ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9022195 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om omsorgstagares munhälsa och tillkännager detta för regeringen. Det finns åtskilliga rapporter som beskriver hur personer med en tidigare god munhälsa har fått en snabb försämrad tandstatus när vårdbehov har uppstått. Det kan handla om äldre personer som inte längre har förmågan att själv sköta sin tandhygien men det kan också handla om personer med funktionsnedsättning eller personer som har drabbats av långvarig sjukdom. Munnen är en del av kroppen och en god tandhälsa har betydelse för såväl självkänsla som livskvalitet. En försämrad munhälsa kan påverka förmågan att äta och dricka vilket i sin tur har fysiska implikationer. Några av de kända hälsoproblem som är relaterade till försämrad mun- och tandhälsa är exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar, pneumoni, demens och näringsbrist. Personer som tidigare haft en fungerande tandvårdskontakt förlorar ofta denna vid uppstått vårdbehov på grund av sjuk- eller ålderdom. Inom många kommuner och regioner saknas utbyggd kontakt med tandvården. För en bättre tandhälsa hos hela befolkningen behövs bättre kunskap om tandvård hos omvårdnadspersonal, dels handlar det om utbildning men också om rutiner i det dagliga arbetet och dokumentation. En förbättrad tandhälsa handlar också om att inkludera tandvård i biståndsbedömning vid kommunens bedömning och beslut om omvårdnadsinsatser. Åtskilliga personer anser att ansöknings- och bidragssystemen för att få ta del av bidrag för tandvård är snåriga och att de därför avstår från att ansöka om bidrag de har rätt till. Följden av det krångliga regelverket kan bli att personer med behov av tandvård avstår från denna av rädsla för höga kostnader. Det övergripande målet för den svenska tandvården är en god munhälsa och tandvård för hela befolkningen. För att målet skall realiseras behöver en översyn av den munvård som erbjuds äldre och personer med omvårdnadsbehov genomföras.
mot · H9022196 · 2021-10-01 00:00:00 — Svenskt företagande i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt företagande i skolan och tillkännager detta för regeringen. Sedan starten har fler än 400 000 bedrivit så kallat Ung Företagsamhet (UF) företagande i . Sannolikheten för att elever skall välja att starta företag är högre bland de elever som har deltagit i UF-utbildning i jämförelse med de elever som inte har deltagit i denna utbildning. är det upp till varje enskild rektor att besluta om huruvida UF skall erbjudas vid deras respektive skolor. Detta skapar olikhet mellan elevernas förutsättningar att starta företag. Istället bör samtliga skolor erbjuda UF. Med UF får eleverna en ökad insikt i vad det innebär att driva företag, vikten av lönsamhet och vinst, investeringar i företaget för dess framtida utveckling samt förstås viktigast av allt en insikt om vad det innebär att driva företag. Genom UF ges eleverna möjlighet att träna och utveckla sin förmåga till entreprenörskap och även tilltro till sin egen förmåga att starta och driva ett företag. De befintliga läroplanerna Lgr11 och Lgy11 inkluderar entreprenörskap som en del i utbildningen. Genom att satsa på företagsamhet och entreprenörskap utvecklas elevernas möjlighet att bidra till en positiv samhällsutveckling och ekonomisk tillväxt vilket är grunden för vår gemensamma välfärd. Ung Företagsamhet är en ideell politiskt obunden utbildningsorganisation vars verksamhet är inriktad mot entreprenörskap i skolan. UF ingår i den globala organisationen . Vidare stöds UF av offentliga aktörer, fonder och stiftelser samt det privata näringslivet. Företagande är och har varit avgörande för det svenska välståndet. Därför är det angeläget att grunden för företagande föds tidigt hos unga människor. Genom att inkludera ung företagsamhet i skolutbildningen ökar förutsättningen för ett fortsatt starkt svenskt näringsliv.
