mot · H9022456 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla och utveckla den svenska modellen för skogsbruk med brukande och vardagshänsyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara den myndighet och skogsvårdslagen den lagstiftning som reglerar skogsbruk i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pågående markanvändning på produktiv skogsmark alltid ska anses vara skogsbruk tills annat eventuellt beslutats i det enskilda fallet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilt ägd skogsmark inte ska få köpas eller på annat sätt överföras till bolagsägd skog vare sig genom vanlig försäljning eller som kompensation för arealer avsatta för skyddsändamål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilt ägd skogsmark inte ska få köpas eller på annat sätt överföras till statlig ägo för naturskydd utan att motsvarande skog i samma eller närliggande kommun överförs från naturskydd till enskilt ägd produktionsskog, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantagande av skog från brukande genom myndighetsbeslut i första hand ska ske på redan tidigare statligt ägd mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ytterligare öka totalarealen enskilt ägd skog som är undantagen från skogsbruk utan att kompensera eventuellt ytterligare undantagande från skogsbruk med ibruktagande av tidigare undantagen skog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte minska skogsinnehav och att använda en del av marker för att fortsätta utveckla metoder för vardagshänsyn och för att pröva under vilka förhållanden kontinuitetsskogsbruk kan vara lönsamt och leda till godtagbar långsiktig skogsskötsel, godtagbara förhållanden för biologisk mångfald, godtagbar tillväxt och godtagbara virkesförråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens skogar undantagna från skogsbruk till sin stora majoritet ska vara de som redan ägs av och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medan skogar i huvudsak ska ha andra syften än aktivt skogsbruk så ska skogar i huvudsak nyttjas till virkesproduktion och för att utveckla nya metoder för hänsynsfullt skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad satsning på forskning och utveckling av modern träbyggnadsteknik samt anpassning av byggregler till nya träbaserade material och byggmetoder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förslag till metoder för att öka produktionsförmågan och kolinlagringen i de svenska skogarna enligt rapporten med nya möjligheter bör utgöra en grund för svensk skogspolitik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser inom areella näringar och miljö bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser bör omfördelas till ny träbyggnadsteknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att toleransgränser för begränsningar utan ersättning i samband med avverkning ska vara betydligt lägre än för enskilda skogsägare och aldrig av hela åtgärdens värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter ska stödja och värna ett utvecklat och lönsamt skogsbruk samt att detta främjandeuppdrag bör uttryckas tydligt i , länsstyrelsernas och och regleringsbrev och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra i berörda myndigheters direktiv att de så långt möjligt ska stötta skogsägarnas brukande, men därutöver även bistå med rådgivning för att nå andra samhälleliga mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjliggörande och åläggande för myndigheter att ingripa i skyddade områden när skadegörare eller brand hotar att spridas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare rollfördelning och övningar för att bekämpa skogsbränder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte publicera avverkningsanmälningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för aktivt skogsbruk genom snabb handläggning kring skötsel och avverkning av skog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om normal handläggningstid för avverkningsanmälan, samt att bör kunna snabbhantera anmälningar av mindre avverkningstrakter när maskiner finns i närheten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kolbottnar inte behöver skyddas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det generella förbudet mot skogsdikning i bör ersättas med tillståndsplikt eller förenklat dispensförfarande och att eller ska medge sådant om inte allvarliga hinder föreligger, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla dispens för effektiv markavvattning, exempelvis genom samråd vid dikesrensningar av äldre befintliga diken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återvätning av torvmark bevuxen med skog inte ska genomföras förrän bättre forskningsmaterial föreligger som tar hänsyn till effekten på kolbalansen av skogstillväxten och det växande virkeslagret på berörd marktyp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydligt kortare handläggningstid för omföring till skogsmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rådgivning och bidrag för att öka röjningen med syftet att öka gagnvirkesproduktionen och tillgängliggöra mer virke för en utvecklad bioekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogskontot behöver bevaras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ytterligare öka totalarealen skog undantagen från skogsbruk och att därför kompensera ytterligare undantagande från skogsbruk med motsvarande brukandetagande av tidigare undantagen skog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare skilja på skogspolitiken gentemot statligt ägda skogar respektive privatägda skogar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grön infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa andelen skyddad mark av olika naturtyper efter naturtypens totala areal och förekomst av akut hotade arter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer fokus behöver läggas på bevarande och skötsel av vissa ovanliga naturtyper där den biologiska mångfalden ofta är hög och där hotade arter ofta återfinns, såsom äldre typer av brukad jordbruksmark och övergångszoner mellan jordbruksmark och skog, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder för naturskydd från statens och myndigheters sida i första hand ska fokuseras på marker med konstaterad förekomst av de allra mest sällsynta arterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arterna i rödlistans olika klasser och de senares definitioner behöver ses över för att skapa ett rimligare förhållande mellan antalet arter som faktiskt dött ut i och arter som klassas som hotade i olika grad, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att restriktioner beträffande brukande av skog utöver vad som är tydligt fastlagt i lag alltid och omgående ska åtföljas av ersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till överläggning, förenklad rättslig prövning och möjlighet att överklaga för markägare vars markanvändning begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen i skyddade skogar och skogar undantagna från brukande, löpande ska följas och att det behövs system och rutiner för att avregistrera områden som inte längre effektivt fyller sin funktion, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare nyckelbiotoper inte ska registreras, att registret inte ska vara allmänt tillgängligt, men att en noggrann analys av vad som registrerats behöver göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta en aktiv roll i att få parterna, inklusive och andra berörda myndigheter, skogsägare, skogsindustriföretag och certifieringsorganisationer, att enas kring ett effektivare och mer rättssäkert system än det som finns för nyckelbiotoper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att databasen över nyckelbiotoper bör analyseras för att studera hur rättssäkerheten har hanterats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med frivilliga naturvårdsavtal med skogsägarna ska prioriteras framför bildandet av skyddade områden där skogsbruk helt hindras och att markägare som utför naturvårdande skogsskötsel efter avtal med myndighet ska få skälig inkomst för detta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utopiska mål behöver arbetas bort ur miljökvalitetsmålen så att kvarstående mål är möjliga och rimliga att nå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska lägga betydligt mer av de medel som läggs på undantagande av vanligt förekommande skogstyper från skogsbruk på att värna övergångsformer mellan skogs- och jordbruksmark och andra ovanliga skogstyper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska efterleva tillkännagivandet om växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjuka och askskottsjuka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera starkare för att EU:s inflytande över skogspolitik ska begränsas i linje med att skogsbruk ska vara nationell kompetens inom unionen, inklusive med systematiska krav på subsidiaritetsprövningar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skriftligen bör ställa sig bakom den kritik som framfördes från ett tiotal EU-länder med i spetsen till över hur kommissionen hanterat arbetet med skogsstrategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera tillsammans med andra skogsländer inom EU för att få gehör för våra gemensamma intressen beträffande skogsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera starkare för att inte i sin tillämpning underordnas för biologisk mångfald, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk lagstiftning och tillämpning av och rapportering till internationella avtal och konventioner, inklusive EU:s föreskrifter och förordningar, ska utformas för att i minsta möjliga mån inskränka svenskt egenbestämmande över svensk skogspolitik, äganderätt eller markägares förfoganderätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att gemensamma definitioner av skogsmark fastläggs och används av berörda myndigheter samt att dessa i möjligaste mån ska överensstämma med internationella definitioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationellt inte ska ingå avtal som kan leda till att mer skog än behöver vara undantagen från skogsbruk eller skyddas formellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kontakter med EU måste framhålla det faktum att skogen i (och ) är enskild och att detta måste innebära hänsyn till äganderätten för att upprätthålla hög motivation hos ägarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att artskyddsförordningen behöver omarbetas och inte gå längre än motsvarande EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att texten i artskyddsförordningen om störningar vid skogliga åtgärder ska förändras från ett individperspektiv till ett artperspektiv samt att regeringen ska verka kraftfullt för ändringar i motsvarande EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen gentemot EU bör verka för en förändring av bakomliggande EU-direktiv till artskyddsförordningen för att skapa ökad subsidiaritet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arter som är vanliga i delar av EU men inte i andra, inte ska ingå i art- och habitatdirektivets respektive fågeldirektivets artlistor på sådant sätt att skogsbruk begränsas i länder där arterna inte är akut eller starkt hotade, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att proportionalitetsprincipen ska tillämpas tillsammans med artskyddsförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att referensnivå för kolinlagring i växande skog 2030, enligt LULUCF, bör ligga i nivå med den nivå som tidigare antagits av riksdag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att för länder med positiv koldioxidbalans i sina skogar är frågan om avverkningsnivåer enbart nationell kompetens, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att inte godkänna EU:s taxonomi för hållbara investeringar om inte skogsbruk så som det bedrivs i accepteras som en hållbar näring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbare införande av 74 tons totalvikt på lastbilsekipage i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att specialister inom myndigheter som arbetar med areella näringar bör ha utbildning i dessa näringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möta behovet av utbildade specialister i skogssektorn och förläggning av utbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser inom areella näringar och miljö bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av kontinuitet i skoglig statistik och tillkännager detta för regeringen. Skogen har alltid varit viktig för och dess folk. När de första människorna kom till efter istidens slut, bestod landet huvudsakligen av glest bevuxen tundra och många av de första träd som spred sig när klimatet blev varmare, blev till bränsle, verktyg och bostäder. Den skog som sedan växte till, fylldes sakta med invandrande djur och växter från söder och från nordost – arter som redan tidigare klarat att återinvandra efter en lång rad istider och som återvände . När jordbruket infördes, bidrog människan till den här återinvandringen eftersom vilda djur och växter följde med importen av tamdjur och odlingsmaterial. Betesbruket infördes tidigt och kom över årtusendena att tunna ut skogen till den grad, att stora delar av landet fick återplanteras med skog –1900. På de här sätten har skog och människa påverkat varandra i vårt land ända sedan de första träden etablerade sig efter istiden. Våra skogar består som en följd av istider och andra klimatväxlingar av arter med en anmärkningsvärd förmåga att sprida sig över stora avstånd. Någon lång kontinuitet i den bemärkelse som gäller i tropiska skogar, har aldrig varit möjlig på våra breddgrader. Därför är våra skogar också betydligt motståndskraftigare mot förändringar och mer anpassningsbara vid ändrade förhållanden. Mer än två tredjedelar av yta består av skog och skogen har stor betydelse för landets ekonomi, sysselsättning, friluftsliv, turism, kulturarv och biologisk mångfald. Skogsbruket är en av våra viktigaste näringar och tillsammans med tillhörande industri är den största industriella arbetsgivare utanför storstäderna. Skogsbruket skapar sysselsättning över hela vårt land och är en viktig inkomstkälla för väldigt många jordbrukare. Skogsbruket bidrar därför till att upprätthålla ett lönsamt jordbruk med inhemsk matproduktion och de för artskyddet och turismen livsviktiga öppna jordbrukslandskapen. Målet med skogspolitiken måste vara att skogar ska skötas så att såväl ekonomiska, miljömässiga som sociala mål tillgodoses. Detta är vad vi menar med en skogspolitik med helhetssyn. 2 Behåll och utveckla den svenska modellen för skogsbruk med brukande och vardagshänsyn skogar ägs till övervägande del av enskilda ägare. Därefter följer aktiebolag och offentligt ägda skogar. Under dessa former har vårt skogsbruk utvecklats till ett av världens bästa i en lång rad avseenden och vår skogspolitik måste bygga på respekt för det privata ägandets villkor. Den svenska modellen för skogsskötsel, där det på samma marker bedrivs både skogsbruk och naturvård, har utvecklats mycket sedan nuvarande skogsvårdslag stiftades 1993 och tillämpningen har lett till mycket positiva resultat. Som exempel kan nämnas att såväl antalet äldre träd som mängden död ved, vilket är viktigt för många arter, har ökat . Denna skogsskötselmodell bör även fortsättningsvis utgöra fundamentet för vårt skogsbruk. Huvudprincipen för svenskt skogsbruk bör vara att tillämpa skogsbruk med vardagshänsyn på den helt övervägande delen av skogsmarken, men med möjlighet att införa ökat skydd på vissa marker. Detta kan exempelvis vara skötselavtal med markägare, och på motsvarande sätt att driva mer intensiv odling på andra marker. Totalt undantagande från skogsbruk genom myndighetsbeslut ska i första hand ske på statligt ägd mark, men även här bör detta göras med stor återhållsamhet. Staten äger framförallt skog i inland. Om arealen skyddad skog ökar kraftigt här, kommer det att drabba industrier och därigenom avsättningen av virke för enskilda skogsägare. 