ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022734 · 2021-10-04 00:00:00 — Utbetalning av alla bidrag via en myndighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att alla bidrag och ersättningar ska utbetalas genom en och samma myndighet, exempelvis via eller , och detta tillkännager för regeringen. Mängder av bidrag och ersättningar betalas ut av skattemedel . är ersättningarna inte korrekta och olika instanser betalar ut bidrag till personer som inte har rätt till dessa bidrag, eller får felaktigt för stora bidrag. För att underlätta kvalitetssäkringen av att inte personer får otillbörliga ersättningar från olika instanser bör möjligheten att alla ersättningar och bidrag utgår från exempelvis eller ses över. Det skulle då snabbt bli tydligt för myndigheten att bidrag felaktigt utbetalas. Vidare skulle då s.k. postlådeadresser synas, dvs. om många myndiga personer är skrivna på samma adress utan att faktiskt vara bosatta där skulle uppdagas.
mot · H9022735 · 2021-10-04 00:00:00 — Tydliggörande av hur intyg bedöms av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra hur intyg bedöms av och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har under hela det gångna året genom hela covid-19 pandemin lappat och lagat och ofta agerat senfärdigt för att begränsa de skador som pandemin orsakat såväl enskilda människor som näringsidkare och andra verksamheter. Det råder stor förvirring om vilka stöd som ska användas, och utbetalningarna dröjer. Samma mönster går att skönja inom sjukförsäkringen. Regeringen har, ofta efter initiativ från och andra oppositionspartier, infört olika förmåner eller genomfört förändringar inom befintliga, med anledning av covid-19. Förvirring uppstår dock i fråga om vilka stöd och intyg för sjukfrånvaro som ska användas vid respektive situation. Det behövs ett tydliggörande hos så att det blir en likställighet i bedömningar av de intyg som bedöms i sjukförsäkringen.
mot · H9022736 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn över beslutsstöd så att det är anpassat för psykiatriska diagnoser och samsjuklighet och tillkännager detta för regeringen. får vissa av dem som sjukskrivs med psykiatriska diagnoser avslag. Ett skäl kan vara att en sjukskrivande läkare inte kan göra en objektiv bedömning av en persons psykiska ohälsa. ökar antalet sjukskrivningar med diagnosen psykisk ohälsa. Av dessa sjukskrivna är kvinnor, och de flesta ser vi inom offentlig sektor. Vi kan inte vänta på att det ska ske utvecklingsområden; vi behöver förändringar här och , dels för att kunna ge arbetsgivare verktyg att se tecken innan en sjukskrivning blir verklighet och dels för att ge alla dessa kvinnor en arbetsmiljö som de kan hantera och känna sig trygga i. Det är människor som här och inte kan gå till sitt arbete, och det är inte den utveckling som behöver. Vi behöver göra en översyn så att beslutsstöd är anpassat för psykiatriska diagnoser och att det är anpassat till den allt större gruppen personer med psykisk ohälsa med påföljande samsjuklighet.
mot · H9022737 · 2021-10-04 00:00:00 — Enhetlighet i hanteringen av läkarintyg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras så att det blir enhetlighet i hanteringen av läkarintyg och tillkännager detta för regeringen. utredningsansvar sträcker sig lika långt i ärenden som saknar läkarutlåtande som de med läkarutlåtande, i de ärenden som myndigheten väljer att pröva i sak. har ett stort ansvar när det kommer till att klargöra vad som krävs för att en utredning ska vara fullgjord. kan fler läkare öka sina kunskaper i hur ett enhetligt läkarintyg skrivs. Det behövs även en enhetlighet i hur dessa klargöranden ska se ut; en enhetlig hantering säkerställer rättssäkerheten och förutsebarheten i tillämpningen. Det bör göras en översyn av handläggning så att en enhetlighet i hanteringen av läkarintyg blir tydlig.
