mot · H9024210 · 2021-10-05 00:00:00 — [38] minskade antalet uppklarade fall 2010–2017 och andelen uppklarade fall har också minskat 2010–2019. [39] Enligt ett inslag i 2019 läggs utredningar ner även då det finns utpekade och även då de inte har förhörts. Det finns dessutom stora skillnader i landet när det gäller uppklarning av ärenden. [40] Polisens omorganisation innebar att de som utreder grova brott såsom mord också utreder våldtäkter. När exempelvis skjutningar äger rum läggs våldtäktsutredningarna åt sidan. Detta framkommer även i en rapport från ”I granskningen har det emellertid funnits exempel på utredningar med mycket långa utredningstider och många påminnelser. En generell oro som vi stött på både bland åklagare och polisledning är att våldtäktsutredningar, framförallt om de handläggs av enhet för grova brott, nedprioriterats till förmån för exempelvis mordutredningar och av den orsaken blir liggande i balans.” Att våldtäktsmål läggs på hög och leder till åtal i så liten utsträckning är ett stort svek mot de kvinnor som drabbas men även för samhället i stort. Ju som går från anmälan till utredning desto svårare blir utredningsläget. föreslår därför att utredningar om våldtäkt och andra grova sexualbrott ska läggas på specialiserade sexualbrottsgrupper där utredningarna inte trängs undan av annat[41], där ett metodiskt arbete görs och där erfarna sexualbrottsutredare finns. Fördjupningsutbildning för åklagare och metodstöd vid sexualbrott Enligt om våld i nära relationer och sexualbrott finns det vidareutbildning om brott i nära relationer. Den omfattar dock inte sexualbrotten. [42] Att införa en fördjupningsutbildning om sexualbrott mot vuxna för åklagarna skulle öka kompetensen och kunna bidra till höjd kvalitet i sexualbrottsutredningarna. Av rapporten framkommer det även att de poliser och åklagare som lyckas att lagföra flest, i större utsträckning arbetar efter ett särskilt metodstöd, det vill säga ett bästa arbetssätt jämfört med övriga. Detta metodstöd bör därför alla poliser och åklagare använda. Borttagen preskriptionstid vid grov våldtäkt 2010 togs preskriptionstiden bort för de brott som bedöms vara de allra grövsta. Här ingick dock inte ett av de allvarligaste brotten, grov våldtäkt. Preskriptionstiden är fortfarande . Det är viktigt att den som har begått ett så grovt brott ställs inför rätta och att det inte ska vara möjligt att undanhålla sig ett straff. Det kan ta innan sexualbrottsoffer orkar berätta vad de har utsatts för. De skulle kunna få en upprättelse om preskriptionstiden tas bort. Tack vare den senaste DNA-tekniken finns det också bättre möjligheter att utreda dessa brott även om det går . Redan i samband med förslaget om att ta bort preskriptionstid för de allra grövsta brotten förespråkade och att preskriptionstiden bör avskaffas för grov våldtäkt. föreslår därför att preskriptionstiden för grov våldtäkt tas bort. Porrens påverkan på sex och samlevnad Enligt enkät uppger av tjejerna i årskurs av tjejerna som går andra året i gymnasiet att de har blivit tvingade till sex. Det är den högsta siffran sedan enkäten första gången genomfördes . I ett uppmärksammat inlägg från en barnmorska , beskrivs hur unga tjejer pressas till ”hårt sex” och därmed tvingas söka vård för sår i underlivet och smärta vid samlag. Hon beskriver vidare att unga tjejer ställer upp på det de egentligen inte vill och att det finns en utbredd uppfattning om att sex ska göra ont. har intervjuat unga tjejer som berättar om de förväntningar som finns att gilla strypsex och om försök till analsex utan någon förvarning. Hårt sex har blivit det normala. De som inte vill anses vara tråkiga. En tjej menar att porren är den första sexualundervisningen . Det finns en överensstämmande bild om att sex- och samlevnadsundervisning tycks ha trängts undan av pornografin. [46] Orsaken är troligen dels för att sexualundervisningen inte har hållit tillräckligt hög kvalitet och dels för att pornografin är mycket