mot · H9022198 · 2021-10-01 00:00:00 — Åtgärder för fler barnmorskor inom förlossningsvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjliga åtgärder för fler barnmorskor inom förlossningsvården och tillkännager detta för regeringen. Att det råder brist på barnmorskor över hela landet året runt är tyvärr ett välkänt problem. och storhelger gör sig bristen extra påmind. Enligt är bristen på barnmorskor omfattande och situationen ansträngd. Att förlossningsvården fungerar beror på barnmorskornas lojalitet och omfattande övertidsarbete. Många nyblivna föräldrar har vittnat om hur de har blivit omdirigerade till andra sjukhus, ibland i närheten och ibland till en förlossningsavdelning avlägset belägen från bostadsorten. var TT i kontakt med 32 av de drygt 40 förlossningsavdelningarna i landet. Då svarade att man inte hade tillräckligt med personal . Eftersom bristen på barnmorskor inte är relaterad till semester innebär det att det behövs fler barnmorskor inom hälso- och sjukvården. Barnmorska är en skyddad yrkestitel med av utfärdad legitimation. Det fanns en period när barnmorska var en attraktiv vidareutbildning för sjuksköterskor och tillgången på legitimerade barnmorskor var mycket god. I syfte att såväl öka tryggheten för gravida kvinnor som för en bättre arbetsmiljö behöver antalet barnmorskor öka. Regionerna är ansvariga för tillgången på hälso- och sjukvård men det finns mycket som regeringen kan göra för att förbättra tillgången på barnmorskor. En åtgärd skulle kunna vara att se över villkoren för sjuksköterskors vidareutbildning. En förebild för vidareutbildning skulle kunna vara läkarnas specialistutbildning. En annan åtgärd att beakta skulle kunna vara att se över löneutvecklingen för barnmorskor, ytterligare åtgärder är införandet av karriärtjänster för barnmorskor. Arbetet att rekrytera fler barnmorskor till förlossningsvården bör naturligtvis ske i samarbete med berörda aktörer såsom Kommuner och Regioner, , universitet och . Bristen på barnmorskor är välkänd sedan åtskilliga år men åtgärderna för att öka antalet kliniskt verksamma barnmorskor har varit begränsade till enskilda regioner. För att säkra tillgången på barnmorskor är detta inte tillräckligt utan det behövs nationella insatser.
mot · H9022199 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur delgivningslagen kan moderniseras och digitaliseras för att underlätta delgivning mellan myndigheter, företag och medborgare via e-post och tillkännager detta för regeringen. förekommer det tyvärr att människor försvårar, försenar och i värsta fall förhindrar brottsutredningar, domstolsförhandlingar, kronofogdeärenden och annat genom att undanhålla sig så kallad delgivning. Detta är förödande för tilltron till rättsstaten och kan till exempel leda till att kriminella går fria från straff eller att fordringsägare blir utan rättmätig ersättning. En anledning till att detta kan ske är att vi har en delgivningslag som inte hängt med i utvecklingen och i de kriminellas uppfinnerikedom. Digitaliseringen ökar för som går vilket också ökar nya möjligheter inom detta område. är en av de länder som kommit längst i sin digitala kommunikation mellan myndigheter, företag och privatpersoner. Genom sin Digipost kommunicerar myndigheter med företag och medborgare via e-post. Huvudregeln är att kommunikationen sker digitalt men undantag kan ske om skäl finns. I en nu pågående utredning ”Ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott” finns flera delar med som skulle förbättra, snabba upp och hålla god rättssäkerhet. Jag anser dock inte att direktiven är tillräckligt tydliga vad gäller att ta steget fullt ut och digitalisera via e-post även delgivning. Kommittédirektiven borde därför kompletteras med detta.
