mot · H9023754 · 2021-10-05 00:00:00 — Ett hållbart flyg för jobb och tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stimulera ett hållbart flyglyft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att initiera en Arlandaförhandling i syfte att göra flygplatsen till ledande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa infrastrukturen till och från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta att åka kollektivt till och från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att permanent göra ett större antal regionala flygplatser till beredskapsflygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de regionala flygplatsernas långsiktiga överlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta ett tydligt mål att svenskt inrikesflyg ska vara fossilfritt så fort som möjligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för att samverka kring elflyg i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att långsiktigt säkerställa goda förutsättningar för inrikesflyget till och från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska finnas kvar fram tills byggts ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en modell där regionala flygplatser rustas för teknikneutral fossilfrihet med delat ansvar mellan staten, Swedavia, kommuner samt regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet inom EU för att hitta en modell för beskattning av fossilt flygbränsle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella sammanhang ska verka för en beskattning av fossila flygbränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flygskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt säkerställa tillgången till flygledare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa långsiktig tillgång till infrastruktur för flygets utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett grönt bränslestöd för att säkra tillgången på hållbara biobränslen för tunga transporter som exempelvis till flyget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergripande vätgasstrategi och vikten av att beakta dess betydelse för flyget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stötta forskningen avseende miljövänligt flyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt trafiksäkerhet för personalen bl.a. avseende nykterhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. Flyget är viktigt för jobb, trygghet och tillväxt i hela . I ett litet, glesbefolkat och avlångt land beroende av export är möjligheten att snabbt kunna transportera sig inom och utanför och att försvara landets gränser mycket viktigt. Flyget är lika nödvändigt för exempelvis inland som färjetrafiken är för . Det är alltså av största vikt att stötta och värna infrastrukturen för svenskt inrikesflyg. Tyvärr har en regering som gör precis tvärtom. har påverkat flyget mer än många andra prövade branscher. Råden att inte resa och undvika trånga utrymmen omöjliggjorde i princip allt flygande. Detta kunde lätt förutsetts redan i krisens initialskede och många länder valde snabbt att gå in med stöd i form av upphandling av flyglinjer och direktstöd till flygplatser. valde den motsatta vägen. Stödet uteblev helt av krisen. När till slut kom ett stöd var dessa mycket begränsade och försenade. Istället har regeringen valt att gå vidare med förslag om en förtida nedläggning av . Ett illa berett förslag för att blidka och skapar ytterligare oro i en hårt prövad bransch. behöver en politik som, inom ramen för beslutet ett fossilfritt 2050, stöttar utvecklingen mot ett fossilfritt flyg genom ett hållbart flyglyft. Den tekniska utvecklingen går så snabbt att det är relevant att tala om ett pågående paradigmskifte. Regeringen har dessvärre inte mött upp i det som just nu sker inom forskning och innovation. vill att skall ta på sig ledartröjan och stötta teknikutvecklingen genom att fatta ett antal, för flyget avgörande, beslut som är långsiktigt klimatsmarta och samhällsekonomiskt lönsamma. finns det möjlighet att reducera utsläpp genom att tillföra biodrivmedel i bränslet till de större plan som företrädesvis flyger till och från . De mindre plan som flyger inrikes kommer sannolikt inom ett drygt decennium kunna drivas helt av el eller fossilfritt biobränsle. vill se ett hållbar flyglyft vilket förutsätter politiska beslut som i förlängningen säkerställer att en marknad växer fram med god tillgång till el på våra flygplatser och en inhemsk hållbar biodrivmedelstillverkning. saknas en genomarbetad strategi för flygets långsiktiga utveckling. Det har inte råd med. Vi måste gå från dagens debatt om alarmism och flygskam till att lyfta blicken och se de möjligheter forskning och innovation för med sig. Det är inte flygandet som är problemet utan dagens flygplansmotorer drivna med fossilt bränsle. har en mycket väl uppbyggd flyginfrastruktur med många små, medelstora och stora flygplatser över hela landet. Den riskerar nu att brytas sönder av regeringens flygfientliga politik. Det är mycket allvarligt. Flyget hade redan innan stora ekonomiska problem. tror på flyget och vill se ett hållbart flyglyft som innebär att staten tillsammans med kommuner, regioner, näringsliv och övriga nordiska länder skapar långsiktigt goda förutsättningar för ett livskraftigt och fossilfritt flyg. Stimulera ett hållbart flyg för jobb och tillväxt riksdag har ställt sig bakom miljövårdsberedningens förslag avseende målet 2045. Detta förutsätter ett hållbart flyglyft i form av tydligt formulerade mål och satsningar. satsar exempelvis, sedan ett drygt decennium tillbaka, för att göra inrikesflyget fossilfritt. Landet har satt som mål att 2040 ska allt inrikesflyg ske med el och har innevarande år satsat specifikt på elflyg. Företaget har förlagt sin utveckling av elflyg till . Därtill skall läggas att har unika förutsättningar att tillverka biodrivmedel. Sammantaget är inrikesflygets förutsättningar att ställa om till fossilfritt genom elflyg och biodrivmedel mycket goda förutsatt att det ges rätt politiska förutsättningar. Regeringen behöver som en