mot · H9022381 · 2021-10-01 00:00:00 — lever i sammanhanget en alltför stor del barn i ekonomiskt svaga familjer. Detta kan för barnen innebära flera negativa konsekvenser. Det är exempelvis vanligare att barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer utsätts för mobbning. Det påverkar även barnens möjlighet till fritidsaktiviteter samt kan leda till sämre resultat senare i skolåldern. Det bör vara en självklarhet att barnfattigdom inte ska finnas i . Bostadsbidraget är ett av de viktigaste instrumenten som finns för att komma tillrätta med fattigdom då bidraget riktas särskilt till dem som har det svårast. För att stärka de mest behövande barnfamiljerna vill vi därför uppdra till regeringen att stärka bostadsbidraget. 6.2 Modernisera bostadsbidragets konstruktion - minska återkrav vill se ett bostadsbidrag som beräknas på mer aktuella inkomstuppgifter. Bostadsbidrag kan ge upphov till återkrav och skuldsättning, och det är angeläget att minska risken för detta. Uppgifter om bl.a. utbetalda ersättningar för arbete per betalningsmottagare ska framöver normalt lämnas månatligen i en arbetsgivardeklaration till i stället för i en kontrolluppgift. Det nya systemet med uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen gäller för alla uppgiftsskyldiga . En sökande som har gjort en rimlig uppskattning av sina förväntade inkomster i samband med ansökan om bostadsbidrag kan få en oväntad inkomstökning under det år som bostadsbidrag betalas ut. Även om information om den högre inkomsten lämnas till , kan den högre inkomsten medföra att bidragsmottagaren blir återbetalningsskyldig. Detsamma kan hända för den som får högre inkomster endast under en del av året, t.ex. unga studerande utan barn. Oregelbundna inkomster, från exempelvis tillfälliga anställningar, arbetslöshetsersättningar och sjukförsäkringen, kan också leda till att det är svårt att uppskatta inkomsterna. Att bostadsbidraget beräknas utifrån hela kalenderårets inkomster och att det finns en risk för återkrav, kan också leda till att individer avstår från att ansöka om bostadsbidrag, t.ex. för att man tror att man kommer att få ett arbete under den . har gjort en granskning kring problemen i rapporten ”Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel” (RiR 2018:4). Där framkommer bland annat att saknar tillräckliga förutsättningar för löpande kontroller och rimlighetsbedömning av den bidragsgrundande inkomsten. bedömer att det saknas förutsättningar för att komma till rätta med problematiken inom ramen för nuvarande regelverk för bostadsbidrag. Enligt rapporten har problemet med återkrav varit känt utan att det har genomförts några effektiva åtgärder vad gäller vare sig regelverket eller regeltillämpningen. Regeringen har tillsatt en utredning som ser över bostadsbidraget, bland annat genom att föreslå åtgärder för att begränsa risk för skuldsättning inom bostadsbidrag. Utredningen skulle presenterats och är angelägna om att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag på en moderniserad konstruktion av bostadsbidraget. 6.3 Avskaffa krav på boyta för rätt till umgängesbidrag Föräldrar som ej är sammanboende men som har vårdad/umgänge bör ges likvärdiga möjligheter att kunna ta del av de välfärdsbidrag, kopplat till familj, som finns. En förälder som ej har sina barn skrivna hos sig, har rätt till bostadsbidrag genom att uppfylla krav som inte gäller för boendeföräldern eller för de med växelvis boende. Det vill säga att om du är förälder och har barnen , så är kraven att du ska ha en bostad om minst 40 kvm med minst två rum och kök. Enligt tolkning ska dessutom umgänget vara som minst för att föräldern inte ska riskera att förlora sitt bidrag. För att minimera konfliktytor är det vår mening att regelverket ska vara detsamma gällande bostad, vilket också stöds av särlevandeutredningen. 