ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023916 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:125 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera föreslagna ändringar med ett praktiskt förtydligande om hur företag kan informera sig om de beteckningar som skyddas och tillkännager detta för regeringen. Föreliggande proposition innehåller ett antal förslag som i huvudsak kan ställa sig bakom. Särskilt när det gäller föreslagna förändringar angående ond tro är det mycket angeläget att det kommer på plats ett regelverk som säkerställer en bättre rättstrygghet. Men det finns i regeringens förslag en brist som behöver åtgärdas. Det finns med all sannolikhet en total uppslutning ifrån konsumenter att om man köper en flaska eller en bit Comté – och betalar vad en sådan produkt kostar – så ska det också vara exakt det man får. Att företag som säljer dessa ska veta vad de marknadsför är inget märkligt, och försöker man luras ska det finnas kännbara sanktioner. Men verkligheten är mer komplicerad än så. Det finns betydligt mer okända varumärken som är skyddade än dessa två exempel och det är inte en självklarhet för ett företag att kunna lotsa sig fram utan en bra karta. För att underlätta för företag att göra rätt är det viktigt att det finns system som är lätta att använda. Det bör därför förtydligas hur ett enskilt företag kan informera sig på ett snabbt och effektivt sätt om vilka beteckningar det är som skyddas. Ingen ska behöva göra fel för att man, trots gott uppsåt, inte lyckats tillgodogöra sig nödvändig information. Det räcker med andra ord inte att regelverket i sig är tydligt och lättförstått. Tillämpningen måste också vara lika lätt. Att enbart hänvisa till att det är den enskildes skyldighet att veta vad som gäller är inte näringslivsvänligt och går stick i stäv med vår önskan om regelförenklingar. Lagstiftaren bör underlätta efterlevnaden i alla led. Det bör därför uppdras åt regeringen att verka för en praktisk lösning för hur företag ska kunna tillgodogöra sig nödvändiga underlag genom exempelvis någon form av gemensam databas.
mot · H8023917 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:134 Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändringen i lagstiftningen bör genomföras med ett undantag från skydd för leverantörer med mer än () i årsomsättning och tillkännager detta för regeringen. I likhet med flera remissinstanser anser att direktivet om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan passar illa i relation till befintlig svensk lagstiftning inom avtalsrätten, konkurrensrätten och marknadsföringsrätten. Huvudsyftet med direktivet är att skydda mindre jordbruksproducenter och leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter mot större aktörers otillbörliga handelsvillkor. Regeringen har emellertid kommit att överimplementera modellen genom att införa de regler som följer av direktivet gentemot alla köpare som har en årsomsättning överstigande . Över denna gräns omfattas alla köpare oavsett storleken på den leverantör som köpare handlar av, något som förändrar maktbalansen till fördel för större leverantörer. Genom att införa regler mot otillbörliga handelsvillkor för alla företag med en omsättning som överstiger gör regeringen en överimplementering av direktivet. Det ger stora leverantörer en möjlighet att låsa fast mindre köpare vid beställningsvolymer, vilket begränsar köparens handlingsfrihet att parera t.ex. säsongsvariationer. Inskränkningen av affärsmetoder för de som berörs lämnar också priset kvar som dominerande förhandlingspunkt. Det är inte gynnsamt för små aktörer. Med den stärkta förhandlingsposition som de största leverantörerna får av regeringens förslag, stärks motivet för handelsföretag och restauranger att vända sig till centrala inköpsorganisationer i stället för lokala leverantörer. Det stärker regeringens farhåga att företag lutar sig mot centrala inköpsorganisationer för inköp av stora leverantörer. Detta innebär i så fall för slutkund en marknad som domineras av centralproducerade märken, en sämre mångfald av utbud och varor som producerats längre bort från kunden. För att skydda köpare gentemot de allra största leverantörerna anser att den svenska lagstiftningen bör undanta företag med mer än 3,5 miljarder () kronor i årsomsättning från skydd, i enlighet med EU-direktivets ursprungliga bestämmelser.
