mot · H9024133 · 2021-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 3 i motionen. avslår regeringens förslag till nytt mål för turismpolitiken (regeringens förslag 1). Investeringarna i basindustrin i norra som aviserats från näringslivet är mycket glädjande. Dessa projekt sätter fokus på behovet av en rad reformer inom en rad områden, reformer som velat se länge men som blivit än mer aktuella Exempelvis behövs investeringar i utbildningsväsendet, en översyn av inkomstbeskattningen, bättre vägar, järnvägar och flygplatser och en översyn av och en förenkling och effektiva tillståndsprövning för miljöpåverkande verksamheter. Från statligt håll borde man säkerställa att det blir mer attraktivt för utrikesbaserad spetskompetens att söka sig till . I denna internationella kontext spelar inte minst inkomstbeskattning en relativt stor roll och risken är betydande att relativt höga skatter på arbete, inklusive de höga marginalskatterna, gör mindre konkurrenskraftigt. bostadsmarknad, där det är svårt och dyrt att bygga nytt som hyressystemet inte fungerar tillfredsställande, utgör på samma sätt ett problem för konkurrenskraft. Bygg stark och hållbart välståndsutveckling har i mångt och mycket sin grund i växande basindustrier. Tillväxten i basindustrin bidrog till att den genomsnittliga svenska invånarens välståndsnivå tiofaldigades under de som följde efter 1870. har industrier som förädlar naturtillgångar varit en central del av landets näringsliv. Basindustrier (gruv- och mineralnäring, träindustri, pappersindustri, metallindustri, framställning av fabricerade metallprodukter samt framställning av glas, keramik och andra icke-metalliska mineralprodukter) skapar exportintäkter och arbetstillfällen runtom i landet, inte minst i de mindre tätbefolkade delarna av landet där behovet av arbetstillfällen är stort. När det gäller svensk basindustri kan särskilt nämnas gruv- och skogsnäringen. Av svensk industris totala sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde svarar skogsindustrin för . 70 000 människor är direkt anställda i skogsnäringen. När man räknar in alla underleverantörer är 120 000 människor sysselsatta i branschen. investerade skogsindustrin för och stod därmed för av svensk industris totala investeringar. Det totala exportvärdet för branschen låg på , varav hälften är hänförligt till export av papper. Gruvnäringen är en bärande del av svensk export och står för cirka 20 000 direkta jobb i . Till detta kommer underleverantörer och andra indirekta effekter som enligt branschen uppgår till sammanlagt ytterligare 20 000 jobb. har det inte skett en enda ny gruvetablering utanför befintliga områden. I fall som Laver, Kallak och , liksom i det principiellt viktiga fallet , ser vi hur statliga myndigheter försvårar etablering av ny gruvverksamhet. Därtill kommer redan krångliga tillståndsprocesser som skapar oförutsägbarhet och stora risker för den som vill etablera en gruvverksamhet. Detta är inte acceptabelt, utan något som regeringen och dess myndigheter måste bejaka och främja om vi ska ha en fortsatt stark gruvindustri i . måste trygga försörjningen av innovationskritiska metaller För att lyckas med klimatomställningen är det av stor vikt att trygga försörjningen av de innovationskritiska metaller och mineraler som behövs i modern miljöteknik. är och EU i hög grad beroende av importer från ett fåtal länder vilket gör tillgången sårbar och säkerhetspolitisk riskabel. har avsevärda fyndigheter av dessa metaller och goda förutsättningar att bedriva en hållbar utvinning av dessa, vilket också skapar betydande exportmöjligheter. Storskalig återvinning är viktigt men kommer inte kunna tillgodose framtidens behov. För att utvinning ska bli möjligt behövs en ökad acceptans hos markägaren och hos lokalbefolkningen. vill att blir ett land som bidrar till den gröna omställningen genom att öka brytning av innovationskritiska metaller. Hantering av miljötillstånd måste förtydligas för att stärka rättssäkerheten, förutsebarheten och effektiviteten Trots att samsynen kring svenska miljökrav är stor, tar handläggningstiderna av miljöprövningsärenden allt . Företag och organisationer i branschen slår larm om omöjliga investeringsbeslut på grund av handläggningstiderna och bristen på effektivitet hos myndigheterna. Oklarheten kring myndigheternas hantering av ärenden är också ett stort problem som kostar det svenska näringslivet