mot · H9023700 · 2021-10-05 00:00:00 — Det vanligaste är att man upptäcker sjukdomen vid svårigheter att bli gravid. Många får diagnosen när de är mellan 20 - . PCOS är den vanligaste orsaken till infertilitet och beror på att den som har sjukdomen inte får ägglossning. Det handlar inte om att den som har sjukdomen har för få ägg. Tvärtom brukar kvinnor med sjukdomen ha fler ägg än andra och kan ofta få barn högre upp i åldern – det är vanligt att komma i klimakteriet än genomsnittet. [44] Ägglossningen och en mer regelbunden mens kommer ofta igång närmare 40-årsåldern. Diagnosen för PCOS sker ofta i samband med att man har svårigheter att bli gravid. Ofrivillig barnlöshet på grund av att man är odiagnostiserad för PCOS kan innebära mycket onödigt lidande. Därför är tidigt ställd diagnos viktig och att ungdomsmottagningar kan fånga upp ungdomar med sjukdomen. Få får emellertid en diagnos ställd, underdiagnostiseringen är därmed omfattande. Det finns en del forskning gjord på området. Bland annat om att kvinnor med PCOS inte har förhöjd risk för dödlighet. Detta ”trots flera riskfaktorer för hjärtkärlsjukdom fanns ingen ökad sjuklighet i hjärtinfarkt eller stroke. Kvinnorna med PCOS, som är följda till , hade ingen ökad dödlighet jämfört med kontrollerna, varken i form av hjärtkärlrelaterad dödlighet eller total dödlighet”. Detta kan bero på möjliga skyddsfaktorer, såsom att de med sjukdomen har ett fördröjt klimakterium och hormonella faktorer, som skiljer sig från kontrollernas. Detta är en sjukdom som är helt känd för många. ”PCOS ” är en organisation som sprider information och försöker skapa medvetenhet kring sjukdomen. föreslår att regeringen ger uppdrag till att ta fram och genomföra ett metodiskt kunskapslyft gällande PCOS i syfte att öka utbildningen och kunskapen om denna sjukdom i hälso- och sjukvården, elevhälsan och ungdomsmottagningarna. Klimakteriet – mycket mer än bara vallningar Klimakteriet är den tid innan och efter en kvinnas sista mens, kallat menopaus. Klimakteriet kallas ibland för övergångsåldern. Alla kvinnor genomgår klimakteriet men hur mycket och på vilket sätt man påverkas skiljer sig. För en del kan det vara en positiv tid med känsla av förnyelse och för andra en mycket svår tid med kroppsliga besvär och ohälsa. [45] Det symptom som nog de flest känner till är att man kan drabbas av svettningar och vallningar. Det är faktiskt upp till tre av fyra kvinnor som får just detta symptom. Klimakteriet är så mycket mer än bara vallningar. Då östrogenproduktionen minskar ökar risken för benskörhet. Benskörhet ökar i sin tur risken för frakturer. Kvinnor får ökad risk för hjärtinfarkt efter menopausen som en effekt att östrogenproduktionen minskar och risk för åderförkalkning ökar. Tips till kvinnor i klimakteriet brukar vara att förbättra sina levnadsvanor, vilket kan göra stor skillnad. Allt fler böcker kommer ut i ämnet och en av de mest uppmärksammade böckerna är ”Stark genom klimakteriet: fysiskt, psykiskt, mentalt” och ”Stark + 50: hormoner, sömn, kost, träning” som har skrivit. har gett ut ett informationsblad tänkt att användas vid samtal eller läggas i väntrum. Det är ett bra material men det behövs mer stöttning till vården för att kunna stötta alla de kvinnor som går igenom klimakteriet . För hälften av befolkning ska igenom detta stadie, om än med olika svårighetsgrad. Det finns inga nationella riktlinjer för klimakterievård. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att utforma nationella riktlinjer om klimakterievård. Noria Manouchi (M) [1] Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). [2] Kommuner och Regioner. (O)jämställdhet i hälsa och vård. [3] 2017. Vård efter förlossning: En nationell kartläggning av vården till kvinnor efter förlossning. [4] Årsrapport , Kvinnoklinikernas resultat 2019. [5] , genomförd kartläggning . [6] SOU 2016:55, Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. [7] Dagens Samhälle . [8] 2019. Stärk förlossningsvården och kvinnors hälsa – slutredovisning av regeringsuppdrag om förlossningsvården och hälso- och sjukvård som rör kvinnors hälsa. [9] Ibid. [10] Ibid. [11] Ibid. [12] 2017. Vård efter förlossning: En nationell kartläggning av vården till kvinnor efter förlossning. [13] Uppdrag till att utarbeta nationella riktlinjer för förlossningsvården Diarienummer: S2021/05135. [14] . Stärk förlossningsvården och kvinnors hälsa. [15] Ibid. [16] Kommuner och Regioner. Nationellt uppdrag: Smärta. [17] Ibid. [18] Ibid. [19] Ibid. [20] Ibid. [21] . Utvärdering av vård vid endometrios. [22] social utvärdering (SBU). [23] Se exempelvis , samt Vårdguiden . [24] social utvärdering (SBU). [25] . [26] Ibid. [27] Se exempelvis , [28] Rapporter från 2021721:RFR16. Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektionsutlöst trötthetssyndrom. [29] Kommuner och Regioner 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik. [30] SOU 2015:86 Forskarrapporter till jämställdhetsutredningen. [31] Kommuner och Regioner, 2016. Nationellt uppdrag: Smärta. [32] Kommuner och Regioner, 2019. (O)jämställdhet i hälsa och vård. [33] . Statistik om aborter 2019. [37] , sidan 7. [40] , sida 1