mot · H8023918 · 2021-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:106 Verksamheten inom och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver prioritera högre och tillkännager detta för regeringen. I regeringens skrivelse klargör man helt korrekt att och alltjämt genomgår en prövande tid till följd av de oroväckande trender vi sett i och omkring de länder som ingår i detta samarbete. Vi har sett hur tongivande aktörer har utmanat kärnvärden om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som covid-19-pandemin slog till. Detta har bidragit till såväl ett utökat förtryck genom oproportionerliga begränsningar av enskildas friheter som ytterligare svårigheter för aktuella aktörer att bedriva ett effektivt arbete. har i den parlamentariska församlingen lyft en rad viktiga frågor som är direkta hot mot kärnvärden. Vi har kritiserat Socialdemokraternas ledamöter och den majoritet av församlingens ledamöter som gjorde att utan eftergifter tilläts att komma tillbaka till den parlamentariska församlingen. Detta var ett moraliskt felaktigt beslut som dessutom underminerade församlingens trovärdighet. Ett annat exempel är hur vi aktivt drivit frågan om att motverka spridningen av sharia i , vilket på allvar hotar hela vårt samhälle, inte minst sexuella minoriteter och kvinnor. Att värna kvinnor är en i sammanhanget mycket angelägen fråga mot bakgrund av att nu beslutat sig för att lämna Istanbulkonventionen, som tecknades i just och med som första anslutningsland. Det kan inte nog poängteras hur viktigt det är att Istanbulkonventionen om våld mot kvinnor genomförs framgångsrikt i alla medlemsländer i församlingen, inte minst i länder som där vi ser dokumenterade problem med just detta. Det är för oss Sverigedemokrater fullkomligt oacceptabelt att inte agera mot fysiska, mentala och sociala övergrepp mot kvinnor, något som i många fall, även i , ser ut att öka lavinartat. Mot bakgrund av regeringens påstådda demokratioffensiv och feministiska utrikespolitik kunde man förvänta sig mer engagemang i just denna fråga. Även om de första lagarna som skyddade kvinnor kom till i vårt land för () ser vi hur kvinnornas situation i nått en dramatisk tillbakagång. Vi är inte ensamma om det, i . menar att regeringen behöver prioritera högre, inte minst i syfte att motverka kvinnoförtryckande tendenser.
mot · H8023919 · 2021-03-31 00:00:00 — Motion till 2020/21:3919
mot · H8023923 · 2021-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:149 Förbud mot erkännande av utländska månggiften ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett datum när alla kvarvarande och tillkommande månggiften i upphör, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pysventilen med synnerliga skäl enbart ska få användas när det första äktenskapet har upplösts, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att otillåtna månggiften ändå bör kunna få rättslig verkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheten att erkänna månggiften på grund av synnerliga skäl och tillkännager detta för regeringen. Förslaget från regeringen är att nya månggiften inte ska kvarstå i , vilket är bra. Dock saknas det helt förslag för att upphäva de månggiften som redan finns i landet. Då månggiften är förtryckande och inte önskvärda bör regeringen införa ett sista datum då alla månggiften ska upphöra i . Med den lag som regeringen nu föreslår kommer alla månggiften som redan finns och alla månggiften som tillkommer fram till införandedatumet att finnas kvar tills vidare. Även efter införandet kan fler månggiften tillkomma på grund av den s.k. pysventilen med synnerliga skäl. Detta är inte en rimlig hållning när vi vet att framför allt många unga kvinnor och barn befinner sig i en mycket utsatt situation i dessa månggiften. Därför anser vi att regeringen ska införa ett sista datum för när alla månggiften ska vara upphävda eller avslutade i . Enligt propositionen kan undantag från regeln om förbud mot erkännande av utländska månggiften göras, om det finns synnerliga skäl till detta. Dessa synnerliga skäl borde omgående begränsas så att de endast får tillämpas när det första äktenskapet har upplösts. Vidare anser vi att regeringen bör överväga att införa en lag som gör att månggiften, efter att förbud införts, ändå kan få rättslig verkan utan att erkännas, för att inte ge orimliga konsekvenser för den svagare parten i månggiftet. En förebild till en sådan lag kan hämtas från . När en sådan lag införts kan den s.k. pysventilen med synnerliga skäl också tas bort helt.