mer tillgänglig. Att det är en olycklig utveckling är det ingen tvekan om. Sex- och samlevnadsundervisning i skolan är ännu viktigare än tidigare eftersom barn och unga i allt större utsträckning tar intryck av pornografin. Samtal om relationer och sex, respekt för varandra, samtycke samt hur vi behandlar varandra är av stor vikt för hur flickor och pojkar relaterar till varandra. Enligt en rapport från är det information om hur man får en relation att fungera bra som unga främst önskar mer av. Vi anser att sex- och samlevnadsundervisningen måste förbättras. Dels behöver det ingå som en obligatorisk del i lärarutbildningen (något som redan är på gång) och dels behöver verksamma lärare få fortbildningsinsatser. För att komplettera undervisningen i sex- och samlevnad bör även ungdomsmottagning, skolsköterska eller skolkurator knytas till skolan. Ungdomsmottagningar består av utbildade barnmorskor, kuratorer och läkare som möter ungdomar i sitt arbete. All typ av undervisning i sex- och samlevnad behöver kvalitetssäkras genom att endast lärare, skolsköterska, skolkurator eller ungdomsmottagningar medverkar. I och med digitaliseringen av förskola och skola har risken ökat för att barn exponeras för dokumenterade övergrepp, vilket i sin tur normaliserar våldet för nästa generation. Dessa allvarliga konsekvenser ignoreras helt . har media rapporterat om barns utsatthet för pornografi och hur den påverkar deras mående och beteende mot andra. Killar har i media berättat om hur de introducerades för våldsporr och hur avtrubbade de blev. söker sig unga tjejer till ungdomsmottagningar för samlagssmärtor och berättar att de pressas att ställa upp på ”hårt sex”. Konsekvenserna av pornografins skadeverkningar, både för dem som medverkar i pornografin och för de som tittar, har länge varit kända. Enligt en Kantar Sifo-undersökning vill av de tillfrågade ha en lag för att begränsa spridningen av pornografi till barn på internet. [48] Vi anser att det bör finnas porrfilter i alla skoldatorer samt i datorer i förskolor och fritidshem. Kvinnors arbetsliv och ekonomi I takt med att kvinnor fått friheten att forma sina egna liv har jämställdheten inom arbetslivet ökat. Bara har löneskillnaden mellan könen kapats med . En följd inte minst av att fler kvinnor tar plats i högavlönade yrken. Att kvinnor utgjort majoriteten av de som studerar vid prestigeutbildningar som till exempel jurist- och läkarlinjen börjar nu märkas i lönestatistiken. Även den så kallade oförklarade löneskillnaden faller inom samtliga sektorer och är i princip obefintlig inom . innebär inte sann jämställdhet att kvinnor ska förväntas anpassa sig efter hur det manligt dominerade arbetslivet har sett ut. Förbättringar kring kvinnors inträde och möjligheter i arbetslivet samt förändringar i hur arbets- och socialförsäkringssystem ser ut är nödvändiga. För att kvinnor ska ha möjlighet eller vilja starta företag behöver flera åtgärder göras där villkoren för företagare i trygghetssystemen förbättras samt att föräldraförsäkringen blir mer flexibel. Pensionssystemet behöver bli mer jämställt och förutsättningar ges för att allt fler kvinnor ska uppmuntras till eget ägande, aktier och göra investeringar vilket skulle förbättra kvinnors ekonomi. Detta för att skapa förutsättningarna för en jämställd ekonomi och arbetsmarknad. Inom kvinnodominerade sektorer behöver arbetsvillkoren förbättras. Det behövs fler kollegor, en bättre arbetsmiljö, minskad administrativ börda och flera arbetsgivare att välja mellan. Färre kvinnor än män driver företag men många fler kvinnor startar företag inom välfärdssektorn. Diskussionen kring vinster i välfärden och förbud mot dessa är något vi inte kan acceptera. Det skulle avsevärt försämra kvinnors möjligheter att starta eget inom välfärdssektorn men även minska kvinnors valfrihet att välja mellan flera arbetsgivare och i större utsträckning påverka sina arbetsvillkor. Vi behöver säkerställa goda förutsättningar för att uppvärdera