mot · H9024065 · 2021-10-05 00:00:00 — För uppmärksammades problematiken genom fallet , som låg för döden och när hon i sitt tillstånd inte längre kunde ta de läkemedel som hon var ordinerad började hon helt oväntat piggna till. Det rullades upp att hon varit helt övermedicinerad och knappt vid medvetande av läkemedlens sammantagna effekter och biverkningar. SVT:s program lyfte fallet och föreslog inrättandet av en lex . Tanken med var att införa en anmälningsskyldighet om personalen misstänker läkemedelsvanvård genom att någon drabbas av allvarliga läkemedelsrelaterade problem som en följd av felaktig läkemedelsförskrivning. Även när läkemedel skrivs ut utan att självklara mänskliga behov tillgodosetts (möjlighet att regelbundet äta sig mätt, sova, röra på sig, ha mänsklig kontakt och en trygg situation) var en anmälan tänkt att kunna göras enligt lex . Närstående skulle också kunna göra en sådan anmälan. Man kan väl säga att allt det här blev en väckarklocka. Någon lex infördes aldrig, men väl ett antal åtgärder som förbättrar situationen för äldre med koppling till läkemedel. Enligt patientsäkerhetslagen som kom 2011 ska nu förväxlingar, felaktiga förskrivningar och feldoseringar av läkemedel anmälas. Det är tänkt att de närstående ska få möjlighet att delta i patientsäkerhetsarbetet. Klagomål kan anmälas till . har även kommit med föreskrifter som ställer krav på att personer som är eller äldre och som har fler än fem läkemedel förskrivna minst en gång ska erbjudas regelbundna läkemedelsgenomgångar. Hur detta i praktiken fungerar är svårt att säga, och helt klart är det många äldre som inte känner till att detta är en rättighet och något som ska ske. anser att regeln behöver utvärderas, och om det inte fungerar behöver regeringen återkomma med förslag på skärpta regler. har också tagit fram en lista på läkemedel som är särskilt olämpliga för äldre på grund av hög risk för biverkningar. Även hur detta efterlevs är angeläget att följa upp, och äldre själva behöver känna till att den finns. Det finns sammantaget också skäl att se över om en lex trots allt behöver införas. Det rika sociala livet Det sociala livet för alla människor innehåller både det som är specifikt för var och en och det som vi alla har mer eller mindre behov av. Förutsättningarna för äldre måste vara så bra som möjligt på båda arenorna. 3.1 Med tillgång till kultur Tillgång till kultur i samhället är viktigt för alla människor. Att äldre, ofta kvinnor, är flitiga besökare på teatrar är till exempel väl känt. Många är aktiva i föreningar, håller på med konst eller hantverk i olika former. Öppna verkstäder eller allaktvitetshus med kulturell verksamhet är väldigt uppskattat och värdefullt, särskilt när människor i olika åldrar kan mötas och göra saker tillsammans. Att kultur, både att ta del av och att utöva är viktig för äldre kan inte nog betonas. Bibliotek i närheten med plats för att läsa, kulturutbud generellt till rimliga kostnader och att konstnärlig utsmyckning enligt enprocentsmålet finns i offentlig miljö är viktigt inte minst för den som har tid att uppskatta den. 3.2 Med tillgång till aktiviteter De äldre som bor i kommunen ska känna till eller enkelt få vetskap om vad som särskilt erbjuds till äldre. Många fortsätter förstås att finnas i sammanhang som erbjuds invånare generellt oavsett ålder, det kulturella utbudet inte minst. Men för en del kan ekonomin försvåra att delta i det som man deltagit i tidigare, behoven kan se annorlunda ut, en kan vilja träffa andra i samma ålder eller liknande situation etc. Utbud som anordnas av såväl kommun, region, föreningar och frivilligkrafter är viktiga att känna till och vara kostnadsfria eller till en rimlig penning. Att föreningslivet stöttas är allmänt viktigt, liksom folkhögskolor som ofta ordnar kortare kurser där äldre deltar. 