mot · H8023926 · 2021-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:148 En effektivare konkurshantering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda och återkomma med förslag på hur bestämmelser kan ändras för att straffrättsligt likställa skriftlig bekräftelse med beedigande vid bouppteckningar i samband med konkurser och tillkännager detta för regeringen. Vi är i grunden positiva till de förslag om förändrad konkurslagstiftning som regeringen lägger fram. Förändringarna kommer förhoppningsvis att leda till en enklare och snabbare konkursprocess till gagn för alla parter. Vi ställer oss därmed också positiva till förslaget om att avskaffa den obligatoriska edgången i tingsrätten och ersätta detta med att gäldenären hos konkursförvaltaren skriftligen bekräftar bouppteckningen. Det kommer fortsatt att vara brottsligt att medvetet ange felaktiga uppgifter i en bouppteckning. Men en medvetet felaktig uppgift som lämnas under ed i en domstol anses vara allvarligare än en medvetet felaktig uppgift som lämnas i en skriftlig bekräftelse. Flera remissinstanser, däribland och , har därför varnat för konsekvenserna dessa förslag ger på det straffrättsliga ansvaret. anser att det inte bör vara någon skillnad i straffansvar beroende på om bekräftelsen sker i domstol eller hos förvaltaren. Myndigheten menar att den föreslagna förändringen innebär att de straffrättsliga konsekvenserna mildras trots att det bakomliggande intresset av att säkerställa en riktig bouppteckning inte förändras. framhåller att det inte kan vara acceptabelt att platsen för lämnandet av osanna uppgifter får stor betydelse vid den straffrättsliga prövningen. Vi delar remissinstansernas bedömning i denna fråga och delar också åsikten att bestämmelser därför bör ses över så att det inte får någon straffrättslig betydelse om det sker en bekräftelse eller ett beedigande. Skriftlig bekräftelse och edgång bör i det här sammanhanget vara likställda i straffrättsligt hänseende.
mot · H8023927 · 2021-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:154 Miljöstyrande start- och landningsavgifter antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Svensk transportpolitik syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Luftfarten påverkar precis som flera andra transportslag miljön och människors hälsa genom buller och utsläpp. I likhet med alla andra transportslag som till största delen drivs av fossila bränslen sker stora framsteg inom luftfarten. Biodrivmedel, elflyg och vätgas är tre exempel på detta. Regeringen motiverar föreslagen lagändring med att det krävs ytterligare åtgärder för att nå de nationella och globala miljömålen. För flygets del krävs framför allt att ytterligare åtgärder vidtas för att minska flygets klimatpåverkan. Regeringen konstaterar att användningen av mer energieffektiva luftfartyg, mer effektiva in- och utflygningsprocedurer och mindre miljöpåverkande bränslen är några av de saker som därför behöver stimuleras. En möjlig åtgärd för att minska flygets klimatpåverkan kan vara att ställa krav på att start- och landningsavgifter, som är en form av flygplatsavgifter, ska differentieras utifrån vilken miljö- och klimatpåverkan de enskilda luftfartygen har. delar regeringens bedömning att differentierade start- och landningsavgifter kan vara en del som bidrar till ett långsiktigt hållbart flyglyft. Detta har också motionerat om till . Vi ställer oss därför bakom föreslagen ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter. Under normala betingelser hade föreslaget datum när lagen ska träda i kraft, , varit rimlig. Men 2021 är ingenting normalt. Flygbranschen befinner sig i en djup akut kris och behöver att förbereda sig och ställa om. Regeringen konstaterar i propositionen att effekterna av covid-19-pandemin skapar osäkerhet vad gäller passagerarrörelser, vilket kan påverka vilka flygplatser som omfattas av lagen om flygplatsavgifter. För att i någon mån lugna en orolig bransch bedömer regeringen att det är i första hand flygplatserna och flygbolagen som kommer att komma överens om differentiering och besluta om avgifter inom ramen för redan existerande samrådsförfarande. Det sista flygbranschen just nu behöver är osäkerhet i form av nya hastigt beslutade och genomförda krav. I stället behöver det svenska flyget stöttning, initialt för att överleva, och långsiktigt vettiga förutsättningar att ställa om från fossilt till fossilfritt. ställer sig bakom den föreslagna förändrade lagstiftningen men vill att lagen ska träda i kraft . Detta ger en prövad flygbransch mer rimliga möjligheter att planera för förändringen inom ramen för en trygg och säker process som kan hanteras inom ramen för ordinarie förhandlingsprocess med flygbolagen. Kopparklint (M)