kvinnors arbetsliv, ekonomi och ägande. Kvinnor och mäns pensioner är inte jämställda. Det beror på att kvinnor har en lägre pensionsgrundande inkomst än män, vilket i sin tur huvudsakligen grundar sig på att kvinnor historiskt i genomsnitt har arbetat färre år än män samt på ojämlikheter i lönestrukturen. Vad gäller det senare är, enligt SCB, den enskilt största förklaringen till löneskillnaderna mellan män och kvinnor att de finns i olika yrken och att män i genomsnitt har högre lön än kvinnor i de flesta yrkena, även i många kvinnodominerade sådana. En annan faktor är att kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten och att de oftare går ner i deltid när barnen är små. Då löneskillnaderna mellan könen stadigt minskat kommer skillnaden i pension också att minska . Det går dock inte att bortse från att kvinnor på gruppnivå får lägre pensioner som en följd av det ansvar de tar för att bära, föda och ta emot nästa generation. Detta bör de kompenseras för i pensionssystemet. Högre pensionsrätt för föräldrar finns i pensionssystemet, efter ett kristdemokratiskt initiativ, en så kallad pensionsrätt för barnår. Det innebär att staten under barns fyra första år betalar in pensionsrätter för den av föräldrarna som har haft en lägre inkomst, bland annat på grund av föräldraledighet och vård av sjukt barn. Det har varit en viktig reform som stärker framför allt kvinnors pensioner men också lyfter värdet av att ta hand om sina barn. Vi vet dock att många kvinnor arbetar deltid även efter barnets fyraårsdag. av alla kvinnor med barn mellan 3–arbetar deltid. För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ner i arbetstid eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning (vilket fortfarande oftast är kvinnor) vill utöka antalet barnrättsår från 4 till . Dessutom föreslås att den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren höjs från till , så att de som har lägst inkomst får en högre pensionsrätt. Detta är ett förslag som även har lagt fram. Enligt myndigheten skulle ett ytterligare barnrättsår (tillsammans med höjd jämförelseinkomst) minska gapet mellan mäns och kvinnors intjänande till den allmänna pensionen med . Vi avsätter för detta ändamål under utgiftsområde 12. Automatiskt delad premiepension för föräldrar Allt för få känner till möjligheten att överföra den så kallade premiepensionen mellan makar och registrerad partner, så att pensionen utjämnas något mellan den som tjänar mer och den som tjänar mindre. En av orsakerna till detta har uppgivits vara att reglerna är onödigt krångliga och därför har förenklingar gjorts. Trots detta är det få som utnyttjar möjligheten till överföring. anser att det av jämställdhetsskäl ska vara så att den intjänade premiepensionen automatiskt delas lika mellan makar med gemensamma barn . De som vill frångå denna regel får aktivt begära det. Det innebär också att vi inför en ny möjlighet till delvis överföring av premiepension som inte är möjlig att göra . Möjligheten att överföra hela premiepensionen ska också fortsatt vara möjlig. En delning av premiepensionen innebär att överföringen minskas med sex procent, så att mottagaren får av beloppet medan resten av pengarna fördelas till samtliga pensionssparare som så kallad arvsvinst. Vi föreslår att detta avdrag slopas Omställningspension även för den som är finns det ett efterlevandeskydd i form av en omställningspension som utgår vid make/maka, registrerad partner eller sambos dödsfall. Omställningspension gäller bara efterlevande som är . har analyserat denna åldersgräns och funnit att det saknas motiv för densamma. [49] Äldre liksom yngre efterlevande ställer om boendet efter dödsfallet. I motivet till att ha en åldersgräns räknas bostadstillägget som en lösning på tillfälliga utgifter som uppstår. Men detta är inte realistiskt eftersom bostadstillägget kräver en ansökan och är inkomstprövat. Dessutom kan det ta innan ett beslut. Omställningspensionen betalas däremot automatiskt ut