3.3 Att kunna bidra - och vara den resurs man är Föreningslivet är inte bara viktigt för att ta del av dess utbud. Att själv kunna bidra på olika sätt, i en ålder när man har mer tid än tidigare är viktigt. Både inom föreningsliv, väntjänster och på andra sätt. Äldre anställda med ett långt arbetsliv har mycket erfarenhet med sig i bagaget och en stor kunskap inom många områden. Denna erfarenhet kan användas för mentorskap för nyanställda eller som en resurs i arbetsgrupper och utvecklingsprojekt, samt för att överbrygga kunskapsglappet mellan generationer. Äldre anställda kan också vara en tillgång inom yrkesområden där det finns personalbrist. Arbetstagare kan med fördel vid erbjudas ett planeringssamtal, inför pensionen där just möjligheten att ta vara på erfarenhet på ett nytt sätt kan vara i fokus. Vi vill stimulera arbetet med att utveckla olika typer av mentorskap på arbetsplatser, inte minst för att underlätta kunskapsöverföring mellan generationer. Samt möjliggöra nya karriärvägar inte minst inom kvinnodominerade yrken. Att kunna ge stöd till anhörig eller närstående som blir svårt sjuk eller funktionsnedsatt, eller att få det när en själv behöver är viktigt. Samhället måste se till att värdesätta anhöriga och närstående i betydligt större grad. framgår det i socialtjänstlagen, att anhörigstöd ska ges (5 kap. 10§ SOL), men hur detta fungerar i olika grad. Att träffa och ha kontakt med andra i samma situation, få avlösning och avlastning är ofta ett måste för att orka. I den primärvårdsreform som är på gång finns förslag om att inrätta så kallade patientkontrakt. anser att det är väldigt viktigt att inte bara den enskilde utan också anhöriga ska kunna ta initiativ till sådana, under förutsättning att den enskilde vill. Detsamma gäller så kallade SIP, Samordnade individuella planer som ska göras när en person är i behov av insatser från både kommun och region. Att såväl den enskilde som anhöriga ska ha möjlighet att ställa krav på att en sådan upprättas är något vi vill ge regeringen tillkänna. När vård och omsorg fungerar och när ansvarsförhållanden är tydliga blir hela tillvaron enklare inte bara för den som berörs utan i hög grad också för anhöriga och närstående. Ett stöd och ömsesidigt utbyte med nästnästa generation Många äldre bistår även sina barn och barnbarn. Att vi har fungerande socialförsäkringssystem och barnomsorg gör att den äldre generationen kan bistå och träffa barnbarn, inte av nödvändighet utan för att de vill. har länge drivit förslaget om en tredelad föräldraförsäkring, där en lika stor del ska vara vikt för vardera förälder, men där en tredjedel kan fördelas så som föräldrarna själva vill, även om man så vill för en annan person. Detta har också föreslagit och skulle därmed för en äldre person ge möjlighet att i någon omfattning och om man så vill vara “föräldraledig” med antingen sitt barnbarn eller någon annans barn som man är en viktig person för. Det är hög tid att utredningens förslag införs. Inom politiken kan det vara svårt för äldre att finna en plats där deras erfarenheter och idéer tas tillvara. Politiska uppdrag innehas i alldeles för liten omfattning av äldre på nationell nivå. Delegationen för senior arbetskraft konstaterar att äldre, liksom yngre, är kraftig underrepresenterade i och att andel äldre ledamöter på nationell nivå har minskat . är antalet personer i . Det speglar därmed dåligt fördelningen i befolkningen. På och regional nivå är åldersfördelningen jämnare, men det ser förstås olika ut på olika ställen. Vi anser att antalet aktiva äldre behöver öka för en bättre fördelning. En sådan inriktning skulle förbättra arbetet för alla, stärka partierna och befrukta samarbete över generationsgränserna. Frågan om hur personer i större utsträckning kan bli aktiva i politiken och proportionellt bättre representerade på förtroendeuppdrag behöver ses över. 3.4 Med insatser mot ofrivillig ensamhet Insatser mot ofrivillig ensamhet är en viktig fråga för kommunen och regionen att arbeta med och behöver ingå i planeringen. Här är ofta föreningslivet och väntjänster mycket värdefulla. Att fånga upp behov och möjliga depressioner ingår också som