mot · H9024217 · 2021-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler växande företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt bolagsskatt vid investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklad moms för småföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrat investeraravdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen handlingsplan med tydligt mätbara mål om hur regelbelastningen för företag ska minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa principen ”en regel in, två regler ut” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgift och ställning ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra konsekvensutredningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge relevanta myndigheter i uppdrag att kartlägga och synliggöra överimplementering av EU-regler inom deras områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett förenklingsforum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en central plattform för regelgivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda servicegarantier med maxtider för myndighetshandläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda personalliggarna i deras nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ägarskiften där personal vill driva vidare företaget kan underlättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ägarskifteskontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera fler tjänster i rutavdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera ruttjänsten som avser enklare tillsyn av bostad för att se om utformningen behöver justeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på hotelltillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och harmonisera momssatser inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kompetensförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LOV är ett viktigt verktyg som bör främjas på de områden där det är praktiskt möjligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnader från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan med civilsamhället för ökad mångfald av utförare i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta industrins tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en industripolitik för klimatet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolornas samverkansuppdrag behöver tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omstrukturera statens riskkapital så att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av finansieringsmöjligheter beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre regler för personaloptioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om delningsekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa differentierade avgifter för tillsyn för gruv- och mineralnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om batterimineral och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av minerallagen som bl.a. ser över äganderättens ställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag till åtgärder för att långsiktigt kunna säkra behov av cement och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av innovationssystemet med alla dess aktörer för att tydliggöra nyttan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gynnsamt regelverk för testbäddsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en megafond för life science som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddade geografiska beteckningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ökad omfattning effektutvärdera företagsstöden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ansökan och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas så att förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer minskar och effektiviteten i stöden ökar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att säkerställa att statliga bolag inte snedvrider konkurrensen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga i vilken utsträckning stat, regioner och kommuner ägnar sig åt verksamhet som konkurrerar med det privata näringslivet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda försäljning av statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beslutanderätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för ökad frihandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtida relationer med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för handelsavtal mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på EU för att få till stånd en reformering av WTO och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och att bör agera motpol till dem som vill öppna för subventioner till storföretag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimattullar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tullfrihet för klimatviktiga komponenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekodesign och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om exportförbud mot snus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om exportfrämjande insatser och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2022 för utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Central plattform för regelgivning Läget för svenskt näringsliv Pandemin har drabbat företagen och deras anställda hårt. Många har oroats starkt över om det egna livsverket ska kunna klara krisen. Branscher som hotell, restaurang och transport har påverkats starkt av restriktioner, social distansering och oro för smittspridning. I pandemins spår har permitteringar och varsel följt. Långt över 400 000 svenskar är arbetslösa, vilket är en hög siffra – särskilt som vi vet från tidigare kriser att risken är stor att fler fastnar allt längre bort från arbetsmarknaden efter en ekonomisk kris, också efter att ekonomin återgått i mer av ett normalläge. Arbetslöshet minskar enskildas och familjers ekonomiska trygghet och innebär att arbetsgemenskap går om intet, samt att kunskap och kompetens riskerar att göra avta. påverkas samhällsekonomi och offentliga