efter ett dödsfall. I görs en jämförelse av dagens skydd för efterlevande och under . För en efterlevande pensionär med låg inkomst blev det totala skyddet (ökad garantipension och bostadstillägg) i nivå med omställningspensionen. Men det förutsätter en bostadskostnad motsvarande och avsaknad av övriga tillgångar. För en efterlevande pensionär med medelinkomst landade skyddet på . Som efterlevandeskydd vid en omställningsperiod fungerar dagens system därför inte särskilt bra. Detta drabbar därför i större utsträckning kvinnor eftersom det är en större andel kvinnor som är efterlevande. konstaterar dessutom att det ur ett fördelningsmässigt perspektiv vore betydligt mer träffsäkert att ge omställningspension till äldre eftersom dessa saknar kollektivavtalens skydd som de flesta under har. En ändring av åldersgränsen för omställningspension skulle i mycket större utsträckning träffa personer med låga inkomster, främst kvinnor, jämfört med omställningspensionen för personer . Vi anser att det finns motiv till att införa rätt till omställningspension även för den som är och att denna kan gälla . Frågan bör utredas vidare. Kvinnors företagande och ägande Trots att har en stor andel kvinnor som yrkesarbetar är kvinnor underrepresenterade bland företagare. Var fjärde företagare är en kvinna vilket ur ett europeiskt perspektiv är en låg siffra. Antalet kvinnliga företagare har dessutom börjat sjunka , även om andelen nya företag ledda av kvinnor har ökat något. En överväldigande majoritet av de företag som drivs av kvinnor är inom service och personliga tjänster. Drygt två tredjedelar av de företag som kvinnor startar är som enskilda näringsidkare. Fördelningen för män är närmre 50/50. överlever dessutom något kortare än mäns. Att ge utrymme för människors kreativitet och förbättra villkoren för företagare är att skapa förutsättningar för fler jobb och en god svensk välfärd. Den låga andelen kvinnor som driver företag vittnar om att hindren för att starta företag upplevs vara för stora. Enligt och barometer är det främst otryggheten i att vara företagare jämfört med anställd, som är det största hindret för kvinnors företagande. Kvinnor vårdar sjuka barn och tar ut sin föräldraledighet i större utsträckning och är därför mer beroende av att trygghetssystemen fungerar. Något som också gör att kvinnor väljer att starta företag i lägre utsträckning under småbarnsåren än män. Det behövs en djupare förståelse för hur kvinnor driver företag och ser på finansiering och tillväxt. Det är inte kvinnors företagande som ska förändras - det är systemen. Vi föreslår följande förbättringar: Fler måste våga – bättre villkor i uppstartsskedet - För att fler kvinnor ska våga ta steget vill vi utvidga rätten till tjänstledighet för att starta företag, från . Dessutom behöver reglerna kring sjukpenninggrundande inkomst ses över så att skyddet stärks . Flexiblare föräldraförsäkring - Enligt Företagarnas rapport 2.0 efterfrågar en stor del företagare med barn större flexibilitet i föräldraförsäkringen. [51] Hälften av de tillfrågade företagarna med små barn vill kunna föra över föräldradagar på närstående. [52] Föräldraförsäkringens utformning gör det svårt för såväl män som kvinnor som driver företag att fullt ut utnyttja föräldrapenningen. De kvinnor som driver egna företag är föräldralediga i lägre utsträckning än anställda. Över hälften () av företagarna är negativa till fler kvoterade föräldradagar. Stärkt trygghetssystem - Flera bra förändringar och förbättringar av villkoren för företagare i trygghetssystemen har genomförts men mer behöver göras. Regler och tillämpning är inte alltid anpassade till företagare som arbetar självständigt och som kan ha mer varierande arbetsförhållanden samt inkomster. Det är viktigt att undanröja omotiverade skillnader i regelverken mellan olika företagsformer, exempelvis nuvarande regler kring karenstider och sjuklön. En förenkling bör även göras av SGI-beräkningen för företagare med enskild firma