en viktig del av de regelbundna hälsosamtal som vi vill se. I har vi visserligen en nollvision mot självmord, men vi är långt ifrån där. är suicidnivån avsevärt högre för män i åldern 85 plus än för andra grupper. vill se stärkta insatser mot ofrivillig ensamhet och självmord. Vi vill se en nationell strategi mot ofrivillig ensamhet och ta inspiration och del av erfarenheter som gjorts internationellt, bland annat i . Regioner och kommuner bör involveras och ett statligt stöd kan införas för att kommuner och regioner ska kunna bygga upp kunskap och verksamhet för att motverka ofrivillig ensamhet. Att civila samhället har en viktig roll är given, men det är också angeläget att kommuner och regioner får med dessa aspekterna i sitt grunduppdrag. Det kommer göra skillnad. 3.5 Kunna äta tillsammans med andra Att äta kan tendera att bli mindre kul om det är plastlåda från som står till buds. Det gäller att både kunna äta god mat, på trevligt ställe och i sällskap med andra för den som vill det. Vi vill att mer insatser läggs just på matsituationen oavsett om det är inom sjukvården, på särskilda boenden, i eller om man i kommunen planerar för hälsofrämjande lösningar. Helst hemlagat i tillagningskök, lagat på plats. Alla ska kunna få känna doften av nylagad mat. I kan man med fördel göra det möjligt att ses tillsammans några stycken och äta ihop i stället för var och en hos sig. Särskilda restauranger kopplade till boenden, möjligheten att äta i skolor eller tillsammans med förskolebarn - inget passar alla, men det bör finnas olika möjligheter som alla ska känna till. Många människor föredrar starkt att äta på vanliga restauranger där “vanligt liv pågår” än t ex särskilda restauranger för seniorer. Det är dock svårt för personer med små ekonomiska marginaler. 3.6 Ett levande samhälle Att vara mån om levande stadskärnor är bra politik för äldre. Att kunna göra vardagsärenden nära, gå till “posten”, banken, , handla mat, gå på café eller till frisören har en mängd folkhälsovinster, Om butiker slår igen och istället flyttar till större köpcentrum dit den som inte har körkort kan ta sig, så är det en stor förlust. Det handlar också om att människor i mindre utsträckning träffas och lär känna varandra. För den som lever själv kan samtalet för dagen vara den expedit man träffar. Det gäller att vi inte i den digitala ivern bygger bort möten mellan människor och går mot ett personlöst samhälle. Det anser vi är en hållning som behöver bevakas i skilda sammanhang. 3.7 En tillgänglig kollektivtrafik Enkla regler i kollektivtrafiken Att kunna resa enkelt och utan att behöva oroa sig för hur det fungerar är en viktig del av både det praktiska och sociala livet. Att kunna hälsa på släkt och vänner, röra på sig och se nya platser är självklart och viktigt att kunna göra så länge en har möjlighet. Det är angeläget att kunna resa klimatsmart och enkelt med begripliga system. Det ser väldigt olika ut i hela landet när det gäller taxor för seniorer, på en del ställen är det helt gratis medan andra ställen har ordinarie kostnad eller reducerad kostnad på vissa tider t ex. Oavsett hur man löser frågan i kommuner och regioner är det viktigt att det fungerar väl för de som berörs och att upparbetade kontakter finns med pensionärsorganisationer och pensionärsråd för att kontinuerligt uppfatta behov av förbättringar. Resande på landsbygden behöver underlättas genom mobilitetstjänster som anropsstyrd kollektivtrafik. Här finns stora utvecklingsmöjligheter som kan förbättra tillgängligheten och öka friheten. Men det är då angeläget att de som behöver verkligen anropar och inte drar sig för att göra det - en angelägenhet för regioner och kommuner att försäkra sig om. Färdtjänst är ett viktigt alternativ för de som har problem att förflytta sig. Det kan dock ta många veckor innan den som ansöker kan få sin ansökan prövad. Det här är problematiskt och vi anser att färdtjänstlagen borde kompletteras med regler för tillfälliga resor i avvaktan att ens