mot · H9023689 · 2021-10-05 00:00:00 — En tillväxtagenda för hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka driftsstödet till små butiker i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av lanthandlarnas och bensinmackarnas roll som ombud för statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja hinder och främja möjligheten att bo och driva företag i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att driva företag och genomföra genomgripande regelförenklingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge restaurang- och besöksnäringen rätt förutsättningar genom omfattande regelförenklingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en regel- och i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera miljötillståndsprocesserna hos länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid handläggningen av miljötillstånd i större omfattning än arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på relevanta områden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av konkurrenskraften för att möjliggöra en effektiv återstart inom samhällssektorer som drabbats extra hårt under pandemin, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta uppdraget att ta fram och mäta statistik över turism från till Tillväxtanalys och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av digital infrastruktur för att gynna den regionala utvecklingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att möjliggöra bredbandsutbyggnad över kommungränser där så är lämpligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om 5G och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av pilotprojekt, testbäddar, regulatoriska växthus och miljöer för utveckling av AI-applikationer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda digitalisering av tillståndsprocesser och myndighetskontakter i de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en uppföljning gällande det statliga riskkapitalet för investeringar i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om länsstyrelsernas roll samt myndigheters roll att samverka för utveckling av näringslivet och företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska de riktade statsbidragen till förmån för generella statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den statliga detaljstyrningen av kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa undantag i den statliga regleringen av småkommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underhållet av befintlig järnväg behöver stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna och tillkännager detta för regeringen. regioner, kommuner, städer och tätorter har alla olika förutsättningar och står inför olika typer av utmaningar. Problemen i tätbefolkade städer tar sig inte alltid samma uttryck som de i mindre samhällen. Möjligheterna utanför storstadsregionerna är inte samma som de mitt i städernas myller. är helt enkelt ett stort land. Det ska vi ta vara på och säkerställa att människor kan leva, bo och arbeta i hela . Men dessvärre upplever många människor boendes utanför städerna att så inte är fallet och att det i för liten utsträckning går att påverka sin situation. I denna motion presenterar vi därför ett antal förslag som syftar till att vända denna utveckling, utöver de förslag som vi presenterar här se även våra förslag i motionen ”Ett starkt svenskt jordbruk – en blomstrande landsbygd”. För är det helt centralt att utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tillvaratas i hela landet, och att människor och företag ska ges möjligheter att växa och utvecklas, oavsett var man bor eller verkar. Det handlar om att tillvarata möjligheter som inbegriper bland annat förenklat företagande, för tillväxt i hela landet, ett stärkt kommunalt självstyre, teknisk utveckling och digitalisering, en pålitlig uppkoppling i hela landet samt effektiva transporter. I denna motion presenteras en rad förslag för att förbättra möjligheterna att bo och leva på landsbygden. Förslagen ska ses som en helhet tillsammans med övriga förslag i gemensamma motioner till . Förbättrad service och förenklat företagande på landsbygden På landsbygden är det framförallt lanthandlarna som fyller en viktig funktion som servicepunkter. genomförde organisationen ska leva en undersökning där man frågade lanthandlare runt om i hur de såg för sin verksamhet. Fyra av tio svarade att det är tveksamt om deras rörelse kommer finnas kvar . Lanthandlarna har kritiserat att ersättningen är allt för låg, varpå har avsatt mellan 2020–2022 till stöd för bibehållen service på landsbygden. står bakom ett fortsatt förstärkt driftstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. Det är av stor vikt att en fortsatt satsning noggrant följs upp och utvärderas av ansvarig myndighet. Det är även viktigt att den ersättning och det stöd som betalas ut överensstämmer med handlarnas faktiska intäkter, och att det finns möjlighet att skala ner ersättningen i takt med att intäkterna stiger. Vidare finns det anledning att se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet. Vid beviljande av