mot · H9022200 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med problemen med gifttunnorna i och tillkännager detta för regeringen. dumpades cirka 23 000 tunnor innehållande bland annat kvick-silverhaltig katalysatormassa i havet och . Avfallet kom från tillverkning av polyvinylklorid (PVC) vid Stockviksverken av . Tillverkningen av PVC startade och som råvara för att framställa PVC behövdes vinylkloridmonomer. Det framställdes genom en metod som kallas kvicksilvermetoden och gav upphov till avfall i form av kvicksilverhaltig katalysatormassa. grävdes avfallet ner i marken inom industriområde. Att gräva ner avfallet ansågs, av bolaget, inte tillfredsställande utan de började se sig om efter andra möjligheter till kvittbildning. Därför började tunnor dumpas i havet istället. var dumpningar av industriavfall i havet utanför den dåtida territorialvattengränsen tillåtet. Det innebär dock inte att verksamhetsutövare är befriade från ansvar för föroreningsskadan enligt . När tunnorna började dumpas i havet var tanken först att dumpa dem på internationellt vatten. Tunnorna transporterades som returlast med pråmen som tog kalk från bolagets kalkbrott på Furillen utanför . till 1958 dumpades cirka 5 100 tunnor på internationellt vatten (dock lite oklart var). ändrades detta eftersom pråmen inte kom ut på internationellt vatten förrän vid överfarten till . Då genomfördes en ändring som innebar att tunnorna kunde dumpas efter att pråmen passerat Brämösund söder om . Cirka 4 600 tunnor ska ha dumpats efter det att pråmarna passerat Brämösundet. Vid SGU:s undersökning 2006 hittades dock inga tunnor i det området. Vid undersökningar som SGU genomförde 2006 hittades 3 267 tunnor inom dumpningsområdet och 339 tunnor i ett område strax väster om dumpningsområdet. Sammanfattningsvis ska sammanlagt cirka 23 000 tunnor ha dumpats varav 13 200 i det utpekade dumpningsområdet. Av dessa har totalt cirka 3 600 tunnor påträffats. har avgränsat det pågående tillsynsarbetet till det utpekade dumpningsområdet då det inte finns kunskap om var övriga tunnor har dumpats. Dessa gifttunnor är ett reellt hot mot vår miljö och vår hälsa. Tunnorna har redan börjat rosta sönder och vi vet inte om de redan börjat läcka ut kvicksilver. Vi vet dock att förr eller senare kommer det att börja läcka. Det är därför dags att agera innan det är .
mot · H9022201 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar i fråga om koncessionsavgifter och koncessionskraft och tillkännager detta för regeringen. Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion i de sju skogslänen som till stor del bär upp välfärden i landet. Den svenska vattenkraften är utbyggd så att den med normal vattentillrinning kan ge el. av elproduktionen från vattenkraften kommer från skogslänen. I har slagit fast att vattenkraften är en ”nationell resurs med stark lokal tillhörighet”. Utifrån denna grund råder enighet över alla partigränser om att vattenkraftskommunerna har rätt till återbäring. Återbäringen till vattenkraftskommunerna är kompensation för de intrång och skador i naturen som kommunerna åsamkas. Kommunerna hindras i att utveckla ett antal näringsgrenar, såsom turism, skogsbruk, jakt och fiske. Skatten är uppdelad och fördelas både till kommuner och fylkena. Delar av uttaget kan kommunerna styra över och även rätt köp av el till självkostnad finns. Återbäringspengarna ska användas till näringslivsutveckling och andra utvecklingsinsatser. Intäkterna avräknas sedan i skatteutjämningssystemet. Återbäringen skall även vara ett bevis på det värdeskapande som sker i vattenkrafts-kommunerna. I går värdeströmmarna till för att sedan till del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Detta är inte acceptabelt utan bidrar endast till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Sanningen är den att vattenkraftskommunerna i stället till stor del bidrar till välfärden i vårt land. Det är mycket viktigt att återbäringen sker på ett sådant sätt att den inte bidrar till högre priser för konsumenterna. Vad är då unikt med vattenkraftsutbyggnaden jämfört med andra intrång i naturen? Miljöskadorna har i många fall blivit betydligt större än vad som förmodades och ersattes för vid utbyggnaden. Det är mycket färre jobb (om ens några) på vattenkraftsstationer och lokala driftkontor än vad som var grunderna för utbyggnadsavtalen med kommunerna. Under den stora utbyggnadsepoken fick kommunerna behålla skatten på anläggningarna. Så är inte läget . De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Effekterna på vattenkraftskommunerna i de sju skogslänen är unika. Inga andra kommuner med nationella naturtillgångar torde kunna påvisa motsvarande negativa effekter. Statsmakten har också genom tillkomsten av de s.k. bygdemedlen visat på förståelse för att ett kompensationsbehov finns, även om den låga ersättningsnivån inte står i någon rimlig proportion till de faktiska skadorna.