ansökan prövas. Detta för att människor som verkligen är i behov av att förflytta sig, inte kan göra det på egen hand och saknar ekonomiska möjligheter att ta taxi ej ska komma i kläm. Vi anser också att det behöver finnas bättre rutiner när tillståndet går ut. Myndigheten bör kunna ha en rutin att efterfråga den enskildes situation och huruvida behoven kvarstår när tillståndet går ut. Det kan vara svårt för en äldre människa som kanske börjat få minnessvårigheter att se till att söka på nytt på rätt sätt och . Att en sådan rutin finns bör säkerställas på lämpligt sätt. Det rika livet genom ett hållbart arbetsliv Hur ens arbetssituation sett ut under livet påverkar i hög grad hur såväl den fysiska som psykiska hälsan blir . Därför är arbetsmiljöfrågor och arbetsrelaterade frågor i hög grad också en äldrefråga. Vi har kommit långt, och arbetsmiljölagen är bra, men är efterlevnaden till våra lagar inte bra nog. Olika arbeten är olika slitsamma utan att det finns någon given koppling till lön. Därmed kan du nå pensionsåldern eller bli långvarigt sjuk med förslitningsskador som du kanske aldrig blir av med, och förutom dålig lön i yrkeslivet, sakna pengar på banken och ha en mycket låg pension att vänta. Utrymme att göra något extra på ålderns höst, resa eller annat finns ej. Att vissa företag i utnyttjar människor som svart arbetskraft med usla villkor, särskilt människor från andra länder som inte vet sina rättigheter är helt oacceptabelt. Det skadar både här och och för de människor som berörs. Vi behöver fungerande system som ser till att ingen utnyttjas på svensk arbetsmarknad. 4.1 Ge människor mer makt över sin tid anser övergripande att arbetstiden behöver vara mer flexibel för människors olika behov och livsfaser. Rätt till deltid behöver bli lika självklart som rätt till heltid. Människor ska ha mer makt över sin tid och vi vill genomföra reformer som sänker normalarbetstiden och ökar människors möjligheter att påverka sin arbetstid och sina arbetsvillkor. Det har stor betydelse både under arbetslivet och din hälsa . 4.2 Förbättringar före pensioneringen I olika partsöverenskommelse finns ofta möjligheten att gå ner i tid åren innan pension, med en fördelaktig lösning. Bland annat genom att full pensionsinbetalning ändå görs och eventuellt även lön som motsvarar en högre procentsats än vad hen i själva verket jobbar. Sådana bättre villkor gör det möjligt för den enskilde att kunna orka lite längre än vad hen annars skulle ha orkat. Och för arbetsplatsen blir det möjligt att kunna behålla en kompetent medarbetare . Vi anser att sådana möjliga lösningar behöver gälla mer generellt. En utredning som lagt ett betänkande om ändringar i bland annat sjukersättningen, “En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69)” föreslår att innan pensionsåldern ska bedömningen om fortsatt sjukersättning göras i förhållande till den typ av arbete som en person haft, inte andra, så kallat normalt förekommande arbeten. Det är en förbättring av systemet och för de personer som berörs. Vi anser att utredningens förslag bör genomföras och det finns också med i regeringens budgetförslag . 4.3 Höj gränsen för hur länge man har rätt att arbeta. har en människa rätt, om den vill, att arbeta kvar i sin anställning fram till , höjs den till 69. Vi anser att den rätten behöver finnas längre upp . Arbete är för många en viktig friskfaktor och vi anser inte att vi som samhälle kan tacka nej till människor som vill fortsätta att bidra genom arbete. 