driftstöd bör även hänsyn tas till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av till exempel nya lagar och EU-regler. Förenkla för handlarna och att bli ombud för statliga bolag De dagligvarubutiker och bensinmackar som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik eller bensinmack på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är därför viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Statliga bolag såsom , , och Postnord bör därför få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare, bensinmackar och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. På så vis kan serviceutbudet på landsbygden öka. Underlätta för livet på landsbygden För att öka bosättningen på landsbygden bör det ske en kontinuerlig social utveckling. Nytänkande och alternativa verksamheter är avgörande och bör därför uppmuntras. Landsbygden har plats för fler än enbart lantbrukare och fritidsboende. Livsmedel och turism är exempel på områden där det finns en stor utvecklingspotential. Genom att göra det enklare att starta och driva företag, även på landsbygden, kan vi skapa fler möjligheter för människor att leva, växa och verka i hela . ser potentialen och utvecklingsmöjligheten för den svenska landsbygden. Här gror goda idéer och företagsamhet. För att vi ska nå den potentialen krävs dock ett målmedvetet arbete med att undanröja hinder och förtydliga möjligheterna på landsbygden. Det måste också bli lättare att starta och driva företag. föreslår därför att regeringen bör få i uppdrag att identifiera och återkomma gällande hur de ämnar undanröja hinder och främja möjligheten att bo och driva företag i hela landet. Tungrodd byråkrati utgör en stor kostnad och försvårar för företagare runt om i landet att både starta och växa. Att minska regelbördan för företag uppmuntrar till mer företagande och lägger grund för fler företag som växer, fler svenska jobb och ökade investeringar i hela . Vill vi underlätta för företagande genom att göra det lätt att göra rätt måste också reglerna bli enklare att tillämpa. föreslår därför en omfattande agenda för att förbättra arbete med regelförenklingar. Det innefattar såväl processinriktade åtgärder som leder till minskad överimplementering av EU-rätt eller mer korrekta konsekvensutredningar som konkreta förslag på regelförenklingar, till exempel att se över systemet med personalliggare. Fler förslag finns i motion om regelförenklingar. Stöd på EU-nivå bör i så stor utsträckning som möjligt syfta till att bidra till verksamheter som i slutändan kan bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål som går att mäta. På nationell nivå ska vi verka för att skapa programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt som går i takt . Det är viktigt att svenska folkets skattepengar får så stor utväxling som möjligt utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering så de blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Utöver EU-finansierad regionalpolitik bör såväl verksamhet, så som tilldelade medel och inom , effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . har 2018 riktat ett tillkännagivande till regeringen om att man bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter. Regeringen anser att detta tillkännagivande är slutbehandlat, men man har ännu inte vidtagit några åtgärder som svar på uppmaning. Det är således av stor vikt att regeringen återkommer till om hur oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande ska genomföras. utgångspunkt är att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör därför formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. De bör vidare planera utvärderingar av program redan i samband med planerna för programmen. Tillväxtanalys bör göras till utvärderingsmyndighet. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. Regelförenklingar för restaurang och besöksnäringen Den svenska besöksnäringen är satt under hård press, inte minst i spåren av pandemin och dess effekter på samhället i stort och på näringslivet. På många platser, både i städer och i mindre samhällen, är besöksnäringen helt avgörande och bidrar till ett stort antal arbetstillfällen. Den svenska besöksnäringen måste stärkas i hela landet. Det kräver en bred palett av reformer bestående av allt från samordning mellan myndigheter till konkreta regelförenklingar. Fler förslag på detta område återfinns i motion om konkurrenskraft. Öppna upp för gårdsförsäljning Allt fler mikrobryggerier, musterier, vinodlingar och destillerier etableras i . Det är en utveckling som bör tas tillvara på, eftersom den bidrar till en levande landsbygd med fler jobb i tillverkningen och god potential till fler jobb i besöksnäringen. antog ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för en ny alkohollagstiftning som innebär att Systembolagets monopol kan värnas som det blir möjligt att bedriva gårdsförsäljning i . Det finns ingen anledning för regeringen att dra tillkännagivande i långbänk. Ett regelverk som möjliggör gårdsförsäljning av alkohol bör genomföras . Inrätta en regel- och för jordbruket En lantbrukare har ungefär 600 