7.1 Ny modell för underhållsbidrag och underhållsstöd – anpassat för ett modernt samhälle anser att utgångspunkten alltid bör vara att föräldrar som har ekonomisk möjlighet bidrar till barnets försörjning på egen hand. Vi har länge påpekat bristerna inom underhållsbidraget och underhållsstödet. Underhållsstödet har visserligen stärkts och åldersdifferentierats. Det är fortfarande så att skillnaden mellan bidrag och stöd kan vara förhållandevis stor, vilket kan utgöra ett skäl för konflikt mellan föräldrarna. Om beräkningsgrunderna i de två systemen skulle bli mer lika, skulle det sannolikt öka förutsättningarna för föräldrar att komma överens om barnets försörjning”. De parallella systemen är således konfliktdrivande då den underhållsskyldiga föräldern tjänar på att bråka, då underhållsstödet är lägre än underhållsbidraget. Exempelvis kan en ekonomiskt resursstark förälder välja det billigare alternativet, vilket då försämrar för boföräldern, i synnerhet om denne är resurssvag. Detta skulle enligt vår mening också bli i en jämställdhetsfråga då merparten av boföräldrarna är kvinnor. anser att nuvarande system behöver såväl moderniseras som reformeras och vill därav tillsätta en utredning som ska ta fram förslag på en ny modern modell. Dagens parallella system med underhållsbidrag och underhållsstöd bör ses över och formas som en modell som innebär att fler föräldrar betalar underhåll som motsvarar den egna levnadsstandarden, som beräknas utifrån årsinkomst och som tar hänsyn till faktisk betalningsförmåga. Föräldrar med låg inkomst krävs på fullt underhållsstöd upp till lägstanivån för flera barn till välbärgade boföräldrar, som jämförelsevis saknar behov av ekonomiskt stöd, exempelvis till en förälder som bildat en ny familj vilken har två stadiga inkomster. Det kan innebära en ekonomisk krasch för den umgängesföräldern, som skuldsätts och som saknar resurser att kunna erbjuda barnet vare sig aktiviteter eller firande av högtider. Att möjliggöra delaktighet i barnets liv bör beaktas i större utsträckning inom systemet än vad som uppenbart görs . Utredningen bör således även beakta den ekonomiska situationen för umgängesföräldern kontra boföräldern inklusive föräldrars inkomst och faktiska betalningsmöjligheter. För är det viktigt att barnets bästa ska vara i fokus, vilket inte uppnås om det är så att systemet i sig är konfliktdrivande och rättsosäkert. Vi vill därför uppdra till regeringen att se över lagens intentioner och att dessa tydliggörs för en likvärdig bedömning. 7.2 Särskilda skäl och tillägg om synnerliga skäl har länge haft synpunkter på 6-månadersregel som infördes där samtliga ärenden inom underhållsstöd ska prövas av , då den har kommit att bli problematisk i de fall föräldrar ej kommer överens och i synnerhet i de ärenden där samarbetssvårigheter eller hot och våld finns med i bilden. Att föräldrar i konflikt tvingas hantera underhållet själv får även negativa konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv, då majoriteten av boföräldrarna är kvinnor och bidragsföräldrarna är män. Med andra ord har regeringen försämrat kvinnors inverkan på sin egen ekonomi i och med införandet av denna reformen. Regeringen har lagt fram en proposition där man föreslår att sex månaders regeln ska ändras . Vilket vi ställer oss positiva till. I regeringens proposition (2020/21:203) Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet, instämmer med flertalet remissinstanser om att prövningarna i sig kan leda till att konflikter återväcks. Vi instämmer också i Roks och Unizons synpunkter gällande den bortre tidsgränsens lämplighet. Det är ett faktum att underhållsstödet i och med sexmånadersregeln eller så som det nu föreslås, kan användas som ett maktmedel i att styra och påverka den andra föräldern i en negativ bemärkelse. Vi anser därför att även ska kunna besluta om att vissa ärenden ska kunna anses vara av ”synnerliga skäl”, varpå en bortre tidsgräns inte ska kunna sättas, utan underhållsstödet fortlöper till den sista dag som underhållsstöd kan lämnas. Vi kallar detta synnerliga skäl. Det kan röra sig om boföräldrar som lever under skyddad identitet eller där det är tydligt att parterna inte kommer att kunna hantera det på egen hand. Det finns då enligt oss ingen anledning att överväga och processa. Tydligheten i hur en lämplig tidsperiod för ärenden med särskilda skäl ska bestämmas, behöver förbättras. Regeringen anförde i propositionen vid införandet av särskilda skäl att det saknades behov av att konkretisera vad detta skulle innebära. Tillämpningen av detta har inte medfört den tydlighet som regeringen förutsatte. Med grund i den problematik som uppkommit bör således frågan utredas, där innebörden av särskilda skäl specificeras. Att adoptera är en fantastisk möjlighet att bli förälder, bilda familj och välkomna en ny medlem till familjen. Det är också en möjlighet och en ljusglimt för de barn som saknar