4.4 Återhämtningsbonus - ett verktyg för en mer hållbar arbetssituation förändring För äldre som är i behov av omsorgsinsatser av olika slag är arbetsförhållandena för personalen helt central. Pandemin har tydligt visat på de stora brister som funnits i äldreomsorgen. har sett till att regeringen inrättat en “återhämtningsbonus” som är en pott medel som kommer finnas permanent att söka för arbetsgrupper inom vården och äldreomsorgen som vill pröva nya arbetssätt eller arbetstidsmodeller. Den ska ge möjlighet att ta tillvara utvecklingsidéer hos arbetsgrupper som syftar till att få en bättre arbetsmiljö och arbetssituation Vår förhoppning är att detta ska bidra på nya sätt till bättre arbetsvillkor. Det i sin tur kommer självklart de äldre som är beroende av omsorg till godo. Det rika livet genom att bo bra En bra bostad är utgångspunkt för ett fritt liv. En bra bostad ska vara anpassad efter ens sociala situation, ekonomi och hälsa. Att flytta eller inte är stor fråga för många äldre. Att kunna bo kvar hemma är viktigt för många, och stödinsatser behövs för att det ska vara möjligt. Bra och fungerande hemtjänst, fixartjänster är några exempel. Men lika viktigt är att den som känner att den behöver flytta till annat boende ska kunna göra det. Ensamheten bland äldre är ett stort problem och möjligheterna till ett aktivt liv kan bli bättre i en bostad som är utformad efter ens behov. Att flytta in på gemensamhetsboende kan även ge bättre livskvalitet och ny energi av nya kontakter och aktiviteter. 1 Bra stöd för att kunna bo kvar hemma så länge en vill. har i regeringen sett till att det finns ett utökat investeringsstöd som möjliggör påbyggnad av flerfamiljshus. Det innefattar att det blir hiss till den påbyggda våningen och då hiss i hus där hiss inte finns. Detta är väldigt betydelsefullt för äldre där funktionsförmågan blir sämre. Det kan göra det möjligt att bo kvar i lägenheten längre än vad som annars varit fallet. vill säkerställa att dessa stöd finns kvar. Vi anser även att fler hus behöver tillgängliganpassas genom att få hiss. Hisstödets tillräcklighet behöver ses över. Även möjligheten för hyresgäster att kunna få tillgänglighetsanpassningar i lägenheten bör ses över. Förutom en välfungerande hemtjänst är det angeläget att få god tillgång till digitala och andra hjälpmedel som kan underlätta och öka självständigheten i vardagen. 5.2 Fler mellanboendeformer och kollektivboenden När allt större andel av vår befolkning utgörs av äldre är det rimligt att mer av nyproduktionen av bostäder riktas till denna grupp. Det finns också förmåga och kraft hos denna grupp som kan tillvaratas för att få fram bostäder utformade efter individens drömmar, önskemål och behov. Det finns stora fördelar att hitta sätt att fånga upp detta bättre än vad som görs . Rätt att flytta till mellanboende Den som vill flytta till annat boende ska ha möjlighet att göra det. Och det är helt centralt att så kallade mellanboenden finns i tillräcklig omfattning för att det ska vara möjligt. De särskilda boendena är till för de som har fått biståndsbedömningen att behov av den höga nivån på vård och omsorg finns. Det måste kunna finnas steg på vägen som tar vara på det aktiva livets möjligheter och förstärker det. Alla vill inte detta, men vi vill att alla ska veta att möjligheten finns. Regeringen har i en proposition 2018 särskilt tryckt på att mellanboenden som biståndsbedömd insats ska kunna finnas, men det har inte hänt lika mycket som förväntats. målsättning är att alla äldre över 85 ska bli erbjudna möjligheten till en lägenhet i mellanboende. Det ska finnas att tillgå i alla kommuner - en möjlighet att bo tillsammans med andra, där det finns service att tillgå på plats, gärna också möjlighet att äta tillsammans med andra. Det kan givetvis se olika ut, men det måste finnas möjlighet - inte bara i bostadsrättsform, vilket ofta är fallet när det gäller seniorboenden, utan också hyreslägenheter i denna typ av boenden. Väldigt angeläget är att äldre personer som lever i hemlöshet också får erbjudanden om mellanboende. Det krävs uppsökande insatser för att säkerställa det. Mellanboenden behöver finnas att tillgå i alla kommuner. Det finns ett stort intresse av att utforma och bygga bostäder gemensamt med andra och med olika grad av gemenskap. Trots att det ofta i kommuner kan finnas en positiv attityd till kooperativa hyresrätter och kollektivhus byggs det alltför lite. Vi vill se någon form av stimulans för att denna typ av boende