pengar. Det är en helt orimlig situation för de företag som väntar på att få investera . För att bryta den negativa trenden med skenande handläggningstider krävs såväl åtgärder här och , för att förtydliga och effektivisera relevanta processer, som en mer långsiktig översyn av potentiella åtgärder för att förkorta handläggningstiderna. Det kan till exempel omfatta införandet av en handläggningsgaranti. I denna budgetmotion föreslår ett omfattande paket av åtgärder för en mer effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Satsningarna omfattar totalt och inkluderar förstärkningar av domstolsväsendet, , länsstyrelserna, och . Insatserna beskrivs i tabellen nedan. Stärkt miljöprövning och tillsynsvägledning – Stärkt miljöprövning och utvecklade digitala lösningar för prövning och tillsyn – Länsstyrelserna Stärkt miljöprövning – domstolar Tillsyn och drift avseende klimatdeklarationer - Satsningarna på arbete med koncessionsprövning samt arbete med klimatdeklarationer överlappar förslag som återfinns i budgetpropositionen . Se över delar av Oklarheten kring myndigheternas hantering av ärenden är också ett stort problem och ytterst kan detta påverka rättssäkerheten. Att dagens system med ineffektiva processer och brist på helhetssyn påverkar en hel näring står klart. Dessutom gör processen med miljötillstånd och byggtillstånd att det är dyrt och tidskrävande att starta nya produktionsanläggningar. Industrin har själv lyft fram ett antal förslag som är värda att beakta. Det kan handla om att se över delar av så att en tillståndsprocess – vid till exempel en nyetablering av en industri – väger in klimatnytta lika mycket som den eventuella miljöbelastningen. behöver också ses över för att säkerställa att den är samtidsanpassad och återspeglar dagens tekniska möjligheter och utrymme för mer cirkulära materialflöden och samhällsstrukturer. Ett belysande exempel är avfallshierarkin, som till stor del har spelat ut sin roll och till vilken långsiktiga alternativ bör utredas. Investera i elnäten och i ny teknik I enlighet med Energiöverenskommelsen ska producera förnybar elproduktion . Härtill finns goda möjligheter; vi har god tillgång till stora mängder vind-, vatten- och biokraft som förser oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan. Bioenergin är den största energikällan och potentialen att utöka den är hög – både i stor och liten skala. Omställningen till ett förnybart elsystem går snabbt och de förnybara källorna konkurrerar ut de fossila. Det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem, vilket också gör oss oberoende av oroliga förändringar på världsmarknaden eller i omvärlden som blir påtagliga, inte minst under kris. är en exportnation men är det stora företag som står för den största andelen av exporten. Av små- och medelstora företag är det bara runt 10–som bedriver exportverksamhet. Många av företagen i denna kategori är underleverantörer. Enligt en undersökning från ser av industriföretagen som sin huvudsakliga hemmamarknad, medan anser att EU är hemmamarknaden. Med cirka nio miljoner potentiella konsumenter är en begränsad testmarknad för små- och medelstora företag att utveckla egna innovativa produkter. För att stimulera till fler innovationer bör steget till export och underlättas. Besöksnäringen är viktig för Den skapar tillväxt och arbetstillfällen både på landsbygden och i staden. Den erbjuder också många unga och nyanlända ett första jobb. Trots att besöksnäringen växer finns det ett antal flaskhalsar som gör att näringen inte når sin fulla potential. En flaskhals är regelkrånglet. Regelförenkling och ökad besöksnäring hör ihop. Att driva företag inom besöksnäringen medför återkommande kontakter med många olika myndigheter och ett omfattande uppgiftslämnande. Att behöva lämna samma uppgifter är betungande för företagen. Det tar tid och kostar pengar som i stället skulle kunna läggas på verksamheten. Lagar, regler och myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt. Företag ska inte behöva lämna samma uppgifter till myndigheter och till flera olika ställen. Visit får en ännu viktigare roll efter coronapandemin Coronapandemin har påverkat resandet över hela världen och mycket utländsk turism har ersatts av hemmasemestrande. Det är bra ur många perspektiv men kommer människor att vilja resa över landsgränserna igen och upptäcka nya kulturer och miljöer. måste behålla och stärka sin