mot · H9022738 · 2021-10-04 00:00:00 — Översyn av omställning i stora myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör genomföras en översyn så att det kan säkerställas att myndigheterna uppfyller de lagstadgade kraven som finns gällande omställning till någon form av sysselsättning och tillkännager detta för regeringen. har granskat stora myndigheter som , , , och Kriminalvården gällande deras hantering av medarbetare som blivit nekade fortsatt sjukpenning och hur vägen tillbaka till arbete ser ut. Kritiken är stor och ingen av myndigheterna följer till fullo den lagstadgade plan som säger att om medarbetare beräknas vara sjukskriven ska arbetsgivaren göra en rehabiliteringsplan för återgång till arbete. Planen ska vara upprättad . Den information som är skyldig att ge den sjukskrivne vid ett eventuellt avslag av sjukpenning är bristfällig. När det gäller informationen efter dag 180 och den omställning till arbete eller sysselsättning som ska göras, och då den enskilde ska prövas mot alla på arbetsmarknaden förekommande arbetstillfällen, är även den bristfällig. Antalet sjukskrivna ökar och det är till stor del den psykiska ohälsan som står för tillväxten. Det är ett stort samhällsproblem, och regeringen nämner inte detta alls i sitt svar på granskning. I stället för att se granskning som en signal och en startpunkt för ett fortsatt arbete mot framför allt psykisk ohälsa, så avfärdar regeringen granskning som ”värdefull kunskap” och anser rapporten därmed färdigbehandlad. Detta anger regeringen i sitt svar till . Regeringens inställning är ett slöseri på ett gediget arbete från . Det bör genomföras en översyn så att det kan säkerställas att myndigheterna uppfyller de lagstadgade kraven som finns gällande omställning till någon form av sysselsättning.
mot · H9022739 · 2021-10-04 00:00:00 — Översyn av regelverket kring förebyggande sjukpenning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av förebyggande sjukpenning bör göras så att vi kan få ett enklare regelverk, och detta tillkännager för regeringen. Förebyggande sjukpenning är en ersättning för förlorad inkomst som en försäkrad person kan få när han eller hon måste vara borta från sitt arbete för att kunna delta i medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering. Förmånen infördes , och regelverket behöver moderniseras för att förmånen ska bli mer ändamålsenlig och träffsäker i det förebyggande arbetet mot ohälsa och sjukfrånvaro. En försäkrad person kan endast få förebyggande sjukpenning om behandling eller rehabilitering pågår under av arbetsdagen. Restiden kan avgöra om en person kommer upp i den tid som krävs för att få rätt till ersättning. I praktiken innebär det att en person som ska delta i en timmes behandling och har lång restid till sin vårdinstans kan få beviljad rätt till förmånen, medan en person med samma behandling och kort restid inte får rätt till förmånen. godkänner inte pedagogiska eller sociala inslag, medan hälso- och sjukvården anser att sådana inslag är en självklar del i många behandlingsprogram. Reglerna för förebyggande sjukpenning fungerar förhållandevis väl när det gäller personer som blir behandlade eller rehabiliterade på grund av kroniska sjukdomar och missbrukssjukdomar, men de fungerar inte när det gäller psykisk ohälsa eller diffusa symtom där en läkare inte ställt någon diagnos. Vi ser nu att den psykiska ohälsan ökar och att reglerna för förebyggande sjukpenning är i stort behov av en översyn för att anpassas till hur verkligheten ser ut, inte minst för att undvika långa sjukskrivningar. En översyn av förebyggande sjukpenning bör göras så att vi kan få ett enklare regelverk
mot · H9022740 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att se över möjligheterna att minska antalet sjukskrivna och tillkännager detta för regeringen. infördes rehabiliteringskedjan som en större del av sjukförsäkringen. Det var en reform som påbörjades under statsminister ledning men den S-ledda regeringen valde att inte lägga fram den så nödvändiga reformen. Utgångspunkten för reformen var att skapa större möjligheter för sjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Jag som moderat företrädare anser att människor ska erbjudas att arbeta av sin förmåga. Alliansregeringen införde en tidsgräns i sjukskrivningen för att öka incitamenten att kunna återgå i någon form av sysselsättning. Införandet av tidsgränsen innebar att antalet sjukskrivningar sjönk. valde den rödgröna regeringen att ta bort denna tidsgräns, och ökar antalet sjukskrivningar. En översyn bör göras för att se över möjligheterna att minska antalet sjukskrivna.
mot · H9022741 · 2021-10-04 00:00:00 — Kommunikationen mellan den sjukskrivne och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras så att kommunikationen mellan den sjukskrivne och förbättras och tillkännager detta för regeringen. Regelverken för sjukpenning och aktivitetsersättning är komplicerade och har ett relativt stort bedömningsutrymme. Därför är kommunikationen särskilt viktig för att en person ska kunna förstå vilka underlag som ligger till grund för övervägande till beslut och hur myndigheten har värderat underlagen. Med en tydlig kommunikation får personen veta varför han eller hon inte uppfyller villkoren för rätt till ersättning. I en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen framkommer kritik av hur en person ges möjlighet att påverka övervägande och komma in med ytterligare underlag. Här bör en översyn göras så att kommunikationen mellan den sjukskrivne och förbättras.
