mot · H9024163 · 2021-10-05 00:00:00 — fattade beslut om att det, , blir tydligare krav på att delta i utbildning i svenska för att få rätt till försörjningsstöd. Vi välkomnar detta förtydligande. Vi anser också att det behövs ökade krav på deltagande och resultat i sfi. Det ska inte räcka att bara delta och sitta av tid på lektionen. En person ska inte heller kunna tacka nej till ett erbjudet arbete med hänvisning till studier om personen i fråga efter inte påvisar studieresultat. Folkhögskolornas unika roll ligger framförallt i dess pedagogik, dess demokratiska roll och dess kunskapssyn. anser att folkbildningen fyller en mycket viktig funktion i samhället. Folkhögskolorna ska själva bestämma över sin verksamhet och det finns stort utrymme att anpassa studierna efter olika målgrupper. Folkhögskolorna bedriver en bred verksamhet där eleverna kan läsa in allt från grundläggande behörighet till estetiska kurser och kurser inom både språk och kommunikation. En del folkhögskolor erbjuder också utbildningar inom yrkeshögskola och högskola. Att kunna mötas inom ramen för folkhögskolan där det erbjuds en mycket stor bredd av kurser på ett antal olika nivåer fyller en mycket viktig funktion i dagens samhälle. Möjligheten för respektive folkhögskola att erbjuda en flora av kurser är större än inom gymnasiet och högskola och universitet eftersom det inte finns en centralt fastställd kursplan. Detta medför att folkhögskolorna är mer fria i sitt val av kursupplägg och innehåll. De studiemotiverande kurserna i folkhögskolans regi är mycket framgångsrika och innebär en ny chans för elever som tidigare misslyckats med sina studier i det ordinarie utbildningssystemet. Fler delar av politik som berör folkhögskolor behandlas också i utgiftsområde 17. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. ställer sig därför bakom det nationella målet om att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskapsnation. Vår samlade politik inom området återfinns i vår kommittémotion ”Forskning och högre utbildning av internationellt hög kvalitet i hela landet”. Nedan återfinns de delar av vår politik där budgeten skiljer sig ifrån regeringens förslag inom utgiftsområde 16. ser ett stort behov av att förlänga arbetslivet. För att klara de demografiska utmaningarna krävs det att fler jobbar fler timmar och år över en livscykel. Lika viktigt är att tidigarelägga inträdet, både för unga som saknar eftergymnasial utbildning och för de som studerar på högskola eller universitet. studenter tar i genomsnitt examen betydligt senare än studenter i andra . Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension – men också för samhället i stort som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag därför att dubbelt jobbskatteavdrag även ska gälla för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Jobbskatteavdraget gäller då efter examen. För att fler ska ta examen från högre studier tidigare så inför vi också en period med dubbelt jobbskatteavdrag för de som tar akademisk examen och börjar jobba före 25. Vi avsätter till en examensbonus inom anslag 1140, statens skatteinkomster. Fler utbildningsplatser inom vård och omsorg Bristen på utbildade läkare, sjuksköterskor och barnmorskor leder till mindre tillgänglighet i vården. Därför anslår vi resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier med 2022, 2023 och på anslag 2:64. Lösningar på samhällsutmaningar växer fram genom kreativitet och kunskap som har genererats genom långsiktig investering i den fria forskningen. värnar forskningens autonomi för att stimulera de bästa och mest innovativa forskningsidéerna. Det fria forskningsstödet ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen och tilldelning ska styras av vetenskaplig kvalitet. Regeringens förstärka satsning på de externa statliga forskningsfinansiärerna i den aktuella budgetpropositionen är därför angelägen och välkommen. ser likväl behov av att komplettera det fria forskningsstödet med ett antal strategiska forskningssatsningar inom ett antal områden som vi anser kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar om forskning för att stärka kvinnors hälsa, geriatrisk forskning för att stärka de äldres hälsa och forskning kring kärnkraften och dess bidrag för att säkra framtidens energiförsörjning. öronmärker därför resurser till dessa satsningar som beskrivet nedan. Den exakta utformningen av de strategiska satsningarna bör formuleras av relevanta forskningsfinansiärer och forskarsamhället för att på bästa sätt tillvarata forskarnas kunskap, kreativitet och förmåga till såväl problemformulering som problemlösning. Nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa Det faktum att du är kvinna kan ha stor betydelse för hälsan och för tillgången till sjukvård. Detta eftersom det finns flera sjukdomar som endast drabbar kvinnor eller där kvinnor är överrepresenterade bland de drabbade. Det saknas kunskap kring orsaken bakom många av dessa sjukdomar. Inte sällan saknas därför också nationella riktlinjer. Detta gör att diagnostiseringen blir svår och att utvecklingen av effektiv behandling hindras. Bristande vård och behandling medför stora samhällsekonomiska kostnader kopplade till exempelvis psykisk ohälsa, arbetsbortfall, sjukskrivningar samt vård och behandling. Men framför allt är det mänskliga lidandet kopplat till dessa sjukdomar är stort. Kvinnor beskriver ofta att deras vardag påverkas negativt av sjukdomen i sig men också av att de känner sig begränsas i sina mål och drömmar kring familj, fritid och karriär. Det är angeläget att öka kunskapsläget kring orsak och olika aspekter kring så kallade kvinnosjukdomar. En satsning på forskning som i förlängningen kommer stärka kvinnors hälsa. anser därför att forskning kring kvinnors hälsa kräver särskild uppmärksamhet. bör därför ges i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom detta område. Programmet bör tilldelas 2022-2024. Dessa resurser öronmärks inom regeringens föreslagna ram på anslag 3:1 inom utgiftsområde 16. drar ner med motsvarande medel, på regeringens forskningssatsning. Några av de många sjukdomar som har omfattande negativa effekt på kvinnors liv och hälsa inkluderar endometrios, polycystiskt ovariesyndrom (PCOS), fibromyalgi, myalgisk encefalomyelit/chronic fatigue syndrome (ME/CFS), känslig tarm (IBS, irritabel bowel syndrome) och lipödem. Det angeläget att det föreslagna forskningsprogrammet även stimulerar forskning kring infertilitetsproblematik, missfall och dödfödda barn. Likaså kvinnors hälsa under en graviditet, förlossning och den efterföljande vården. Nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa Ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Corona-pandemin har satt i blixtbelysning de brister som finns inom äldreomsorgen och vården av äldre. Men har pekat på stora kompetens- och rekryteringsbrister inom områdena geriatrik och gerontologi. Det är därför angeläget att vården av äldre stärks – den måste präglas av högsta kvalitet oavsett var i landet de bor. Den geriatriska kunskapen måste öka och spridas i alla de olika verksamheter som är nödvändiga för att tillförsäkra en god vård och omsorg. Ökad kunskap kring de underliggande faktorerna vid akuta och kroniska sjukdomar som uppstår till följd av åldrande kan leda till bättre vård och behandling. Forskning inom detta område kommer i förlängningen stärka äldres hälsa. anser att forskning kring äldres hälsa bör innefatta tvärvetenskaplig forskning och implementering av dess resultat ute i verksamheten som bedriver vård och omsorg av äldre. och för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE): FORTE bör därför i samverkan med relevanta aktörer ges i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom detta område. Programmet bör tilldelas 2022-2024. Dessa resurser öronmärks med inom regeringens föreslagna ram på anslag 3:1 inom utgiftsområde 16 samt inom regeringens föreslagna ram på anslag 6:2 inom utgiftsområde 9. drar ner med motsvarande medel, på regeringens forskningssatsning. Säkra framtidens energiförsörjning genom kärnkraftsforskning menar att forskning kring utveckling av kärnkraften är avgörande