familj att få en trygg och familjär uppväxt, det är varje barns rätt. är det viktigt att varje adoption alltid utgår från barnets bästa och med deras intressen i första rummet. Adoptioner är reglerat i lagar och konventioner och att har säkra internationella adoptioner är för oss prioriterat. De adoptioner från får inte upprepas där barn tagits från sina föräldrar och adopterats mot deras vilja och kännedom. Staten måste så långt som möjligt garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Det adoptionsbidrag som kan sökas hos vid internationella adoptioner har varit oförändrat . Då bidraget infördes var det för att även hushåll med svag ekonomi skulle ha möjlighet att adoptera. Kostnaden för adoptioner har stigit markant och bidraget har inte följt med i samma utsträckning. Det försämrar förutsättningarna för främst resurssvaga hushåll att adoptera vilket blir tydligt i ISF rapporten – ”Att adoptera, en ekonomisk fråga” (2016:9), som visar på att det är de med hög inkomst som i huvudsak adopterar. Ett stärkt bidrag har en omfördelande effekt som gör att även hushåll med medel eller låg inkomst får en större benägenhet att adoptera. har dessutom antalet adoptioner sjunkit markant. har antalet internationella adoptioner minskat med . Från 610 stycken till 190 stycken, enligt statistik från MFoF. Minskningen av antalet förmedlande barn påverkar den ekonomiska situationen för de auktoriserade organisationerna. De skulle kunna innebära att behovet av att förmedla tar större utrymme än vad som skulle vara önskvärt. Det vill säga att barnets bästa blir sekundärt då beroendet av intäkter tar ett stort fokus för organisationens överlevnad samt för att kunna behålla den kompetens som förväntas. Vi vill därför uppdra åt regeringen att tillsätta en utredning som tittar på hur en mer kvalitetssäker finansiering av adoptionsverksamheterna kan se ut. 9 Stärka pensionen under föräldraledighet och deltidsarbete Pensionsrätt för barnår infördes i sitt syfte att stärka pensionen under föräldraledighet samt under förälders lagliga rätt till deltidsarbete . Det nuvarande regelverket för pensionsrätt för barnår gör att låginkomsttagare faktiskt tjänar in pension, vid föräldraledighet medan medel och höginkomsttagare blir kompenserade till viss del. En större ekonomisk förlust gör främst de som är anställda inom privat sektor utan tjänstepension. I samband med familjebildande har föräldrar rätt att gå ner i arbetstid fram till dessa att barnet fyller . Här hänger inte regelverket med. Den grupp som förlorar mest på detta är deltidsarbetande föräldrar som endast har rätt till pensionsrätt . Vi menar att det är högst rimligt att de båda reformerna harmoniseras så att rätten till barnårsrätt ges fram tills dess att barnet fyllt utreds. Det skulle kompensera pensionsbortfallet i högre utsträckning för de föräldrar som väljer att ta gå ner till deltid. Vi ser också en viss problematik med att det inom nuvarande regelverk endast beviljas barnårsrätt för föräldern som har lägst årsinkomst. Rimligen borde den förälder som är föräldraledig ges rätt till pensionsrätt oavsett de båda föräldrarnas årsinkomster inte minst för att uppmuntra till delaktigt föräldraskap och ansvarstagande. Föräldraledighet och deltidsarbete anses generellt vara betydande skäl till att kvinnor har lägre inkomst jämfört med män under arbetslivet, vilket senare leder till ojämnställda pensioner. Det är också ett återkommande argument i debatten om reserverade föräldramånader. Istället för att begränsa föräldrars valmöjlighet är det viktigt att föräldrar istället ges ökat utrymme att forma vardagen med så likställda ekonomiska förutsättningar som möjligt både under föräldraledigheten samt vad gäller framtida pension. Det finns därför skäl att reformera barnårsrätten för att göra den till ett något mer effektivt verktyg för att dels höja kvinnors jämförelsevis låga pensioner samt att den förälder som är föräldraledig eller arbetar deltid kompenseras med pensionsrätt. vill uppdra till regeringen att utreda barnårsrätten, dess längd samt andra åtgärder för att effektivt stärka pensionen för den förälder som är föräldraledig och/eller arbetar deltid under småbarnsåren oavsett vilken sektor man arbetar inom. Föräldraledighet och deltidsarbete som beror på vård av barn anses generellt vara betydande skäl till att kvinnor har lägre inkomst jämfört med män