finanser, och därmed finansieringen av välfärden, negativt. har haft en statsminister som lovat EU:s lägsta arbetslöshet. Verkligheten en helt annan, endast tre medlemsstater har en högre arbetslöshet än . Även om en viss ljusning kan skönjas är den fylld av osäkerhetsfaktorer, såsom smittspridningens utveckling och den ekonomiska politikens inverkan. Vissa branscher är särskilt utsatta och har i månader stått med kraftigt minskade eller till och med utan intäkter. En liknelse som har använts är att pandemin var som en jordbävning. När den är klar riskerar vi istället att drabbas av en , dvs alla de effekter som visar sig först i form av eroderade företag och utebliven tillväxt med risk för förödande konsekvenser för människors välfärd och möjlighet att leva ett gott liv. Regeringen har under krisen vidtagit åtgärder i form av flera stödpaket riktade till företagen. Inte sällan har det skett efter påtryckningar från . Vår ambition har varit att i konstruktiv anda söka lösningar. För företagens skull, och därmed för jobbens och välfärdens skull. Det är av stor vikt att de reformer som sjösätts är strukturellt riktiga och för ur krisen. Det behövs jobbreformer som är breda, snabba och träffsäkra – kraftfulla åtgärder som bryter med massarbetslösheten. En nyckelfaktor i återhämtningen är ett gott företagsklimat där investeringar stimuleras och det är enkelt och lönsamt att anställa. Detta utvecklas i vår budgetmotion. ekonomiska politik vilar på insikten om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att personer, familjer, företag och civilsamhället tillsammans tar ansvar för vårt gemensamma samhälle. Utöver att anställa ett antal handläggare i den politiska överbyggnaden så skapar politiken inte ett enda arbetstillfälle – det är näringslivet som skapar möjlighet för människor att få ett arbete. Däremot är det en av politikens viktigaste uppgifter att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och därmed skatteintäkter som kan användas till den gemensamma välfärden. En framgångsrik och inkluderande arbetsmarknadspolitik är därmed starkt beroende av ett fungerande utbildningssystem och en näringspolitik som främjar företagande som ger jobb och skatteintäkter till att finansiera välfärden. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar till enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Trösklarna in på arbetsmarknaden måste därför sänkas. Behovet av regelförenklingar för företagen måste beaktas i större utsträckning . Inte minst måste de effektiviseringar som möjliggörs av digitala lösningar tas till vara. Det handlar om att kapa administrativa pålagor, och möjliggöra för entreprenörer att välja optimala arbetssätt samt välja bort det som ej skapar mervärden. Vi kan inte fortsätta att ha dubbla system - det är varken effektivt eller värdeskapande. Det behövs mer fart i det nationella digitaliseringsarbetet. är varma frihandelsvänner. Handel binder samman länder och marknader världen över. Möjligheten att exportera varor och tjänster gynnar såväl företag som konsumenter och samhällsekonomin i stort. Större export innebär ökade intäkter och möjligheter till specialisering och storskalighetsfördelar. Också import har positiva effekter på ekonomin. Den ger fler valmöjligheter, lägre priser för konsumenter, och varor som skulle vara dyra att producera i exempelvis kan köpas in billigare från utlandet. Detta gör i sin tur att svenska varor kan produceras till lägre kostnader och bli mer konkurrenskraftiga. som exporten blivit allt mer betydelsefull för den svenska ekonomin, så har andel av den globala exporten minskat. Det är uppenbart att behöver en politik som stärker våra exporterande företag, men som också möjliggör för fler företag att exportera sina varor eller tjänster. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. De skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Vi vet att en majoritet av de nya jobben växer fram i små och växande företag. Vi lägger därför en rad förslag om enklare regler, ökad tillgång på riskkapital och konkurrenskraftiga skatter. Vi tog exempelvis bort den särskilda löneskatten för den som anställer äldre personer i KD/M-budgeten och vi förstärker arbetsmarknadsinsatser som nystartsjobben, vilket sänker kostnaderna kraftigt för företag att anställa personer som funnits i arbetslöshet. Vi föreslår kraftigt breddat optionsprogram för unga och växande företag. Vi vill förlänga den tillfälliga sänkningen av bolagsskatten för att stimulera företagens investeringsvilja. I vår budget föreslår vi också höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt, vilket underlättar för företagare både gällande beskattning av lön och i form av kompetensförsörjning då det minskar marginaleffekter. Näringslivet behöver en stabil och förutsägbar elförsörjning som är oberoende av väder och vind. Kärnkraften måste ges villkor för att kunna finnas kvar även efter 2040. Nuvarande reaktorer bör värnas och planering för nya bör inledas. bör sikta på en produktion av för att möjliggöra en nödvändig omställning av basindustrin och då behövs alla fossilfria alternativ. Vi lägger mer än regeringen på energiforskning . Avfallsförbränningsskatten missar sitt miljöfrämjande syfte – följden blir att kraftvärmesektorn försvagas och energiförsörjningen blir mer sårbar. föreslår att skatten sänks. Regeringen föreslår nu dessutom en indexering av avfallsförbränningsskatten. Att automatiskt höja en skatt innan tillämpningsproblemen är lösta och som riskerar försvaga kraftvärmesektorn är inte lämpligt och avvisas av . Tillståndsprocesserna för näringslivet är för långa och resurskrävande i både tid och pengar. Dessutom är de i för hög grad oförutsägbara. Det finns därför anledning att göra en större helhetsöversyn av den prövningsorganisation och miljölagstiftning som står i vägen för att förkorta dem. Om den nyindustrialisering med innovativa klimatlösningar som just nu utvecklas i bejakas finns potential att öka klimatnyttan av svensk export. Kompetensförsörjningen för näringslivet är en nyckelfaktor