mot · H9022202 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga dubbelspår –och tillkännager detta för regeringen. Längs Ostkustbanan mellan och finns en mycket begränsad möjlighet att öka antalet gods- och persontransporter, trots att efterfrågan finns. På den enkelspåriga delen –går det relativt tät trafik med snabbtåg, regionaltåg och godståg, vilket gör hela systemet sårbart. Trots att fler vill resa med tåg så försvåras det av att restiden mellan och har ökat , när utvecklingen egentligen borde gått åt andra hållet. I den förstudie som gjort konstaterar man att det kommer bli nödvändigt med dubbelspår längs hela den aktuella sträckan. Trots att man gjort vissa kapacitetsökande åtgärder är sträckan väldigt hårt belastad och kommer att vara så tills ett dubbelspår kommer på plats. Banorna är viktiga för att uppnå ett sammanhållet och bättre fungerande nät för godstransporter genom landet och internationella transporter. Sträckan binder ihop viktiga delar av svensk industri med de marknader man vill nå. Exportvärden på det gods man transporterar är stora men kan bli än större. har trafiken på sträckan nästintill fördubblats som restiderna ökat. Om inte kapaciteten höjs så kommer situationen bli än mer ansträngd, vilket kan leda till att inte minst persontransporterna blir färre då fler istället väljer flyget. Ostkustbanan har en viktig funktion att fylla då den förbinder södra kustland med och järnvägssystemet i de södra delarna av landet. För att undvika en kapacitetsförsvagning bör arbetet med dubbelspår prioriteras och skyndas på. föreslog upprustning och dubbelspår på några kortare sträckor, men detta är givetvis inte tillräckligt – hela sträckan –har ett mycket stort behov av dubbelspår.
mot · H9022203 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Förbifart ska ingå i den nationella vägtransportplanen och tillkännager detta för regeringen. E4 är en av landets viktigaste vägar för gods- och persontransporter. passerar E4 genom centrala med uppemot 22 000 fordon . är ett viktigt industrinav för bland annat exportnäringarna skogs- och försvarsindustri. God infrastruktur är en förutsättning för att företag ska kunna exportera sina varor och tjänster. Den stora mängden trafik bidrar också till bullerproblem och luftföroreningar i staden. Dessutom delar E4 i två delar. En ny E4 förbi skulle ge: Förbättrad tillgänglighet för oskyddade trafikanter i . Förbättrad tillgänglighet och framkomlighet på . God trafiksäkerhet på . Förbättrade möjligheter för näringslivet. Minskad risk för olyckor med farligt gods i . Förbättrad miljö med avseende på buller och luft i . Försumbar negativ påverkan på natur- och kulturmiljö. Förbifart och genomfart ska sammantaget ge lägre utsläpp av klimatgaser . jobbar med planer för en ny E4 genom Åsberget strax utanför . Den nya tänkta sträckningen leder bort trafik från centrum och ger bättre trafiksäkerhet, mindre buller och bättre luftkvalitet. Det ger också smidigare trafikplatser norr och söder om tunneln, och ger en bra koppling till det lokala vägnätet. finns det inga pengar avsatta för projektet i förslaget till Nationell plan 2018–2029. Jag anser att ytterligare investeringar behövs på bland annat för att kunna starta bygget av förbifart . Det är en viktig sträcka inte bara för de som bor i utan också för vårt viktiga näringsliv.
mot · H9022204 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om mellan och och tillkännager detta för regeringen. Den mer än banan mellan och är upprustad med bland annat nya betongsliprar, helsvetsad räls och utbytta kontaktledningar. Det har dessutom byggts fem mötesstationer, i Birsta, , Hussjöby, och Hällenyland. Men sträckan har snäva kurvor och branta backar, och jämfört med de övriga delsträckorna håller den inte samma nivå. Högsta tillåtna hastighet är men på långa sträckor går det betydligt långsammare än så. är även längre än biltrafikens E4. Regeringen bör därför bygga om och rusta upp mellan och , och då helst med dubbelspår. Tillsammans med får därför stor betydelse för hela . Största delen av produktionen i norr exporteras söderut i och vidare ned i . Det handlar om betydande siffror i både vikt och pengar. Att kunna bygga snabba och pålitliga tågtransporter har visat sig vara en vinst både för industrin och för människors förmåga att snabbt och enkelt kunna pendla till arbetet. Från att det tar 50–skulle restiden kunna kortas till . Det är dessutom av största vikt för regionens utveckling att människor har möjligheter att pendla till arbeten även utanför regionen på ett snabbt och pålitligt sätt. Om människor ser möjligheten att arbeta på annan ort men fortfarande bo kvar i regionen som en reell möjlighet kommer detta att påverka regionen positivt i form av mindre utflyttning och ökade skatteintäkter till kommuner och landsting. En järnväg som motsvarar vår tids krav på snabba, säkra och miljövänliga transporter ger goda förutsättningar att lyfta hela regioner. Detta bekräftas av de senaste årens investeringar på järnväg i . förväntas på samma vis medverka till en landsdel som kan utvecklas ekonomiskt, socialt och kulturellt. betyder bland annat att universitet och högskolor blir mer lättillgängliga för fler invånare i norra och att företagen får tillgång till effektiva godstransporter.