mot · H8023933 · 2021-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:141 Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att propositionens förslag om att införa en sekretessbrytande bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i fråga om skolinformation bör bli permanent och tillkännager detta för regeringen. gjorde () en översyn av regelverket kring vilka uppgifter som med hänsyn till 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte kan lämnas ut på grund av att de avser uppgifter om enskilds ekonomiska intressen. Som ett led i denna nya sekretesspolicy sekretessbelades uppgifter rörande fristående skolors genomströmning, betygssättning och sammansättning av elever, en bedömning som därefter fastslagits av Kammarrätten i vid inte mindre än fem tillfällen. Effekten av SCB:s nya policy blev att beslutade att stänga sina databaser vad avser uppgifter på förskole- och skolenhetsnivå. beslut gällde såväl enskilda som kommunala huvudmän. Uppgifter om genomströmningstid, lärartäthet, betygsättning och sammansättning av elever är viktiga parametrar i de uppföljningar och utvärderingar av skolväsendet som görs regelbundet och ligger även till grund för t.ex. fördelning av statsbidrag. Men statistiken är viktig även för föräldrar och elever för att kunna göra ett rationellt val av skola. Det är viktigt att denna information är lättförståelig och lättillgänglig. Även för dem innebär SCB:s nya policy stora svårigheter. Regeringen har föreslagit att det införs en sekretessbrytande bestämmelse i OSL. tycker att det är bra. Den sekretess som infördes av SCB var inte påkallad av någon part. Inte ens de som berördes mest av beslutet – de fristående skolorna – ville se en sådan regeländring. Innebörden av den nu föreslagna bestämmelsen är att alla de uppgifter som varit offentliga ska vara det även fortsättningsvis. På så vis återställs ordningen till hur den såg ut före SCB:s beslut att ändra sekretesspolicyn. ser däremot ingen anledning till att den nu föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen ska vara tillfällig, utan vill i stället permanenta densamma. Vi anser att det förslag som ges i propositionen väl uppfyller syftet med informationstillgången samt att det är i linje med den rådande ordningen. Med en permanent bestämmelse skulle således myndigheter, föräldrar och elever vara tillförsäkrade en bestående lösning på den situation som uppstått.
mot · H8023934 · 2021-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:149 Förbud mot erkännande av utländska månggiften ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polygama äktenskap aldrig ska erkännas i och att inga undantag ska göras samt tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äktenskap mellan släktingar i rakt upp- och nedstigande led och även mellan syskon och halvsyskon aldrig ska erkännas i och att inga undantag ska göras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och återkomma till med förslag på hur eventuella oproportionerliga konsekvenser för en svagare part vid ett icke-erkännande av polygama äktenskap eller äktenskap mellan nära släktingar kan förhindras och tillkännager detta för regeringen. I är det inte möjligt att ingå äktenskap med mer än en person, och ett äktenskap består således av två personer – en princip som ställer sig bakom och vill värna. Polygama äktenskap tillämpas i somliga andra länder. Som huvudregel erkänns inte polygama äktenskap i om minst en av parterna var svensk medborgare eller hade svensk hemvist när äktenskapet ingicks. Om det däremot rör sig om ett polygamt äktenskap som ingåtts utan att någon haft anknytning till har sådana polygama äktenskap av betraktats som giltiga om makarna flyttat hit. Vi välkomnar regeringens förslag om att utländska polygama äktenskap inte ska erkännas i , även i de fall där de ingåtts innan lagstiftningen träder i kraft och även i de fall där ingen av parterna hade någon anknytning till när äktenskapet ingicks. Vidare välkomnar vi regeringens förslag om ett utvidgat förbud mot erkännande av äktenskap mellan nära släktingar genom att anknytningskravet tas bort också i det avseendet. Regeringen föreslår dock att undantag från erkännandeförbudet ska kunna göras både i frågan om utländska månggiften och i frågan om utländska äktenskap mellan nära släktingar och synnerliga skäl föreligger. Detta motiveras med att det kan uppstå situationer där det anses orimligt att upprätthålla ett ovillkorligt erkännandeförbud, t.ex. för att det skulle kunna få betydelse för makarnas inbördes ekonomiska förhållande. Till exempel kan rätten till bodelning, underhåll och arv påverkas. anser att motivet för att ha en sådan ventil är för svagt; frågan bör kunna lösas genom en lagstiftning som adresserar de problem som kan uppstå kring rätt till egendom och arv i de enskilda fallen.
