mot · H8024042 · 2021-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:151 Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela För att säkra jobb och tillväxt i hela landet behövs en välfungerande infrastruktur. plan handlar om hur vi skapar förutsättningar för hela . Människor och företag ska kunna lita på att grundläggande funktioner i samhället fungerar och levererar den tilltänkta nyttan. prioriterar därför vård av den befintliga infrastrukturen som vi gör satsningar för att stärka transportsystemet där det behövs för att säkerställa att hela har fungerande infrastruktur. och världen befinner sig just nu i en omvälvande tid med en pandemi som gjort att flera sektorer befinner sig i en djup och allvarlig kris. pågår en omfattande omställning av samhället för att bli av med fossila drivmedel och tillverkningsprocesser. Tyvärr minskar inte utsläppen i tillräckligt hög takt och regeringen bär ett stort ansvar i detta misslyckande. Alltför länge har regeringens fokus legat på ineffektiva satsningar som inte tar oss närmare våra klimatmål. satsar lika mycket pengar som regeringen på infrastruktur men väljer att prioritera annorlunda för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela . säger nej till höghastighetståg och prioriterar i stället att stärka alla färdslag på ett hållbart sätt med ett tydligt intermodalt perspektiv. behöver en mer robust skötsel av järnväg och väg. Forskningen visar att det enskilt mest effektiva sättet att värna skattebetalarnas pengar är att vårda och stärka den infrastruktur vi redan har. Slutligen behöver , en gång för alla, göra upp med den gamla debatten där färdslag ställs mot varandra. vill utforma en modern och hållbar infrastrukturpolitik med fokus på jobb, pendling och miljö. Vi tar hänsyn till skattebetalarnas pengar och inkluderar i våra satsningar alla olika färdslag för att skapa ett effektivt transportsystem i hela . vill se en infrastrukturpolitik som ger kraft att bygga . avslår regeringens förslag om medel till utveckling av transportinfrastruktur om . beslutar att medel till utveckling av transportinfrastruktur ska uppgå till . avslår regeringens förslag att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. avslår regeringens förslag till medel till drift och underhåll av järnvägen om . beslutar att medel till drift och underhåll av järnvägen ska uppgå till . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en övergripande utredning av organisationen kring planering, upphandling samt genomförande av underhåll och nybyggnation av svensk infrastruktur i syfte att öka effektivitet, framdrift och förbättrad kostnadskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säga nej till att bygga höghastighetsjärnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt arbeta för att kunna köra tåg på viktiga stråk i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta nästa steg när det gäller komplettering och nybyggnation av järnväg mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsunderhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapacitetsbrister på järnvägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler, längre och tyngre tåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på väg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera ombyggnad av viktiga vägar för tyngre lastbilar, så kallade BK4, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att ta fram en plan för att återställa hastigheten på de statliga vägar som sänkts på grund av dåligt underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att säkerställa de regionala flygplatsernas långsiktiga utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt säkra inrikesflyget till och från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att initiera en Arlandaförhandling i syfte att göra flygplatsen till ledande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa infrastrukturen till och från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfartens behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en väl fungerande infrastruktur till och från hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsfärjor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en plan för när båtar ligger i svenska hamnar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom kommande plan förnya den svenska flottan av isbrytare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativ finansiering av infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en plan för att hantera svensk infrastrukturs underhållsskuld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om underfinansiering inom befintlig plan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att projekt inom plan ska i alla delar vara fullt ut finansierade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra anslagskredit för alla infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att analysera förändrade pendlingsbeteenden efter pandemin, analysen ska ge underlag för ett eventuellt behov av omprioriteringar när det gäller infrastrukturinvesteringar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över myndighetsstrukturen inom infrastrukturområdet i syfte att stärka samordningen och effektivitet mellan de olika trafikslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt gemensam infrastrukturplanering med våra nordiska grannländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera infrastrukturlagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara världsledande avseende elektrifiering av fordonsparken, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta tydliga mål för avseende utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar samt företag, bostäder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta inom ramen för EU för harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för EU mer aktivt ska söka stöd för nationella infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bejaka möjligheterna och förebygga riskerna med autonoma fordon och tillkännager detta för regeringen. En hållbar infrastrukturpolitik för jobb och tillväxt i hela är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla vår konkurrenskraft krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor och människor tryggt ska kunna pendla till sina arbetsplatser. Människor och företag ska enkelt kunna resa inom och till och från . Därför är det viktigt att vi vårdar och stärker befintlig infrastruktur samt att nya infrastrukturinvesteringar görs på ett hållbart sätt som stärker transportsystemet. Genom att fullt ut bejaka och stötta den snabba pågående utvecklingen av fossilfria motorer kan vi utveckla och stärka vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra. Vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa. Företag ska kunna ta emot och skicka sina varor genom ett tryggt och sammanlänkat godsflöde genom hela . ska vara världsledande i elektrifiering av all infrastruktur, i att bejaka nya drivmedel som exempelvis vätgas samt säkerställa en hållbar inhemsk storskalig biodrivmedelstillverkning. Varje transportslag ska bidra till jobb och tillväxt utan att ge avkall på klimatsmart hållbarhet. återkommer med en åtgärdsplanering och regeringen med en skrivelse över åtgärdsplaneringen . kommer i samband med denna att återkomma med ett svar på regeringens skrivelse över åtgärdsplanering. I denna motion redovisar vi, som ett svar på regeringens proposition, våra prioriteringar. En modern och hållbar infrastruktur Svensk infrastruktur har stora och allvarliga problem. En majoritet av alla större projekt tenderar att bli kraftigt fördyrade och mycket försenade. har en stor underhållsskuld, i plan beslutade projekt är underfinansierade och såväl vägar som järnväg lider av bristande underhåll. Sjöfarten är underutnyttjad och det saknas ett övergripande intermodalt perspektiv som binder samman alla trafikslag och utgår från samhällsekonomisk nytta. måste minska sina utsläpp och transportsektorn står för av våra fossila utsläpp. Världen behöver det närmaste decenniet ställa om avseende energi i en omfattning som inte tidigare gjorts. Vi befinner oss nu i ett paradigmskifte där den fossilt drivna förbränningsmotorn ska ersättas med fossilfria motorer inom alla färdslag. Det finns en betydande hoppfullhet i den snabba utvecklingen där världens ledande företag och universitet över hela världen gemensamt arbetar mot att bryta med vårt beroende av fossila bränslen. bedömning är att det är fullt realistiskt att alla trafikslag inom en relativt snar framtid i allt väsentligt drivs fossilfritt. Regeringen konstaterar i sin proposition att regeringsmakt behöver arbetet med produktivitets- och effektivitetsförbättringar intensifieras. Att detta kräver en hög grad av kostnadskontroll och transparens i planering och byggande av infrastruktur är grundläggande i det arbetet. I realiteten är detta ett underkännande av regeringen kring den egna politiken. Regeringen har inte förmått att hejda den pågående utvecklingen med ökade kostnader för upphandling av såväl underhåll som nybyggnation. Det är en negativ utveckling som vill bryta med. Underhållsskulden växer och regeringens innevarande plan är kraftigt underfinansierad. De flesta större infrastrukturpolitiska projekt blir i brist på tydliga incitament och fungerande upphandling försenade och mycket dyrare än budgeterat. Sänkningen av anslagskrediterna från alliansregeringens har lett till ineffektiv framdrift och ökade kostnader. Lösningen från regeringens sida på växande problem har varit att återkommande ge i uppdrag att återkomma med förslag till regeringen hur de ska lösa sina egna tillkortakommanden. analys är att det behövs en mer omfattande genomlysning av arbetet med upphandling och genomförande av såväl underhåll som nybyggnation. Vi behöver se över möjligheten till förbättrad organisation, bättre upphandlingsunderlag och fler incitament i samband med upphandling att hålla budget och tidsplan samt öppna för alternativa finansieringsmodeller där detta är nationalekonomiskt försvarbart. Det behövs en plan för att komma till rätta med underhållsskulden och finansiera redan beslutade projekt. vill därför tillsätta en större utredning i alla dessa delar. Syftet ska vara att skapa en modern organisation som genomför projekt inom beslutad tidsram och budget. har statlig väg fått sin hastighet sänkt på grund av bristande underhåll. Arbetet med att stärka vägarna för tunga lastbilar, s.k. BK4, går långsamt och regeringens