3 , skogsvårdslagen och pågående markanvändning Det är inte rimligt och inte effektivt för samhället att en skogsbrukare ska kontaktas av olika myndigheter beträffande sin skogsskötsel eller behöva kontakta flera myndigheter för beslut om olika åtgärder. Inte heller ska normal skogsskötsel, inklusive avverkning, regleras i fler lagar än nödvändigt. Därför ska ska vara den myndighet och Skogsvårdslagen den lagstiftning som reglerar skogsbruk i . Vidare ska pågående markanvändning på produktiv skogsmark alltid anses vara skogsbruk om inte annat beslutas i det enskilda fallet och i sådant fall bara efter hörande av markägaren samt med dennes rätt att överklaga beslutet, och tillkännager detta för regeringen. 4 Vardagshänsyn eller ständigt ökad andel totalskyddad skog Regering och riksdag har genom samverkat med skogsägare för att utveckla en av världens absolut mest framgångsrika modeller för uthållig skogsskötsel. skedde detta huvudsakligen genom hushållningssällskapen, efter 1905 genom skogsvårdsstyrelserna. Modellen bygger på brukande och bevarande av artrikedomen i skogen. har, under tryck från internationella och inhemska rörelser, den här modellen ifrågasatts. Med hänvisning till olika internationella överenskommelser har i årtal hävdats att har alldeles för lite totalskyddade skogar. Här förtränar att påpekas att regelmässigt rapporterar arealen skogar på ett sätt som avviker kraftigt från andra länder till vår skogsskötsels nackdel, men också att kraven på att skogar ska vara totalt skyddade sällan eller aldrig återfinns i de överenskommelser man hänvisar till. LRF har förtjänstfullt visat att andelen skyddad skog i är flerfaldigt högre än exempelvis länge hävdat, om man mäter den på liknande sätt som exempelvis . Det här är en viktig fråga. Om mer skogar skyddas helt från brukande, kommer intensiteten på brukandet att öka på de övriga skogarna. Vi är övertygade om att det är fel väg att gå. Ett hänsynsfullt brukande innebär att all vår skog, från till , blir tillgänglig för en stor artrikedom. En uppdelning i intensivt brukade respektive totalskyddade skogar är knappast bättre. Om man därtill lägger att över hälften av våra skogar är enskilt ägda, inser man snabbt att vissa ägare kan förlora rätten att bruka stora delar av sin skog om systemet med hög andel totalskyddade skogar tillämpas. Detta är orimligt av en lång rad skäl där äganderätt, likhet inför lagen, sysselsättning, tillgång till industriråvara för hållbara produkter och brukade landskap bara är några. För att den svenska modellen för skogsbruk ska fungera, måste skogsägarna ha förtroende för myndigheterna och myndigheterna för skogsägarna. och har mycket stor andel privatägd skog. Detta innebär för våra länder stora fördelar, men också att statens inflytande bör skötas på ett mindre detaljstyrande sätt än i länder med övervägande offentligägda skogar. måste i internationella förhandlingar kring naturskydd framhålla och försvara detta faktum, i synnerhet gentemot . De förslag som kommissionen lagt beträffande skogsskötsel genom taxonomin för hållbara investeringar, och för biologisk mångfald, utgår från ett centralistiskt uppifrånperspektiv som är skadligt för såväl medlemsländer som skogsägare. Det är dessutom i strid mot principen att skogsbruk ska vara nationell kompetens inom EU. har därför länge betonat att skogsbruk är och ska fortsätta vara en nationell kompetens. Dessutom ska inte underteckna internationella dokument utan att ordentliga konsekvensanalyser för skogsbruket presenterats. Detta gjordes inte för , men andra länder tycks ha varit mer vakna, för avtalet är skrivet på så sätt att det knappast kan binda till ökad andel totalskyddad skog. Mycket av det tryck som hävdas komma från internationella avtal beträffande ökat undantagande från brukande av svensk skog, kommer i själva verket från svenska grupperingar, inklusive statstjänstemän. Detta avspeglar sig senast i skogsutredningens förslag om ett enormt reservat av fjällnära skogar. Trots att inga beslut har tagits, har avtalat med ett antal skogsbolag om markbyten beträffande de berörda skogarna, något som vi menar är orimligt och äventyrar kvarvarande skogsägares skogsskötsel. Från sida vill vi skapa en skogspolitik som är inriktad på att försvara och utveckla den svenska modellen både här hemma och i internationella processer. 5 Minska inte arealen enskilt ägd produktionsskog Den enskilt ägda skogen utgör grunden för det svenska skogsbruket och har mycket stor betydelse för sysselsättning och boende på landsbygden.