mot · H9022205 · 2021-10-01 00:00:00 — Riktade åtgärder för gränskommuner som är hårdast påverkade av pandemin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra riktade åtgärder för att ekonomiskt kompensera gränskommuner som påverkats av pandemin, och detta tillkännager för regeringen. Coronapandemin har slagit stenhårt mot gränshandeln. För många shoppingcenter i gränsbygder är verksamheten i princip helt utplånad på grund av den stängda gränsen mellan och . Enligt en rapport från på uppdrag av Region och omsatte den norska gränshandeln 27,9 miljarder och skapade cirka 7 200 arbetstillfällen innan pandemin över lade en död hand över försäljningen. tappade gränshandeln , enligt Statistisk sentralbyrå som är motsvarighet till SCB. Detta trots att pandemin slog till först . Enbart i omsatte gränshandeln 6,1 miljarder och i kommun, där ligger, och var fjärde person arbetar inom detaljhandeln. De kommuner i som är hårdast drabbade av det drastiska fallet i gränshandeln är enligt , , , , och . Bortfallet av intäkter från gränshandeln påverkar både arbetsmarknaden och skatteunderlaget i dessa kommuner på ett mycket mer omfattande sätt än i övriga delar av .
mot · H9022206 · 2021-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibla straff och tillkännager detta för regeringen. Ett välfungerande samhälle strävar efter att så stor del av befolkningen skall studera, arbeta och försörja sig på laglig väg. Detta skall premieras i alla delar av samhället och alla människor skall alltid känna att de vinner på att bete sig på ett bra sätt för landet och dess medmänniskor. fungerar det inte alltid så och framförallt inte i fängelser. Detta trots att fängelser är en instans som kostar mycket pengar och vars syfte bland annat är att återanpassa personer till ett laglydigt liv. Det vore därför lämpligt att införa mer ”piska och morot” i landets fängelser. Detta genom att personen som dömts till fängelse själv skall kunna påverka inte bara straffets längd utan även tillvaron i fängelset. Förslagsvis införs en trappa med fem nivåer på standard i fängelser. När man blir dömd placeras man i ett fängelse enligt nivå tre. Nivån har ingenting med säkerhetsklassningen att göra utan är enbart en klassificering av standarden i fängelset. Det kan handla om allt ifrån hur pass påkostad mat de intagna får till hur mycket nöje (tv-spel, tv, dator osv) de får ha i sina celler. En person som sköter sig och antingen studerar eller jobbar och dessutom sköter sina samtal med psykolog eller annat som kriminalvården bedömt lämpligt skall premieras. Detta genom att lyftas upp till en anstalt eller avdelning med högre standardnivå. Den här typen av flexibilitet skulle markera tydligt att en person som gör positiva saker även vinner på det själv. Om man däremot missköter jobb eller studier, bråkar med andra intagna, hotar vakter eller beter sig illa på annat sätt skall man även kunna flyttas ner i graderingen. Det kan handla om att bli fråntagen rätten till tv i cellen eller att maten man blir serverad har en lägre standard, givetvis utan att tumma på näringsinnehållet. De intagna ska alltid ha rätt till de bekvämligheter som krävs för att må bra, men att differentiera bekvämligheterna hade skickat tydliga signaler på att det lönar sig att göra rätt i alla delar av samhället. Ett exempel på att detta fungerar finns redan i form av Tygelsjöanstalten i . Där finns inga murar eller stängsel, maten är mycket bra och det finns goda möjligheter till jobb och utbildning. Trots att där sitter personer dömda för mord och trots att där inte finns någon direkt övervakning är det mycket sällsynt att intagna rymmer därifrån. Detta eftersom de intagna vet att konsekvensen av en sådan handling blir att placeras på en anstalt med högre säkerhetsklassning och mindre friheter i vardagen. Den intagnes beteende under fängelsevistelsen måste i högre grad spegla samhällets förväntningar. Beteendet under fängelsevistelsen borde också spela stor roll i om personen friges efter två tredjedelar av straffets längd eller ej. Det måste löna sig att bete sig väl i fler aspekter av den intagnes liv om vi på allvar vill åstadkomma en mer effektiv kriminalvård.