otillräckliga stöd till den av pandemin hårt drabbade flygbranschen riskerar att försämra den svenska flyginfrastrukturen. Detta riskerar att långsiktigt skada svensk konkurrenskraft. Regeringen konstaterar att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. Vidare konstaterar regeringen att vägunderhållet, med särskilt fokus på bärighet och tjälsäkring, behöver förstärkas. delar analysen kring vikten av att prioritera underhåll och investeringar i nya spår. Vi konstaterar dock att regeringen säger en sak men i realiteten prioriterar helt annorlunda. Regeringen saknar en plan för att beta av underhållsskulden och förmår inte att finansiera de anslag som sagt behövs för att bibehålla nuvarande standard på väg och järnväg. Politik är att välja, och regeringen har gjort sitt val att gå vidare med jätteprojektet höghastighetståg. Den direkta konsekvensen av regeringens politik är att viktiga satsningar på omställning, underhåll och nybyggnation i hela skjuts eller inte blir av. Klimatmålet för transportsektorn innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med . Regeringen har tillsatt en i syfte att påskynda elektrifieringen och lyfter bl.a. vätgasteknik som en av flera tekniker som kommer att kunna hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. Vi konstaterar dock att av alla bilar fortfarande går på fossilt bränsle och bland nyregistreringarna är alltjämt fossil drivna bilar. finns det mycket lite som talar för att de ambitiöst satta miljömålen kommer att uppnås. sker mycket innovation och utveckling på detta området. vill bejaka utvecklingen och att staten säkerställer de grundläggande förutsättningarna för en marknadsdriven omställning. Erfarenheter när den fossila uppvärmningen av svenska hus fasades ut visar att när vi gör rätt rent politiskt och skapar goda marknadsekonomiska förutsättningar sker förändringar snabbt. tror på att forskning och utveckling kommer att minska utsläppen från alla trafikslag och vill att samhällsekonomisk lönsamhet i betydligt högre utsträckning än ska styra infrastrukturpolitiken. Det är samhällsekonomiskt klokt att prioritera arbetet med att stärka hållbara gods- och pendlingsflöden samt förstärka arbetet med att binda ihop alla färdslag genom hela . Denna analys stöds av bl.a. Europeiska revisionsrätten, , , intresseorganisationer och ledande forskare. Omställningen till fossilfria transporter drivs framåt av de största internationella företagen som kopplat sitt arbete och ekonomiska resurser till forskare på de ledande universiteten. Nya bilmodeller med bättre elmotorer presenteras varje kvartal; forskning kring vätgas och biodrivmedel skapar möjligheter att successivt fasa ut fossilt drivna motorer inom alla trafikslag. Politiken ska bejaka detta och bidra till exempelvis en väl fungerande laddinfrastruktur för vägar, hamnar och flyg över hela samt säkra tillgången till fossilfritt bränsle. Det ska vara lätt att ladda bilen, bussen och lastbilen över hela och lätt att hitta laddställen när man är ute och kör, och laddinfrastrukturen måste vara standardiserad på samma sätt som dagens bränslen. Familjer och företag ska känna trygghet när de investerar i ny fossilfri teknik. Ingen ska välja bort elbil av rädsla för att inte kunna ladda den. Omställningen från fossilt till fossilfritt kopplar direkt till debatten om den svenska tillgången på el och biodrivmedel. Beräkningar visar att om ska kunna elektrifiera sin fordonsflotta krävs det ytterligare 26 TW till dagens årliga förbrukning, 140 TW. Detta ställer krav på samhället att säkerställa en långsiktigt god tillgång till fossilfri el. För detta krävs satsningar på sol, vind, vatten och kärnkraft. Hela ska leva och utvecklas med fler jobb och bättre tillväxt. Vi vill se en politik som skapar en effektiv transportinfrastruktur i alla delar av landet. vill exempelvis bygga bort flaskhalsar i storstädernas pendlingsstråk, säkerställa förutsättningar för gods och resande i norra och rusta vägnätet. Infrastrukturen ska vara blodomloppet för jobb, tillväxt och pendling från norr till söder och öster till väster. Detta hållbara helhetsperspektiv med fokus på jobb, gods, pendling och tillväxt styr politiska prioriteringar. Infrastrukturen ska ses som en helhet där det intermodala perspektivet, pendling och regional utveckling på ett helt annat sätt än är utgångspunkten för investeringar. Projekt behöver byggas klart och hålla budget och inte som delas in i mindre projekt som får full effekt först när alla delar är klara. har i flera rapporter riktat kritik mot när det gäller bristen på helhetssyn och effektivitet. Fyrstegsprincipen behöver stärkas genom att ges möjlighet att i större utsträckning finansiera steg 1 och 2. Dagens brist på kontroll av anläggningarnas status och den växande underhållsskulden på väg och järnväg är exempel på frågor som behöver prioriteras under kommande planperiod. vill tillsätta en utredning av nuvarande modell när det gäller att planera och genomföra infrastrukturprojekt och underhåll. Syftet är att skapa en organisation som kan få snabbare och effektivare framdrift och bättre möjlighet att hålla sig inom beslutade kostnadsramar. Vi vill för lämpliga projekt undersöka möjligheterna till olika typer av