lagkrav att förhålla sig till i sin dagliga verksamhet. Det ställer höga krav på den enskilda företagaren, men även på kommuner och länsstyrelser som arbetar med tillstånd, tillsyn och kontroll. För att ta ett helhetsgrepp och stärka konkurrenskraften vill tillsätta en regel- och för de gröna näringarna. Den behöver identifiera vilka regelförenklingar som kan genomföras, hur administrationen kan minskas och myndighetskontakterna effektiviseras. Vi vill ge i ansvar att samla näringen och berörda myndigheter för detta ändamål. De gröna näringarna är skapar många jobb. i ökad omsättning innebär 2,5 nya jobb. Motsvarande siffra i övriga näringslivet är 1,4 nya jobb. Därmed är det samhällsekonomiskt mycket gynnsamt att underlätta för denna typ av näring. Det finns exempel på handläggningstider som uppgår till . Då kan affärsmöjligheten ha försvunnit tillsammans med viljan att faktiska investera och förbättra sin verksamhet. vill effektivisera arbetet med miljötillståndsprocesser hos länsstyrelserna och att tillståndsprocesser bör ha en förväntad tidsram för beslut, i linje med förvaltningslagens tidsfrist . Förordningen (2017:868) ger instruktion till länsstyrelserna om att främja länens utveckling och de ska verka för att nationella mål får genomslag i länen. Med det perspektivet som grund vill ge en tydlig roll av att hjälpa till för att hitta lösningar framåt tillsammans med näringslivet. På så vis blir de behjälpliga i att hitta lösningar för att främja hållbar utveckling. anser därför att det uppdrag som regeringen gav att , och länsstyrelserna i samråd ska ta fram konkreta tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan bör utvidgas. Länsstyrelserna tillsammans med bör bland annat få i uppdrag att ta fram ett digitalt och förenklat system för tillståndsansökan, i likhet med det danska systemet. En digital tjänst snabbar på processen, förkortar handläggningstiderna och ökar möjligheten till lika bedömningar över landet. Möjligheten måste finnas att kunna byta myndighetskontakt när dialogen inte fungerar, för att upprätthålla rättssäkerheten. är beroende av en stark konkurrenskraft då vi konkurrerar på en global marknad i tillverkningsindustrin, turismen och allt där emellan. För att bli än mer konkurrenskraftiga som nation är det därför viktigt med uppföljning och utvärdering. Framförallt att vi kan jämföra oss med andra länder. vill därför se att regeringen ger lämplig myndighet, tillexempel , i uppdrag att utforma ett konkurrenskraftmål och sammanställer ett konkurrenskraftsindex för att vi ska kunna göra relevanta uppföljningar och stärka vår konkurrenskraft. Genomför en översyn av konkurrenskraften hos besöksnäringen för att möjliggöra en effektiv återstart Pandemin har slagit hårt mot företagsamheten, särskilt inom besöksintensiva näringar som turism, hotell och restaurang. Där har landsbygden blivit särskilt lidande med många säsongsintensiva näringar som drar in merparten av sina inkomster under en viss del av året. saknas det däremot en sammanhållen strategi för den svenska besöksnäringen. Utredningen ”Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring” (SOU 2017:95) föreslår bland annat att regeringen ska ta fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer. Det är väldigt angeläget . Regeringen har tagit steg för att påbörja ett sådant arbete. Efter ett tillkännagivande av har regeringen beslutat att arbeta fram en nationell strategi för en hållbar turism och besöksnäring. anser därför att regeringen bör ge relevant myndighet, exempelvis , i uppdrag att sammanställa en översyn av konkurrenskraften hos den svenska besöksnäringen. Översynen bör resultera i konkreta förslag i en samlad strategi. En sådan strategi måste innehålla en fördjupad analys och konkreta åtgärder vad gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter pandemins mest akuta fas. Flytta uppdraget att ta fram statistik om turismnäringen lämnade över en rapport med rubriken ”Effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet” (RiR 2020:30). I den konstateras att de effektutvärderingar som gjorts av näringspolitiken med få undantag inte håller tillräcklig kvalitet för att det ska kunna gå att dra slutsatser om orsakssamband. Det är endast 2 av 37 granskade utvärderingar som anses kunna nå upp till nivån som krävs för att utvärderingen ska kunna anses vara tillförlitlig enligt . En av rekommendationer är att Tillväxtanalys får uppdrag att i större utsträckning genomföra effektutvärderingarna av näringspolitiken. anser att det är en god ordning att lägga effektutvärderingar utanför den egna myndigheten och anser att Tillväxtanalys bör få uppdraget för såväl (), Tillväxtanalys, , samt som alla varit föremål för granskning i rapporten. Digital infrastruktur på landsbygden har goda förutsättningar att använda digitaliseringens möjligheter eftersom vi är ett land där många ser fördelarna med ny teknik som vi har en väl utbyggd infrastruktur med hög grad av uppkoppling. En utveckling som ökat kraftigt under pandemin med hemarbete såväl hos företag som privatpersoner och myndigheter. Digitaliseringen gör det