utvecklas. Regeringen har infört stöd för byggemenskaper, som är en modell eller organisationsform för planering och genomförande av ett byggprojekt där det är de som ska bo i huset som själva äger och driver projekt, utifrån en idé om hur och var de önskar att bo. Byggemenskaper ger möjlighet till bostäder som passar olika typer av hushåll, men då formen kräver kapital är den begränsande för resurssvaga grupper, däribland ofta kvinnor. Byggemenskaper kan bli kollektivhus, men kollektivhus kräver inte byggemenskaper utan kan bygga på olika upplåtelseformer som bostadsrätt, hyresrätt eller kooperativ hyresrätt. Vi vill att fler ska ha möjlighet att starta kollektivhus och utreda hur detta kan underlättas. Det är viktigt att fortsätta uppmuntra olika typer av boendeformer som är mer anpassade till äldres behov, och underlätta uppförandet av dessa. En del vill bo i gemenskap med generationslikar och andra äldre bor gärna med yngre eller i flergenerationsboenden, det kan vara ett sätt att hålla sig pigg längre. Utöver de sociala kontakter som erbjuds ingår ofta möjligheten att laga mat tillsammans till exempel. Det ställer krav på aktivitet och många håller sig därmed mer aktiva längre upp . Vi anser också att det bör underlättas för mindre gemensamma kollektiva boendeformer. Det bör bli enklare att omvandla större villor/gårdar till gemensamhetsboenden vilket kan ha stora fördelar för de som vill bo i lantlig miljö. Vi vill därför införa statliga egnahemslån som möjliggör nybyggnation eller renovering av övergivna hus som skapar nya året runt-bostäder. Det finns många platser runt om i vårt land där banken ofta säger nej till lån för att bygga eller köpa hus, ofta små orter där befolkningen sakta försvinner. Vi anser att fler bör ges möjlighet att starta och driva seniorboenden med kooperativa hyresrätter. Vi vill se styrmedel som kan stödja en sådan utveckling, där egnahemslån kan vara en bland flera möjligheter. Ett exempel på nytänkande och konkreta lösningar på olika problem och behov är det kommunala bostadsbolaget som har skapat nya boendealternativ och koncept för äldre för att motverka ofrivillig ensamhet och otrygghet samt bidra till social inkludering. Det kallas sällskapsboende där det i drygt hälften av lägenheterna bor seniorer (70 plus) och i övriga lägenheter bor unga vuxna 18 - , däribland personer som fått uppehållstillstånd i . Ett liknande exempel är 4 Lax, som bygger på delning av vissa gemensamma ytor vilket ska hålla nere priserna, som bostäderna är senioranpassade. Det finns planer på en testbädd i , där Uppsalahem planerar för drygt 150 lägenheter varav 70 prövas enligt konceptet 4 Lax. Möte mellan generationer och kulturer där det sociala livet står i centrum - ett sätt både att mota ensamhet, möjliggöra andra typer av möten och skapa mer integration. Vi skulle vilja se mer av den formen av nytänkande. Grönytor och tillgång till djur Tillgång till en grön utemiljö är väldigt viktigt för alla boendeformer. Särskilt för äldre om rörelsförmågan minskar. Vi anser att tillgång till grön utemiljö är en fråga som därmed också behöver vara med i planeringen av äldrebostäder från början. Vid upphandlingar och valfrihetssystem behöver tillgången till grön utemiljö vara en fråga som finns med i upphandlingsunderlaget. Det måste också finnas boenden där det är möjligt att ha med sig sitt husdjur. Att boenden är tillgängliga för alla, även allergiker är helt centralt. Men det ska kunna finnas specifika ställen där det går bra att ha med sig djur. Att ha vårdhundar eller vårdkatter på boenden är också något som utvecklats mer. Det både sprider lugn och piggar upp. Vi vill se mer av detta. 5.3 Inför en rätt till flyttstöd Den som känner att den skulle vilja och behöva flytta från t ex en villa till ett anpassat boende kan känna att uppgiften är övermäktig. Det gäller i synnerhet personer som har tappat kraften, har svårt att överblicka vad som ska göras och inte har nära anhöriga som kan rycka in och hjälpa till.