finansiering, t.ex. brukarfinansiering, OPS-lösningar och koncessionsupplägg. vill slutligen att utredningen ser över hur vi kan effektivisera hanteringen av olika myndighetskrav och utvärdera de krav som ställs – detta för att säkerställa att de är rimliga och inte orsakar onödiga fördyringar och förseningar. övergripande politiska analys av respektive färdslag vill prioritera att göra det svenska vägnätet mer robust och modernt. behöver ett välfungerande och effektivt vägnät och flaskhalsar behöver byggas bort och underhåll prioriteras. Vi bör skyndsamt rusta de statlig väg där hastigheten sänkts till följd av eftersatt underhåll. Man ska kunna ladda bilen, lastbilen och flygplanet över hela . Arbetet med att bygga om vägar till BK4, anpassade för lastbilar som väger uppemot , har inte prioriterats av regeringen. preliminära bedömning är att arbetet kan vara klart –30. Detta ska jämföras med exempelvis som påbörjade sitt arbete och har en väl fungerande infrastruktur för riktigt tunga lastbilar. Tunga transporter ger färre resor, större ekonomisk lönsamhet och mindre klimatpåverkan. Arbetet med att stärka viktiga svenska vägar för tyngre lastbilar ska därför prioriteras . säger ja till att bygga ny järnväg men nej till att bygga separata nya stambanor för höghastighetståg. Vi vill i stället prioritera underhåll, godsflöden samt att bygga bort flaskhalsar vid de stora pendlingsstråken. vill ta nästa steg när det gäller komplettering och nybyggnation av järnväg mellan och . –inkluderar nuvarande järnväg, ombyggnad på vissa sträckor och nybyggnation sträckan –och från upp till norska gränsen. Det är så vi moderater vill stärka det svenska järnvägsnätet genom att bygga på det vi har, komplettera och optimera för att öka kapacitet och tillgänglighet. Investeringen kommer enligt beräkningar att kosta , varav 20 är nybyggnation. Övriga 20 miljarder är investeringar i befintlig järnväg som sannolikt måste göras nästkommande planperiod för att säkerställa förutsättningar för pendling och ett ökat krav på godstransporter. satsning på nybyggnation innebär att restiden mellan två av snabbast växande huvudstäder halveras . Beräkningar visar att detta sammantaget är en samhällsekonomiskt lönsam investering. vill se en långsiktig ambition att kunna köra tåg på de stora stråken genom i . Detta arbete sker etappvis och gäller de sträckor där det är samhällsekonomiskt lönsamt. Visionen inkluderar pendling och gods genom hela . Att prioritera gods – och pendling på räls – under kommande planperiod är klokt utifrån ekonomi och hållbarhet. I en rapport konstaterar att det finns en god potential att uppnå denna hastighet på stora delar av trafiknätet från upp till . Den beräknade samhällsnyttan är hög. analys bygger dock på att beräkna sådant som redan finns i plan och sedan tillföra ytterligare några miljarder för att uppnå på fler sträckor. Ytterligare medel kommer att behöva tillföras. vill se en politik som stärker befintlig järnväg genom satsningar på underhåll, som går vidare med viktiga och lönsamma projekt – som exempelvis Ostlänken och Västra stambanan med två nya spår mellan och – och som bygger nya spår där det bäst behövs, inte minst kring de större städerna. Byggandet av nya stambanor för höghastighetståg kostar och beräknas vara klimatneutralt . Det innebär att byggandet av dessa nya stambanor riskerar att bygga upp en klimatskuld de närmaste decennierna. håller alla trafikslag på att ställa om i en takt där de med största sannolikhet är klimatneutrala . Det innebär att höghastighetståg riskerar att skada klimatet i en omfattning som aldrig kommer att kunna hämtas igen givet den snabba utveckling som sker mot fossilfrihet. Flyget behövs för att långsiktigt stärka jobb och tillväxt i hela . Regeringens passiva politik under innevarande kris riskerar att leda till att viktiga delar av svensk flyginfrastruktur försvinner. Tre av fyra flygplatser i – , och – riskerar att läggas ned. Detsamma gäller en rad regionala flygplatser över hela landet. Regeringen har medvetet nedprioriterat frågan om utveckling sedan de tillträdde 2014. Det övergripande arbetet med att förbereda allt inrikesflyg för framtida fossilfrihet bör intensifieras. vill långsiktigt göra alla regionala flygplatser till beredskapsflygplatser. Slutligen vill bygga ut och infrastrukturen kring flygplatsen med målet att bli ledande flygplats med fler direktflyg ut i världen. Sjöfarten är en viktig och underutnyttjad resurs för godstransporter. behöver en tydlig plan för att stärka och elektrifiera hamnar, för både laddning av fartyg och fordon som väntar på ett ankommande fartyg. Vidare behöver tillgången till möjlighet att tanka fartyg med biodrivmedel säkerställas. Svensk sjöfarts konkurrenskraft ska stärkas genom en översyn av våra nationella krav och kostnader som säkerställer att dessa sammantaget inte innebär betydande konkurrensnackdelar. Sjöfarten är unik i så måtto att rederier kan flagga sina båtar i valfritt land. Om ger sämre villkor för sjöfarten riskerar svenskflaggade båtar att välja annat land med lägre klimatkrav och sämre arbetsmiljö. Den svenska flottan av isbrytare består av tre fartyg byggda . Dessa behöver i närtid bytas ut för att säkerställa godstransporter från norra även .