mot · H9022742 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder och tillkännager detta för regeringen. genomför ett mycket krävande och viktigt arbete. Bl.a. betalar myndigheten ut ersättning till personer som av olika anledningar har fått en tillfällig eller permanent nedsättning av sin arbetsförmåga. Det blir dock allt vanligare att arbetstagare även har kompletterande försäkringar från olika andra försäkringsbolag. Denna ersättning betalas ut efter att försäkringstagaren har kunnat påvisa att nedsatt arbetsförmåga föreligger samt även gjort samma bedömning och betalar ut ersättning. Skulle dock göra bedömningen att nedsättning av arbetsförmåga inte föreligger, så slutar myndigheten självfallet att betala ut ersättning. Gentemot de andra försäkringsbolag som också betalar ut ersättning görs dock ingen rapportering om förändrade villkor. Därmed riskerar dessa försäkringsbolag att fortsätta betala ut ersättning ovetande om att gjort en ny bedömning och slutat betala ut ersättning. Slutligen bör nämnas att en försäkringstagare har skyldighet att rapportera nya omständigheter till både och sina egna försäkringsbolag. Underlåtenhet att göra detta kan leda till rättslig påföljd. Många har dock dålig kunskap om detta, och kontrollerna som genomförs för att upptäcka detta är alltför få. Problematiken kan enkelt avhjälpas om ges skyldighet att meddela andra försäkringsbolag om och när en förändrad bedömning görs avseende utbetalningar till en person. Detta tillvägagångssätt finns t.ex. i . bör anträda samma väg.
mot · H9022743 · 2021-10-04 00:00:00 — Bostadstillägg och avgifter i äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av avgifterna inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av hur bostadstillägg och avgifter hanteras inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur man mer kan beakta pensionärernas ekonomiska situation angående hanteringen av avgifter i äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. Bostadstillägget till pensionärer har som syfte att äldre med låg pension ska kunna efterfråga och behålla en god bostad. av pensionärerna har rätt till bostadstillägg. Inte minst för ensamstående kvinnor är bostadstillägget ett oumbärligt tillskott för att de ska klara sina utgifter och sin vardag. Det har framkommit att bland de pensionärer som bor i särskilt boende är det ungefär en tredjedel som är berättigade till bostadstillägg. Men en stor del av bostadstillägget till dessa pensionärer når inte fram då kommunerna, när bostadstillägg beviljats, tar ut högre kommunala avgifter för det särskilda boendet. På ett genomsnittligt utbetalat bostadstillägg i särskilt boende, tar kommunerna i snitthand om cirka två tredjedelar av summan, och pensionären behåller enbart en tredjedel. Syftet med bostadstillägget till pensionärer förefaller således inte uppfyllas i de fall en pensionär bor på ett särskilt boende och får rätt till bostadstillägg. Varken för den enskilda pensionären eller för landets övriga skattebetalare kan detta förfarande uppfattas som rättvist eller transparent. Det finns också risk att det leder till ökad byråkrati. Frågor uppstår dels kring om bostadstillägget ska fungera som en förstärkning av kommunernas finanser, dels kring om de förbehållsbelopp och avgiftsutrymmen som tillämpas i sammanhanget är för restriktiva i förhållande till samhällets kostnadsutveckling. Det behövs därför en genomgripande översyn av avgifterna i äldreomsorgen, hur bostadstilläggets syfte uppfylls i sammanhanget och där pensionärernas ekonomiska situation tas hänsyn till.
mot · H9022745 · 2021-10-04 00:00:00 — Angående granskning av public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade sanktionsmöjligheter för och tillkännager detta för regeringen. gör en större undersökning som syftar till att ta tempen på . SOM-undersökningen tittar då på frågor som rör sig inom samhälle, opinion och media. I den senaste undersökningen kan man se att SVT () och SR (radio) är de service-medier som har störst förtroende bland allmänheten. Undersökningen visar att SVT har en förtroendenivå på (mycket stort och ganska stort förtroende). Man kan se i undersökningen att de nyhetsbärande medierna generellt är de som åtnjuter särskilt stort förtroende. Public service (SVT, SR och UR) är en viktig del av svensk media och en viktig del av den oberoende och granskande journalistiken. Verksamheten bekostas genom tvingande uttag av skatt, vilket gör att skattebetalarna har rätt att ställa mycket höga krav på opartiskhet och saklighet. Public service måste vid alla tillfällen uppfattas som opartisk och saklig då staten som ägare aldrig får utnyttja sin ställning för att driva eller agera i egen politisk sak. Det är i längden avgörande för public services legitimitet hur frågor om opartiskhet och saklighet hanteras. och tv är en viktig aktör för att garantera opartiskheten och den journalistiska etiken. har begränsade möjligheter till sanktioner när något fel uppdagas. måste mediabolaget utkomma med en rättelse av det som blivit orätt rapporterat. En rättelse som ofta går allmänheten helt förbi och inte heller kräver större rättvisa för att felet inte ska göras igen. För att stärka legitimiteten för skattebetalarnas finansiering av public service och öka förtroendet för mediebolagens opartiskhet och saklighet bör granskningsverksamheten därför stärkas genom ökade befogenheter. Ytterst handlar detta om vår demokrati och folkets granskning av statsapparaten.