och problemen med kompetensförsörjningen riskerar att bli en hämsko på tillväxten. Vi föreslår ytterligare förstärkt jobbskatteavdrag på arbete för personer som är eller äldre. I kombination med en möjlighet att pausa utbetalningar av tjänstepension gör det en förlängning – eller en återgång – i arbete mer attraktivt. Vi vill också införa en examensbonus i form av en extra skattelättnad på arbete för att öka genomströmningen på högskolan. tar svenska studenter examen senare än i jämförbara länder, vilket försvårar kompetensförsörjningen. Parternas omställningsavtal är mycket viktigt i sammanhanget och en större kraft måste också läggas på att förbättra samverkan mellan skolor, högskolor, universitet och näringslivet. De elever som går i skolan är morgondagens entreprenörer och medarbetare. Kristdemokratisk politik för både små och stora företag Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett företagets storlek, eller var i landet det finns. De små och medelstora företagen som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. Det kan till exempel handla om generationsväxlingar i företag, något som vi kristdemokrater anser måste kunna ske enkelt och fritt från onödig regelbelastning som hindrar företag från att ställa om och leva vidare. mår väl av att familjeföretagen är vitala och detta är inte bara ur ett ekonomiskt perspektiv utan även när det gäller attityd och tänkesätt. I dessa förtag pratar man primärt inte om kvartalsrapporter. Man har i stället en horisont som handlar om generationer. Denna ingång är värdefull och förtjänar att prägla kulturen på fler ställen än i familjeföretagen. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen får fortsätta utvecklas, är en förutsättning för att vårt land även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. Ett gott företagsklimat är således ett grundfundament i ett fritt och värdigt samhälle. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. Ansvaret för arbete och välfärd hos samhällets aktörer – den enskilde medborgaren, offentliga institutioner, näringsliv och ideella sektorn, är ibland diffust. Det är svårt både för den enskilde och företagare att skapa sig en bild av de arbetstillfällen, ersättningar, program och insatser som finns, framför allt de som sorterar under Arbetsförmedlingen. I motionen för utgiftsområde 14 utvecklas dessa frågor mer i detalj. Tydlighet, hanterbarhet och kunskap är tre delar som måste utvecklas hos ansvariga instanser för att skapa arbetspraktik, anställningar och lärlingsplatser på företag och i andra verksamheter men även för att kunna göra sin egen livsdröm möjlig i eget företagande eller tillsammans med andra. Inte minst för att skapa möjligheter för nya svenskar att komma in i det svenska samhället och kunna gå från bidrag till egen försörjning. Sänkt bolagsskatt vid investeringar Återstarten av påskyndas av att företag gör investeringar i svensk ekonomi. Genom att ge företagen ekonomiska fördelar med att tidigarelägga sina investeringar kan företagen och svensk konkurrenskraft stärkas, fler anställdas och mer produkter och tjänster produceras. För att stimulera dessa investeringar, och därmed också klimatomställning och digitalisering i näringslivet, föreslår en tillfälligt sänkt bolagsskatt för alla företag som gör investeringar . Skattereduktionen omfattas materiella inköp så som maskiner och andra materiella tillgångar som är avsedda långsiktigt i verksamheten. Skattereduktionen gäller för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet. Detta omfattar bl.a. aktiebolag, enskild näringsverksamhet och ekonomiska föreningar och handelsbolag. För företag som har brutet räkenskapsår uppstår effekten först , varför vi avsätter för förlorade skatteintäkter detta år. Det beräknas även uppstå en liten effekt för de företag som inte har någon skatt att reducera , om Förenkla momsen för små företag Alla företag startar som små företag. Därför är det viktigt att skapa goda förutsättningar för att småföretag ska startas och kunna växa – vilket ofta handlar om regelförenklingar och en lättad skattebörda. är företag med en årlig omsättning som understiger i normalfallet befriade från moms på varor och tjänster. Syftet med omsättningsgränsen är att förenkla administrationen och minska kostnaden för de allra minsta företagen. omsättningsgräns är dock i ett internationellt perspektiv mycket låg. Av de 25 EU-länder som har en sådan gräns har den i särklass lägsta. I ligger gränsen på , i , i , i och i . Den genomsnittliga gränsen för momsplikt i EU är – mer än tio gånger högre än . Regeringen höjer omsättningsgränsen för momsplikt till i budgetpropositionen . har dock förslag om en höjning till . Detta skulle underlätta administrationen för fler små företag och innebära en skattelättnad på . Detta skulle förenkla för fler småföretagare att driva sin verksamhet och underlätta för dessa företag att växa. Reformen bör därefter utvärderas och eventuellt ytterligare höjning av gränsen ske. Investeraravdraget är relativt okänt, trots att det ger en betydande skattenedsättning vid investeringar i onoterade bolag. Den privatperson som väljer att investera riskkapital i ett onoterat bolag kan göra avdrag på . Skattenedsättningen är på avdragsbeloppet, vilket innebär i sänkt kapitalskatt. Görs en försäljning av aktierna blir investeraren återbetalningsskyldig. Avdraget är alltså tänkt att locka mera långsiktigt kapital till mindre bolag. finns det företag som underlättar för småsparare att kunna göra investeringar i onoterade bolag. Problemet för småspararna beror inte sällan på att de var och en för sig har för små medel för att kunna förvärva en post i det onoterade bolaget. Genom att sammanföra ett större antal småsparare och hantera detta via ett gemensamt bolag kan förvärvandet av aktierna genomföras. Men i och med att småspararnas investering görs via ett upprättat bolag (juridisk person) kan de inte längre ta del av investeraravdraget, eftersom detta bara gäller fysiska personer som förvärvar andelar i företag av mindre storlek.