attraktionskraft utomlands. Därför är det viktigt att staten via sina egna bolag nu kraftsamlar för att främja bilden av som besöksland. anser att detta måste bli en prioriterad uppgift bland annat för Visit . Att minska regelbördan för det svenska näringslivet är prioriterat för . Servicekulturen hos svenska myndigheter är på många ställen god, men måste utvecklas och förbättras. Det finns förebilder bland våra myndigheter; bland annat har med stor framgång arbetat med detta och åtnjuter därför ett stort förtroende hos allmänheten. Inställning, bemötande och kundfokus är lika viktigt som regelverk, processer och handläggningsrutiner. Regelförenkling handlar mycket om ledarskap, styrning och tillämpning. Det handlar om att tillämpa lagar och föreskrifter på ett sätt som minskar väntetider och att se möjligheter istället för problem i varje ärende. I denna budgetmotion föreslås ett regelförenklingspaket på . I detta paket ingår en förstärkning av regelrådet, resurser för att departementsövergripande regelförenklingsarbete, utbildningssatsningar riktade mot relevanta myndigheter samt en systematisk översyn av det svenska regelförenklingsarbetet. Satsningen fördelar sig som följer: Implementeringsfunktion på för regelförenkling Utbildningspaket kring regelförenkling för myndigheter Index för att mäta myndigheters förenklingsarbete Förstärkt rådgivning och uppföljning kring myndigheters regelförenkling Utredning differentierad lagstiftning olika företagsstorlek Jämförande länderutredning angående förenklingsarbete förslag till anslag för utgiftsområde 24 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag, Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning förslag till anslag till 2024 för utgiftsområde 24 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag, Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Anslag 1:2 föreslås öka med till följd av att vill förstärka den forskning kring grönt flyg som bedrivs inom Innovair. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslag 1:3 föreslås öka med till följd av att vill se en förstärkt satsning på testbäddar och bioraffinaderier. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av att föreslår att det inrättas ett i regi, för återvinning av kritiska material. Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med . Anslag 1:4 föreslås öka med till följd av förslag om ett regelförenklingspaket. Pengarna bör användas för att ta fram index som möjliggör jämförelser mellan myndigheter och kring hur väl de arbetar med regelförenklingsfrågor. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget beräknas, som en del av samma regelförenklingspaket, öka med till följd av att föreslår att myndighetens arbete med rådgivning och uppföljning kring regelförenklingsfrågor bör förstärkas. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Inom ramen för regelförenklingspaketet föreslås anslaget öka med till följd av att föreslår att en utbildning kring regelförenkling, riktad till myndigheter, tas fram och genomförs. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås, som en del av regelförenklingspaketet, öka med till följd av att föreslår att regelrådet förstärks. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget föreslås öka med till följd av att föreslår att myndigheten, inom ramen för sitt främjandearbete, genomför särskilda satsningar riktade mot kvinnor som driver eller kan tänka sig att starta företag. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2023–2024. Anslaget beräknas öka med 2023–2024 till följd av att bedömer att den föreslagna satsningen på stärkt besöksnäring bör förlängas. Anslag 1:5 föreslås minska med till följd av den föreslagna satsningen på motsvarande belopp avvisas. Anslaget beräknas minska med 2023–2024 av samma anledning. Anslaget beräknas öka med och till följd av att bedömer att den föreslagna satsningen på besöksnäringen bör förlängas. Anslag 1:7 beräknas öka med 2023–2024 till följd av att den föreslagna satsningen på besöksnäringen bedöms behöva förlängas. Anslag 1:8 föreslås öka med till följd av att föreslår att geologiska undersökning ges i uppdrag att kartlägga förutsättningarna för geologisk lagring av koldioxid i svensk berggrund. Anslaget beräknas öka med 2023–2024 av samma anledning. Därutöver föreslår en sänkning av pris- och löneomräkningen, vilket påverkar de anslag som räknas upp med denna. Per Schöldberg (C)