mot · H8023936 · 2021-04-07 00:00:00 — Med anledning av prop. 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillföra ett skadereduceringsperspektiv i En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 och tillkännager detta för regeringen. I röker ungefär 700 000 människor. Så mycket som hälften riskerar att dö till följd av sin rökning, vilket givetvis är mycket allvarligt. I sticker ut med lägst dödlighet i rökningsrelaterade cancersjukdomar bland män. Sannolikt kan det tillskrivas en kombination av effektiva preventiva insatser och att svenska män i större grad använder rökfri tobak i stället för cigaretter. Ungefär en lika stor andel av befolkningen använder tobak eller nikotinprodukter i . Den stora skillnaden är att cigarettrökningen fortsatt ligger på långt högre nivåer i övriga än i . Den svenska tobaksstrategin har historiskt fokuserat på två saker: 1) effektivt preventionsarbete och 2) sluta röka-insatser. Det har gett goda resultat. har en väsentligt lägre andel rökare än jämförbara länder. Trots bred kännedom om riskerna med rökning fortsätter många, antingen för att de inte klarar att eller vill sluta röka. För den här gruppen människor föreslår vi ett tredje ben i tobaksstrategin: skademinimering. Den rimliga ingången i tobakspolitiken borde vara att verka för skademinimering, genom att stödja de initiativ som leder till färre skador. Att snus orsakar färre skador än cigaretter är ingen nyhet. Till skillnad från cigaretter har snus en funktion att fylla folkhälsomässigt, som ett hälsosammare alternativ till rökning. har en väsentligt lägre andel rökare än jämförbara länder. Vår uppfattning är således att det får anses vara bättre att rökare går över till mindre skadliga, rökfria alternativ till cigaretter. Lejonparten av de skadliga ämnen som orsakar rökningsrelaterade sjukdomar bildas av rök som uppstår när tobaken förbränns. Nikotinet är beroendeframkallande och inte riskfritt, men det är inte den primära orsaken till de rökningsrelaterade sjukdomarna. är det viktigt att även följa upp de rökfria tobaks- och nikotinprodukterna regelbundet, framför allt för att säkra att de inte attraherar nya grupper av användare, som exempelvis ungdomar, före detta rökare eller icke-rökare. I har skademinimering inkluderats i den norska tobaksstrategin, och i den senaste budgetpropositionen beslutades det om en skattesänkning på snus , men med bibehållen hög skatt på cigaretter, för att få befintliga rökare att gå över till mindre skadliga alternativ. Liknande steg har tagits i t.ex. , och . Därför anser vi att det vore önskvärt att det i ANDTS-strategin –2025 införs ett skadereduceringsperspektiv även för tobak, i likhet med det som är aktuellt för alkohol. Genom att driva en politik som uppmuntrar människor att välja mindre skadliga alternativ menar vi att det finns en oerhört stor potential att komma i mål med att skapa ett rökfritt . Per Ramhorn (SD)
mot · H8023941 · 2021-04-07 00:00:00 — Motion till 2020/21:3941
mot · H8023943 · 2021-04-07 00:00:00 — [15] Regeringens proposition 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025, s. 14. [16] , Samlad uppföljning av ANDT-strategin 2016–2020. [17] Ibid. [18] Regeringens proposition 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025, s. 11. [19] Ibid. [20] , Samlad uppföljning av ANDT-strategin 2016–2020, sid 86. [21] Ibid, s. 87. [22] Ibid, s. 87–88. [23] Cancerfondsrapporten , Prevention, Cancerfondsrapporten , Cancervård, Cancerfondsrapporten , Prevention, samt Cancerfondsrapporten , Cancervård. [24] En nationell hälsofrämjande strategi – ett långsiktigt hälsosammare , kommittémotion till av m.fl. (M). [25] . [26] Heilig. m.fl. ”Narkomanvården behöver få en nationell strategi” , . [27] SERAF – Senter for rus- og avhengighetsforskning, . [28] Helsedirektoratet, Nasjonal overdosestrategi 2019–2022, , s. 2. [29] , Dödlighet i läkemedels- och narkotikaförgiftningar, . [30] Missbruket, kunskapen, vården, (SOU 2011:6), s. 227. [31] Ibid, s. 227. [32] , suicidprevention/förebyggande åtgärder samt termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [33] . [34] Kommissionen för jämlik hälsa, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket, SOU 2017:4.