mot · H9022746 · 2021-10-04 00:00:00 — Föräldrars möjlighet att ta del av myndiga barns studieresultat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för föräldrar att ta del av sina myndiga barns studieresultat och tillkännager detta för regeringen. Myndiga barn som studerar på gymnasiet behöver inte visa upp sina studieresultat för föräldrarna. När föräldrarna inte längre har insyn i hur det går i skolan ökar risken för att vissa elever helt lägger av studierna eller att problem förvärras ordentligt innan åtgärder vidtas. Det sista dryga året med pandemin har dessutom inneburit mycket undervisning på distans och med det en ökad risk att vissa elever faller igenom. Det finns ur alla perspektiv – elevernas, föräldrarnas samt samhällets – således anledning att vara särskilt uppmärksam på studieresultaten hos barn som är äldre än . I vissa andra sammanhang upphör inte föräldraansvaret då barnet fyllt . Exempelvis ska föräldrar betala underhåll för sina barn om de går i grund- eller gymnasieskolan . Underhållsbidrag ska betalas av den förälder som inte har vårdnaden om barnet och inte bor tillsammans med barnet. Även en förälder som har vårdnaden om barnet men inte bor med detsamma ska betala bidraget, dock längst till dess att barnet fyllt . Således kan det föreligga skyldighet för föräldrar att försörja sina barn vilka är äldre än så länge de studerar, som föräldrarnas rätt till insyn i hur dessa studier avlöper upphör i samband med myndighetsdagen. En ordning som saknar logik då det är högst rimligt att föräldrar ges laglig rätt att få ta del av betyg och omdömen samt att få möjlighet att ta kontakt med lärare och skolledning för diskussion om hur barnens studier avlöper så länge dessa pågår och som längst till . Allt i syfte att stötta skolgången. Integritetsaspekterna kan i sammanhanget vara utmanande men går att koppla till en helhetsbedömning där elevens situation i förhållande till föräldrarna bedöms utifrån ett allmänt socialt perspektiv, försörjningsperspektiv och övrigt beroendeperspektiv. Med en väl utformad lösning kan den problematik som beskrivs i motionen gå att hantera och därmed ge föräldrar möjlighet att hjälpa sina barn med studierna även efter att de fyllt . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H9022747 · 2021-10-04 00:00:00 — Certifiering av företag som omhändertar miljöfarligt avfall ställer sig bakom det som anförs i motionen om att företag som omhändertar miljöfarligt avfall ska ha en certifiering och tillkännager detta för regeringen. Trots att miljömedvetenheten och arbetet för att minska det miljöpåverkande avfallet, finns stora mängder både gammalt och nytt miljöfarligt avfall. Bland annat vår ökade användning av batterier ger upphov till sådant miljöfarligt avfall. har många skandaler runt dumpning av gammalt batteriavfall uppmärksammats i våra kommuner och av lokal press. betalas stora summor av våra kommuner och företag för att omhänderta miljöfarligt material. Material som man sedan blandar med jord och dumpar i naturen eller säljer som fyllningsmassa. Kommuner har tydligen svårt att kontrollera om dessa företag är seriösa eller om de hanterar avfallet på ett felaktigt sätt. Detta leder till farliga föroreningar av mark och vatten, vilket kan leda till ohälsa hos både människor och djur. En typ av certifiering för att kunna omhänderta och transportera miljöfarligt material, skulle kunna vara en lösning för att ta bort denna miljökatastrof som giftigt avfall innebär.