för att säkra framtidens energiförsörjning. Goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för kunskap och kompetensförsörjning som bland annat behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer och satsningar på ny kärnkraft. Svensk kärnkraftsforskning har emellertid i mening inte getts tillräckligt utrymme inom ramen för statens forskningsanslag . tillför därför energiforskningen och framåt, i anslag 1:4 och utgiftsområde 21, medel som destineras till kärnkraftsforskning och sjösättandet av en färdplan för framtidens kärnkraft. I sammanhanget ska också betonas att delar av övriga medel under anslag 1:4 Energiforskning, utgiftsområde 21, även ska göras tillgängliga för kärnteknisk forskning. Detta i enlighet med tillkännagivande om att forskning inom anslaget ska bedrivas inom alla relevanta kraftslag. Regeringen ökar anslaget 3:4 rymdforskning och rymdverksamhet inom utgiftsområde 16 med . avvisar hälften av denna anslagsökning. Vi avvisare även de förstärkningar som regeringen gör på inom anslag 3:5 Rymdstyrelsens förvaltning samt anslag 3:6 . förstärker Skolinspektionen med , anslag 1:2. I regeringens budget under anslag 1:5 görs en satsning på lärarassistenter om . Vi menar att det är kommuner och huvudmän som bäst vet vilken personalkategori som bäst behövs i deras lokala skolor, men ett alternativ för fler vuxna behövs i skolan och vi avsätter därför en del av dessa medel till en egen personalsatsning, inklusive lärarassistenter. Vi satsar även på specialpedagogiskt stöd och lärare i svenska som andraspråk, i samma anslag, men säger nej till regeringens satsning på World skills . Vidare förstärker vi i anslag 1:7 statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom skolan med , och drar ned motsvarande belopp för regeringens höjning av taket i maxtaxan. Vi satsar mer än regeringen på fortbildning av lärare och förskolepersonal, anslag 1:10, för att de ska kunna få vidareutbildning i ämneskunskap och ledarskap. Sedan förstärker vi även medel för praktiknära skolforskning, anslag 1:12. Regeringens yrkesvuxsatsning drar vi ned på till förmån för vår egen satsning på yrkesvux, sfi med yrkesutbildning, anslag 1:17. I övrigt satsar vi på fler utbildningsplatser för vården, anslag 2:64, och på forskning om kvinnors hälsa och geriatrik, anslag 3:1 och drar ned motsvarande belopp på regeringens forskningssatsning. Vi drar också ned på halva regeringens satsning på rymdforskningen i anslag 3:4, och minskar anslaget för rymdstyrelsens förvaltning (anslag 3:5) och anslag 3:6) med på vardera anslaget. Vi minskar också det ökade anslaget på grund av Adult Education Survey (AES) och Continuing Vocational Training Survey (CVTS) i anslag 4:4 med totalt . prioriterar i årets budget en personalsatsning, som nämnts, för fler vuxna i skolan, men även utbildningsdagar för föräldrar, en satsning för att motverka övergrepp i föreningar och förskola, samt gör en stor satsning på det brottsförebyggande arbetet, genom ett mentorskapsprogram. Skolan behöver i högre mån vara en del i det brottsförebyggande arbetet och då kan mentorskapsprogrammen vara ett sätt. Vi satsar även mer än regeringen på läxhjälp i utsatta områden och även på Teach for . Acko Ankarberg (KD) [1] Barn och personal i förskola 2020, statistik . [5] Ibid [6] Statistik över annan pedagogisk verksamhet 2020, . [8] statistik /2020, resultat av slutbetyg efter åk 9. [9] SCB-statistik, ursprungligen , bearbetat av . [13] ”Ungar och medier 2019”, rapport , [17] Forskningsöversikt om fysisk aktivitet och studieresultat, , 2018. [19] 2020_945 Förstelärare och lektorer [21] , s. 17-18: [23] Attention rapport ”Hur kommer det att gå det här läsåret? – den frågan hänger över familjen”, . [24] Fjärr- och distansundervisning i , Skolinspektionen, . [25] Fjärr- och distansundervisning på gymnasieskolor , Skolinspektionen, . [26] , Skärmhjärnan, 2019, sid 137. [27] Ibid. [28] Ibid. [30] ibid [31] Ennerberg, E., IFAU 2019:7, Fem vägar genom etableringen [32] Undervisning i svenska för invandrare, kvalitetsgranskning 2018, Skolinspektionen.