lättare för hela landet att leva. Saknas det exempelvis förskolor och skolor, dagligvaruhandel, drivmedelsstationer, post- och apoteksservice är det svårt för landsbygden att locka till sig nya medborgare och företagare. Likaså måste företag kunna arbeta genom digital uppkoppling om det ska vara möjligt att kunna bo, leva och verka över hela landet. Ny teknik innebär helt nya möjligheter. Drönare är redan en teknik som används, men som kan växlas upp betydligt. Det är en väg framåt som kan öppna upp för modernare och förbättrad service på landsbygden, exempelvis gällande post- och paketleverans. växer det fram nya möjligheter med digitala system inom dagligvaruhandeln som möjliggör butiker som är obemannade. Appen Lifvs finns redan på marknaden och på ett antal platser i . Det behövs fler digitala lösningar för lokala behov. Ska vi dra nytta av de digitala möjligheterna krävs en fungerande digital infrastruktur, både vad gäller fasta uppkopplingsmöjligheter och mobila uppkopplingar. Staten måste därför ta sitt ansvar och prioritera dessa frågor högre. anser därför att regeringen måste intensifiera arbetet med den digitala infrastrukturen över hela landet. Fler konkreta förslag finns i digitaliseringsmotion. Gör nödvändiga justeringar i kommunallagen för bredbandsutbyggnad En god bredbandsutbyggnad är central för möjligheterna att arbeta, leva och bo i hela landet. Behoven av fysiska resor kan minska när fler arbeten går att sköta digitalt och på distans . Nya tjänster som exempelvis digitala vårdcentraler kan kraftigt bidra till att öka tillgängligheten till vård för boende på landsbygden där avstånden inte sällan utgör ett stort hinder. Dessa lösningar bidrar även till den gröna omställningen då behovet av resor minskar. På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan en kommungräns. Kommunala bolag får bara ha verksamhet i den egna kommunen enligt lokaliseringsprincipen. Om kommuner vill och tillåter bolag att bygga ut fiber över kommungränserna bör inte lagstiftningen försvåra för detta eftersom fiberutbyggnad är en prioriterad fråga för samhället. Vi har noterat att en utredare har tillsats för att se över denna fråga men än så länge har vi dock inte sett något förslag på bordet. Vi anser att lokaliseringsprincipen inte ska stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen. För att lösa det och underlätta för alla att få tillgång till bredband vill vi göra nödvändiga justeringar i kommunallagen. Företag och nya innovationer kan inte fullt ut utvecklas om den tekniska nivån i vår uppkoppling inte uppdateras. Politiken har därför ett stort ansvar för en påskyndad utbyggnad av fiber och för att driva på utvecklingen av 5G. Utbyggnaden av 5G kommer att vara avgörande för att möta behovet av högre överföringshastigheter, större datamängder och bättre kvalitet för mobila enheter. behöver vara fortsatt drivande i den europeiska harmoniseringen av frekvenser för 5G och 5G-utbyggnad samt snabba på vår egen utbyggnad. Utveckla möjligheten för testverksamhet av nya digitala innovationer För att uppmuntra och ta tillvara den tekniska utvecklingen behöver vi ett förenklat och standardiserat regelverk för testbäddar, regulatoriska växthus och andra typer av försöksverksamheter kopplade till digitala varor och tjänster, inte minst inom AI som underlättar för företag att lansera kommersiella produkter. Även den bästa nya tekniken behöver testas och många nya idéer uppstår i samband med praktiska experiment. Att fortsatt se över regelverk och lagar är en viktig pusselbit för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. kommer vi aldrig kunna skapa optimala testmiljöer av hela samhället. En del projekt är av sin natur bättre lämpade i mindre och avgränsade miljöer. Därför bör lagar, regler och offentliga myndigheter utformas och agera i syfte att underlätta och skapa förutsättningar för detta. Inte minst inom jordbruket och andra projekt utanför de större städerna. vill därför se utvecklade möjligheter för pilotprojekt, testbäddar, regulatoriska växthus och miljöer för utveckling av AI-applikationer i . Förenkla de digitala kontakterna med myndigheterna Innovationsprojekt kommer till nytta inom jordbruk, trädgårdsnäring och rennäring. Flera projekt utvecklar digitala lösningar och sensorer för ökad precision och för att utnyttja resurserna bättre. Det kan vara allt från att med drönarteknik odla på landets till att minska svinnet i grönsaksodlingar i och att använda ny teknik för att övervaka renar i områden utan mobiltäckning i norr. Även projekt i syfte att utveckla nytt växtprotein från svenska ärter och bönor finns på agendan. Dessa projekt måste stöttas och uppmuntras även från statligt håll. Ett led i detta är att påskynda digitalisering av tillståndsprocesser och myndighetskontakter i de gröna näringarna. En annan viktig del är att stärka implementeringen av den forskning som bedrivs inom området. vill därför att regeringen påskyndar arbetet med att förenkla de digitala kontakterna med myndigheterna. I har av befolkningen en digital brevlåda i kontrast till där av befolkningen har en digital brevlåda.