mot · H9022748 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygghetsprövning avseende larm- och brandskydd ska ingå i biståndsprövningar och tillkännager detta för regeringen. genomförs åtskilliga biståndsprövningar för hemtjänst i kommuner. Möjligheten till hjälp i hemmet är mycket uppskattad och medför att många kan bo kvar i sina egna hem längre på ålderns höst. Det kan även innebära att personer som genomgått operationer kan vårdas i sitt hem istället för på sjukhus. Funktionsnedsättningar är heller inte längre något hinder för att fortsätta att bo kvar i sitt hem om man får hjälp med vissa nödvändiga saker. Biståndsprövningarna missar dock en vital del, nämligen larm- och brandskyddet för vårdtagarna. Med en förminskad eller förlorad förmåga att t.ex. uppfatta larmsignaler eller fysiskt kunna ta sig ut ur hemmet som står i brand riskerar vi att flera bränder får dödliga utgångar. En nyopererad och sängbunden person kan omöjligen ta sig ut på egen hand. En äldre person som förlorat hörseln kan svårligen upptäcka om ett brandlarm börjar låta i lägenheten. lämnade utredningen mig! Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen sitt arbete till regeringen, men ännu har ingen proposition som berör larm- och brandskydd inom lagts på bord. Min förhoppning är att larm- och brandskyddsfrågorna för våra äldre tas under övervägande vid biståndsbedömningarna för hemtjänst. Räddningstjänsterna arbetar med att förebygga bränder och öka brandsäkerheten hemma hos invånarna. Om man lät räddningstjänsten genomföra larm- och brandskyddsbedömningar vid biståndsprövningen så skulle tryggheten öka för många personer.
mot · H9022749 · 2021-10-04 00:00:00 — Förenklade regler för resegaranti ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över regelverket för resegarantin och tillkännager detta för regeringen. Syftet med resegarantin är att den ska täcka ekonomiska förluster som arrangörens resenärer kan komma att göra om ett arrangemang måste ställas in eller avbrytas . I den nuvarande lagstiftningen är det möjligt för arrangörer att undantas från skyldigheten att ställa garanti om arrangörens resenärer alltid betalar i efterskott. I praktiken är lagstiftningen inte tillfredsställande; det är svårt för arrangörer att nyttja undantaget trots att de uppfyller kriterierna. Det underminerar de företag som tvingas ställa stora summor till förfogande för att uppfylla villkoren i resegarantin, trots att de endast har kunder som betalar i efterskott. I längden drabbar det särskilt små och lokala näringsidkare inom turistbranschen. Förenklade och tydligare regler för resegarantin skulle gynna småskaligt företagande och bidra till större tillväxt, framför allt i landsbygdsområden. Resegarantin bör om möjligt ses över i syfte att tydliggöra lagstiftningen och skapa ett rättvisare regelverk för arrangörer vars resenärer betalar i efterskott.
mot · H9022750 · 2021-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all bedömning av småskalig vattenkraftsverksamhet måste utgå från att de småskaliga vattenkraftverken är samhällsviktiga verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att till fullo utnyttja de möjligheter som finns enligt att klassa vatten som kraftigt modifierat vatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör se över all lagstiftning som berör den småskaliga vattenkraften i syfte att rädda och utveckla den befintliga småskaliga vattenkraften i och tillkännager detta för regeringen. De småskaliga vattenkraftverken har varit och är en stor tillgång för landet. De har skötts och utvecklats under många och har bidragit till arbete och utveckling i hela landet. Den småskaliga vattenkraften har utöver sin viktiga kraftproduktion även skapat unika kulturmiljöer som är viktiga för landsbygden och för fler jobb. De småskaliga kraftverken är också viktiga för att kunna producera el vid avspärrningar och krig och de ökar vår trygghet när det gäller fungerande elleveranser även i krigstider. Många länder i bygger ut sina småskaliga kraftverk för att bli mindre sårbara men också för att ta vara på mer ren energi. Det borde vara lika självklart för oss här i . Trots energiöverenskommelsen som löste en del frågor återstår fortfarande frågor som måste lösas i syfte att förbättra för de småskaliga vattenkraftsproducenterna. En viktig fråga är hur tillämpningen av de nya reglerna verkligen kommer att fungera, samt att utvärderingen av detta blir så bra så att ägarna till de småskaliga vattenkraftverken kan känna sig trygga och stolta över att deras kraftproduktion är viktig både för landet och för landsbygden. Vid samtliga bedömningar av småskalig vattenverksamhet bör utgångspunkten vara att de småskaliga vattenkraftverken är samhällsviktiga verksamheter. Det är också viktigt att jobbar för att till fullo utnyttja de möjligheter som finns enligt att klassa vatten som kraftigt modifierat vatten. Dagens politiska beslut äventyrar våra småskaliga vattenkraftverk vilket är en förödande utveckling. Vi behöver istället se över all lagstiftning angående den småskaliga vattenkraften i syfte att rädda och utveckla den småskaliga vattenkraften i .