under arbetslivet, vilket senare leder till ojämnställda pensioner. Utifrån ett jämställdhetsperspektiv finns därför skäl att utöka och stärka barnårsrätten för att skapa mer likställda förutsättningar till en jämställd pension oavsett vem som tar ett större ansvar för barn och hem under småbarnsåren. Barnen är vår framtid och en investering i deras trygghet är något som ska värderas högre snarare än bestraffas. Det kan lägga grunden för både jämställdhet, valfrihet och minska stressen för barnfamiljer att få sitt livspussel att gå ihop. Det menar vi i sin tur kan förebygga det ökade antalet sjukskrivningar under småbarnsåren som framför allt drabbar kvinnor. 10 Barnpension och efterlevandestödet Barnpension är ett ekonomiskt stöd som betalas ut automatiskt till barnet i de fall både barn och den förälder det gäller var bosatta i för dödsfallet. I de fall där föräldern inte anses vara bosatt i krävs en ansökan för efterlevandestöd. Då praxis gällande intyg som stärker förälderns bortgång ändrats och lämnas på ”heder och samvete” menar vi att systemet är för osäkert. För att undvika felaktiga utbetalningar och bedrägeri bör systemet återgå till tidigare upplägg där intyg innan utbetalning krävdes. Det är orimligt att välfärdspengar ges på så svaga grunder, inte minst med tanke på att stödet till barn vars avlidna förälder som inte har bott i har tredubblats , enligt statistik från pensionsmyndigheten. Vi vill även uppdra till regeringen att utreda och ta fram ett förslag där efterlevandestödet endast kan kopplas till barn som är medborgare i eller annat EU/EES land, samt att den förälder som stödet kopplas till ska inneha svenskt medborgarskap i eller annat EU/EES land, eller som minst varit folkbokförd i vid sin bortgång. Efterlevandestöd betalas ut till barn och ungdomar som har sin försörjning tillgodosedd av kommuner, det vill säga barn och ungdomar som är placerade i familjehem, stödboende eller HVB. Det finns regelverk som säger att barn som har sin försörjning tillgodosedd av kommunen inte har rätt till underhållsstöd. 2018 fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen och följande framförs i betänkandet: ”När det gäller frågan om efterlevandestöd ska få beviljas för barn som bor i HVB-hem eller liknande kan utskottet konstatera att det av och pensionsmyndighetens rapport ”Underhållsstöd och efterlevandestöd för nyanlända barn”, framgår att myndigheterna föreslog en utredning med sikte på att efterlevandestöd inte ska betalas ut om barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem”. I rapporten pekades bl.a. på att underhållsstöd inte betalas ut om barnet vårdas i sådant boende inom (106 kap. 8 § SFB). Barnet får i stället sin försörjning tillgodosedd av kommunen. Motsvarande reglering finns inte för efterlevandestödet. Utskottet delade motionärernas uppfattning att frågan behöver utredas och att det därför finns skäl att tillsätta en utredning med uppdrag att ta ställning till om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. vill därför uppdra till regeringen att återkomma skyndsamt med förslag i enlighet med tillkännagivandet. 11 Bidragsfusk och felaktiga utbetalningar Välfärdssystemet ska finnas till för att stärka välfärden och stötta de personer som av olika anledningar berättigas ekonomiska stöd och ekonomiska förmåner. Respekten för välfärdssystemet måste vara hög, och från politiskt håll bör det vara allas angelägenhet att de ekonomiska stöden i allra största mån, hamnar i rätt händer och att arbetet mot att minska bidragsfuskandet framgent är högt. En del av problematiken finns gällande de förmåner som riktar sig till familjer. Det har funnits exempel på personer som flyttat tillbaka till länder utanför EU och lyft föräldrapenning. Antalet polisanmälningar vad gäller fusk vid VAB har också ökat och 2019 gjordes ca 1600 polisanmälningar för VAB fusk och fick begära ca 80 miljoner tillbaka i skadestånd. Vi anser det vara av stor vikt att regeringen ger tillräckligt med resurser och förutsättningar för att förebygga och åtgärda fusk inom de familjepolitiska bidragen utan att för den skull göra systemet alltför svårt för laglydiga barnfamiljer. 