och inkomst av näringsverksamhet. Enligt utredningen behöver företagare även bättre stöd och information om socialförsäkringarna. Informationen behöver vara lättillgänglig, samlad och heltäckande. finns en plattform för detta där flera myndigheter tillhandahåller information, . Denna plattform bör därför utvecklas med information samt vägledning om regler och förmåner i trygghetssystemen. Offentliga stödåtgärder i näringslivet fördelas omfattande belopp i form av olika typer av offentliga stödåtgärder till enskilda. Det inkluderar bland annat stöd till företagande, olika stöd inom arbetsmarknads-, närings- och den regionala utvecklingspolitiken. En färsk utredning visar att det finns en ojämn fördelning av olika stödåtgärder som tillgång till krediter eller annan finansiering mellan kvinnor och män som vill starta eller driva företag. Könsfördelningen av stöden inom näringslivet speglar i stor utsträckning hur företagspopulationen ser ut i stort. Däremot finns det några andra förklaringsfaktorer som att kvinnor upplever att vissa statliga insatser eller stöd inte är riktade till dem eller deras företag. Andra faktorer är hur bedömningar görs av tjänstemän på myndighet eller regioner som tolkar förordningar och beviljar därefter stöd samt hur stöden tilldelas de olika regionerna. Även stereotypa föreställningar om kvinnors och mäns företagande påverkar hur de behandlas när de ansöker om statligt riskkapital. Forskning visar att kvinnliga entreprenörer i snitt fick av sitt efterfrågade kapital medan männen fick över hälften. Inom EU:s regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram, som tillsammans beviljade –2020 i stöd inom företagsinvestering för tillväxt och sysselsättning, drevs av de 23 000 stödmottagande företagen av kvinnor medan drevs av män. Vi anser att det krävs mer kunskap och information vart företagande kvinnor kan vända sig för att söka information och offentliga stödåtgärder. Med anledning av de uppgifter som framkommit behöver flera åtgärder vidtas för att minska den skeva könsfördelningen av offentliga stödåtgärder inom näringslivet. Mer om privatekonomi, investeringar och pensionssystemet () visar i en rapport att det finns stora skillnader mellan hur män och kvinnor sparar och investerar. Det innebär också sämre ekonomiska förutsättningar . Kvinnor tycker det är svårare än män att hitta oberoende information och de förlitar sig i högre grad på bankens rådgivare, medan män i högre grad litar på sin egen förmåga eller tar del av mer marknadsspecifika källor. Kvinnor ägnar mindre tid åt sitt sparande och sparar i färre sparformer, i högre utsträckning i fonder eller på sparkonton. KO konstaterar ”Att vara intresserad av pengar och investeringar är en del av den manliga vilket gör att det finns högre förväntningar på män att vara aktiva kring sin ekonomi och sitt kapital. Motsatt finns inte lika höga förväntningar på att kvinnor ska vara intresserade och avsätta tid för långsiktigt sparande, varken från individerna själva eller från omgivningen.”[55] visar en nyligen publicerad undersökning från Feminvest hur deras medlemmar vill lära sig mer om investeringar. Kvinnor visar ett stort intresse för att lära sig mer om riskfyllda investeringsalternativ. av de tillfrågade ville lära sig mer om aktier, det mest efterfrågade investeringsalternativet. En rapport från Ownershift kartlade kvinnors och mäns ägande på ett flertal områden. Bland annat visade rapporten att kvinnor i äger hälften så mycket som männen. När det gäller mark äger män mer än dubbelt så mycket som kvinnor. På fastighetssidan sträcker sig kvinnors ägande till drygt hälften av männens. [57] Ett hinder som rapportförfattarna identifierat handlar om ”finansiell läskunnighet”, vilket anses vara högt korrelerat med ett deltagande på aktiemarknaden. Det kan även kapsla in att spara, hantera lån, planera för sin pension, där män anses ha ett kunskapsförsprång. ingår privatekonomi som del av samhällskunskapen på