samt öka anslaget för detsamma. anser därför att , genom Formas, ska tilldelas , för ökade satsningar på djurfri forskning. Satsningen återfinns i budgetmotion . Vi vill därför i kommande budgetar se ändringar i enlighet med vad vi anfört. WHO identifierat tolv olika infektionssjukdomar som bör prioriteras när det gäller forskning och utveckling, eftersom dessa infektioner utgör allvarliga hot mot folkhälsan, och eftersom vi saknar läkemedel och vacciner mot dessa. Dokumentet kallas WHO’s R&D Blueprint Priority Diseases3. Här ingår det nya coronaviruset sars cov-2, som orsakar sjukdomen covid-19. Virusorsakade infektioner utgör en stor belastning för sjukvården, som kunnat undvikas med bättre tillgång till antivirala medel. Virusorsakade infektioner orsakar stora kostnader för samhället i form av sjukskrivningar samt för vård av sjuka barn. Även vanliga virussjukdomar såsom förkylningar (rhinovirus) och vinterkräksjuka (calicivirus) kostar mycket pengar i form av sjukskrivingar och produktionsbortfall. Det råder fortfarande stor brist på antivirala läkemedel och vacciner mot virusinfektioner. Vissa virusinfektioner orsakar kronisk sjukdom och kan även orsaka cancer och metabola sjukdomar såsom diabetes. Vissa av dessa icke-botbara infektioner/sjukdomar (hiv, hepatit) kräver livslånga behandlingar med antivirala läkemedel, vilket belastar både samhället och individen. betonar att vi behöver satsa på forskning som leder till utveckling av fler antivirala medel mot vanliga s.k. säsongsvirus. Det finns vanliga säsongsvirus som är släkt med farliga, kända/okända virus med pandemisk potential. Får vi fram läkemedel mot vanliga virus har vi också bättre beredskap när/om vi drabbas av en ny virusorsakad pandemi. välkomnar att regeringen prioriterar ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier med målsättning att utveckla antivirala medel och vacciner mot virusinfektioner. Programmet bör ha ett långsiktigt perspektiv med målet att bygga upp en ökad kunskapsbas och att säkra kompetensförsörjning av framtidens forskningsledare. Vi vill betona vikten av att stödja unga forskare som har en tydlig förankring och kunskap i virologi för att stärka virologisk forskning . föreslår även att det inrättas ett nationellt . En del av regeringens satsning på virusforskning bör gå till detta. Ett sådant institut bör vara fristående från men kan ha en rådgivande funktion. Noria Manouchi (M)