12 En trygg och hållbar socialförsäkring för småföretagare Många företagare vittnar om att det är inte är helt enkelt att förena livet som småbarnsförälder med ansvaret som egenföretagare. Enligt 1091 företagare som deltog i Föräldrafällan 2.0 är utmaningen att ta ut föräldrapenning. Rapporten är men föga har hänt rent lagmässigt och problematiken kvarstår således. Var fjärde företagare anser det vara svårt att fastställa sin sjukpenninggrundade ersättning (SGI) för såväl sjukdom som föräldraledighet. Det leder till att många företagare inte tar ut någon föräldraledighet. Enligt rapporten var det cirka två av fem företagare () med yngre barn som inte tagit ut föräldraledighet. För småföretagare är det inte heller helt självklart att det finns möjlighet att vara borta från sitt företag . Är man borta på heltid eller mer så finns det kanske inte något företag kvar att komma tillbaka till. När det kommer till barnens omsorg så väljer en del att ta med barnet till arbetsplatsen. Det är dock inta alla som har den möjligheten. Det är bland annat av den anledningen som vi anser att föräldradagarna ska vara fria att fördela mellan de båda föräldrarna, vilket enligt rapporten en majoritet av företagarna instämmer i. Vi behöver helt enkelt få till ett bättre trygghetssystem kring företagare och småföretagare i synnerhet. Dagens system är till stor del utformad för den som ska vara borta från sitt arbete antingen på grunda av sjukdom, VAB eller föräldraledighet, vilket innebär att antingen arbetar man eller är man ledig. För många företagare är detta omöjligt och man bör titta på om man kan tillåta att småföretagare att driva företag under föräldraledighet. Andra förslag har också kommit ur rapporten. Bland annat om att se räkna föräldrapenningen , inte på . Det kan konstatera att dagens regelverk är dåligt anpassat till småföretagaren, som bland annat kanske har en varierad inkomst eller som är i behov av att arbeta mer självständigt. anser att regeringen bör utreda på vilket sätt man kan forma socialförsäkringssystemet så att även företagare i större utsträckning kan ta del av trygghetssystemet. Vårdbidraget och handikappersättningen ersattes med ett omvårdnadsbidrag och en merkostnadsersättning. ligger 36 000 ansökningar om omvårdnadsbidrag, respektive 19 000 för merkostnadsersättning i kö och väntar på beslut. Inspektionen för socialförsäkringen släppte sin första delrapport gällande reformens effekt och konsekvenser. Där det visade sig att flera familjer fick sin ersättningsnivå sänkt på grund av det nya regelverket, som av flera myndigheter kritiserats för att vara är svårtolkat och på vissa ställen otydlig. Förändringarna i regelverket kring merkostnadsersättningen har också inneburit att det blivit svårare att få ersättning för sina merkostnader, eftersom allt ska specificeras, tjänsteutbudet för funktionsnedsatta skiljer sig också från kommun till kommun vilket komplicerar det hela ytterligare. I det tidigare systemet gjorde handläggare en sammanlagd bedömning tillsammans med vårdbidraget för att kunna räkna ut eventuell ersättning. Detta har lyfts ut och resulterar i en ny enskild prövning. I ISF rapport 2020:5 framgår det tydligt i myndighetens kritik att reformen inneburit allvarliga ekonomiska konsekvenser. förutsättningar har inte heller varit tillräckliga dels ur utbildningshänseende men också gällande en helt ny IT-infrastruktur för de två nya ersättningsformerna. En av välfärdsstatens viktigaste uppgifter är att garantera ekonomisk trygghet för de som har rätt till det. De familjer som lever tillsammans med svårt funktionsnedsatta barn och ungdomar har redan en tuff ekonomisk tillvaro där föräldrarna avstår förvärvsarbete för att ta hand om sina barn. Att då genomföra en reform som redan innan genomförandet visade tydliga varningstecken från dels remissinstanser och Inspektionen för socialförsäkringen är enligt vår mening anmärkningsvärt. Regeringen har aviserat extra ekonomiska medel till med krav på att den enorma kön ska åtgärdas, har återkommit med svar att detta kommer ske först . Enligt vår mening är detta inte acceptabelt givet det som framkommit i dels rapporterna men också i SVT:s egna granskningar. har varit kritiska till hur genomförandet har skett och har följt situationen. Vi är medvetna om att regeringen arbetar med frågan. Vi vill trots det uppmana regeringen att fortsatt verka för att korta handläggningstiderna och tillse att har de verktyg de behöver för att skyndsamt korta kön, samt kunna hålla en hög rättssäkerhet med korrekta bedömningar och med en stringent bedömning över landet. i (SD)