gymnasiet. anser att frågor om privatekonomi måste ta större plats genom att även omfatta frågor om aktier, investeringar och hur pensionssystemet är uppbyggt. Det skulle vara bra för alla gymnasieelever att lära sig mer om men särskilt för unga kvinnor som efterfrågar detta. Förbättrade villkor för kvinnor inom vård och omsorg Rätt till heltid inom vård och äldreomsorg I en ny rapport från kommuner och regioner (SKR) redovisas andelen heltidsanställda och heltidsarbetande i kommuner och i regioner –2019. [58] Andelen heltidsanställda och heltidsarbetande har ökat . Däremot är skillnaderna stora sett över hela landet, med mellan heltidsanställda. Lägst andel heltidsarbetande finns bland annat inom kommunernas äldreomsorg. Medan vårdbiträden är den personalgrupp som har lägst andel heltidsarbetande. Inom regionerna varierar andelen heltidsarbetande mellan över verksamheterna. Den lägsta andelen finns inom primärvården. Oavsett personalgrupp i kommuner och regioner är andelen som arbetar heltid högre bland män än bland kvinnor. SKR och arbetar under 2016-2024 i ett gemensamt utvecklingsprojekt, kallat Heltidsresan, med mål att heltidsarbete ska bli norm inom välfärdens kvinnodominerade verksamheter. Några övergripande mål för detta är att nya medarbetare anställs på heltid och ska arbeta heltid, samt att deltidsanställda ska erbjudas en heltidsanställning. Deltidsanställda ska motiveras att arbeta heltid och heltidsanställda som arbetar deltid ska arbeta heltid. Frågan om rätt till heltidsarbete är viktig eftersom det handlar om att stärka kvinnors ekonomiska förutsättningar. Den som arbetar heltid har en bättre ekonomi både i nutid och genom sin pension. är det viktigt att respektera de som vill jobba deltid, särskilt under småbarnsåren. Det är det ofrivilliga deltidsarbetet som vi måste ta strid mot. Det finns således ingen enkel lösning på denna fråga. Vi vill dock betona att det ska finnas en rätt till heltidsarbete för den som vill och möjlighet till deltidsarbete för den som vill. Fler karriärvägar och fler kollegor inom äldreomsorgen Tyvärr är arbetsvillkoren på många håll inom äldreomsorgen inte tillräckligt bra – var tredje person som arbetar inom äldreomsorgen vill sluta. Löneläget är ofta lågt och det finns små möjligheter att byta arbetsgivare när det saknas valfrihetssystem och därmed konkurrens om medarbetare. Därför är det viktigt att värna valfrihetssystemen inom kvinnodominerande yrken för att personalen ska kunna påverka sina arbetsvillkor i större utsträckning. För att skapa yrkesutveckling och karriärvägar för omsorgspersonalen behövs fler utbildningsmöjligheter. Det är också en viktig del i att attrahera mer personal – att kommunerna erbjuder strukturerad fortbildning och möjliga karriärvägar. Det finns för få sjuksköterskor inom äldreomsorgen. Sjuksköterskan är nödvändig för den medicinska kompetensen och denna brist har blivit som mest uppenbar under pandemin. Vi vill att sjuksköterskor anställs till den kommunala vård och omsorgen. ser också positivt på att man inom äldreomsorgen utarbetar och inför en karriärstege med tydliga yrkesdefinitioner där det framgår vad varje steg innebär. Maxtak för antalet medarbetare per chef i äldreomsorgen har visat att chefer inom vård och omsorg arbetar under tidspress, har hög arbetsbelastning med stora ansvarsområden och många medarbetare. Resultatet är att en av fem i personalen upplever att de har små eller mycket små möjligheter att vid behov få stöd av chef. Cheferna har en viktig roll i fråga om att skapa goda villkor för personalen, men det är bara möjligt om enhetscheferna har ansvar för ett rimligt antal medarbetare. För att äldreomsorgens chefer ska klara av sin viktiga uppgift behöver antalet medarbetare per chef begränsas. Målet bör vara att en chef i äldreomsorgen inom offentlig sektor inte ska kunna ansvara för fler än 20–25 anställda. Minska antalet delade turer Äldreomsorgens personal måste ges goda förutsättningar att göra ett bra jobb.