konsekvens av detta tillsätta en utredning med uppdrag att formulera en tydlig långsiktig politisk ambition med mål och tidplan för att skapa ett modernt hållbart flyg som bidrar till jobb och tillväxt. Initiera en ny Arlandaförhandling för att göra flygplatsen till ledande är ett nav för tillväxt, handel och jobb i hela . Ett normalt år, när det inte är Coronakris, reser mer än 26 miljoner passagerare till och från fördelat på drygt 230 000 starter och landningar. Detta visar hur viktig det är att skapa goda förutsättningar för långsiktiga utveckling. Behoven av investeringar i och kring är stora. Swedavias långsiktiga prognoser indikerar en utveckling från dagens 26 miljoner till 40 miljoner passagerare . Företagets bedömning är att en tredje parallellbana skulle behöva finnas på plats . Regeringen har dock valt att trycka på pausknappen och har inte ens tillåtit att lägga fram sitt slutbetänkande med olika förslag till förändring. Regeringens flygfientliga passivitet och interna motsättningar kring frågan om hotar jobb och tillväxt. vill bygga ut flygplatsen till en hubb för jobb och tillväxt med målet att bli ledande. Regeringen bör därför skyndsamt initierar en Arlandaförhandling med samtliga berörda parter för att säkerställa flygplatsen långsiktiga utveckling. Säkerställa infrastrukturen till och från Infrastrukturen till och från är underdimensionerad. Köerna på vägarna till och från flygplatsen, särskilt vid tid för rusningstrafik in och ut från , är ofta långa. anser att en fungerande framtida infrastruktur förutsätter att Östlig förbindelse byggs tillsammans med en utbyggd kollektivtrafik och god tillgänglighet för av- och påstigningsplatser i anslutning till flygplatsen parkeringsplatser för taxibilar, privatpersoner och charterbussar. Med en prognostiserad utveckling där dagens 26 miljoner passagerare kommer öka till 40 miljoner passagerare måste regeringen skyndsamt tillsätta en utredning för att säkerställa en fungerande infrastruktur till och från . Underlätta att åka kollektivt till och från I en nordisk jämförelse sker väldigt många taxiresor till och från och fler människor åker med privata bilar till flygplatsen. Detta beror på en rad faktorer men är sammantaget naturligtvis orimligt ur ett miljöperspektiv. Regeringen har även i denna del agerat passivt. En översyn för att stärka det kollektiva resandet till flygplatsen bör därför initieras. Gör fler regionala flygplatser till beredskapsflygplatser En fungerande infrastruktur med god tillgång till hamnar, flygplatser, väginfrastruktur och digital infrastruktur är helt centrala för att skall kunna försvara sig vid händelse av ett väpnat angrepp. presenterade rapporten ”Översyn av de svenska beredskapsflygplatserna”. Där föreslås att dagens tio beredskapsflygplatser utökas med ytterligare minst nio flygplatser. fokuserar tydligt på beredskap i fredstid. I en delrapport går man vidare och föreslår 21 beredskapsflygplatser men öppnar också för 27 stycken. Regeringen föreslår i budgeten att 27 regionala flygplatser får förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Bland dessa 27 ingår bland annat som Socialdemokraterna och lokalt beslutat skall läggas ner. Flygplatsen räddades dock av i en folkomröstning initierad av . delar i grunden bedömning att antalet beredskapsflygplatser behöver bli väsentligt fler och analysen att finansieringen av dessa behöver stärkas. Regeringen signaler till flyget är obegripliga. Flygplatser som skall läggas ner skall bli beredskapsflygplatser och erhålla statligt stöd . vill att inriktningen skall vara att permanent lyfta flygets betydelse för beredskap. På så sätt understryker staten vikten av en god flyginfrastruktur både utifrån säkerhet, välfärd, jobb och tillväxt. I när flera regionala flygplatser riskerar att läggas ner är detta särskilt angeläget. Regeringen bör skyndsamt besluta att göra flerflygplatserna permanenta beredskapsflygplatser. Låt staten ta större ansvar för de regionala flygplatserna har en mycket väl uppbyggd flyginfrastruktur med många små, medelstora och stora flygplatser över hela landet. tror på flyget och vill se ett hållbart flyglyft som innebär att staten tillsammans med kommuner, regioner, näringsliv och övriga nordiska länder skapar långsiktigt goda förutsättningar för ett livskraftigt och fossilfritt flyg. Dagens ekonomiska statliga stöd, , till de regionala flygplatserna behöver ses över. En utredning visar att exempelvis ytterligare i årligt stöd skulle täcka av flygplatsernas underskott. Som en del av arbetet att säkerställa de regionala flygplatsernas långsiktiga hållbara överlevnad vill utreda en modell där de regionala flygplatsernas underskott till större del täcks av staten. Säkerställ storskalig svensk biodrivmedelstillverkning Jämte elektrifieringen av transportsektorn behövs andra gröna bränslen, som biobränslen, elektrobränslen och vätgas, för att ersätta fossila bränslen. Detta särskilt för tunga transporter och större plan som flyger längre sträckor. importerar av alla biodrivmedel. Användningen av biodrivmedel ska inte ske till priset av ohållbar avverkning av skog och försämrad biologisk mångfald i andra delar av världen. För att ställa om transportsektorn, säkra tillgång till hållbara biobränslen och reduktionsplikten ska bli ett fungerande verktyg utan orimliga konsekvenser på bränslepriserna krävs en utbyggd inhemsk hållbar produktion av biobränslen. Med ett jord- och skogsbruk i framkant finns goda förutsättningar att få igång en storskalig produktion av biodrivmedel i . Ett grönt bränslestöd för att öka tillgången på hållbara bränslen för tunga transporter såsom flyg bör därför införas. Tydligt mål om fossilfritt svenskt inrikesflyg har 10 statliga och 28 kommunalt drivna flygplatser med kommersiell passagerartrafik. Därtill tillkommer några hundra mindre flygplatser som i vissa fall tidigare haft regelbunden passagerartrafik. Dessa flygplatser kämpade redan innan krisen med sviktande siffror och kommunerna tvingas gå in med skattemiljoner då flygplatserna bedöms vara avgörande för tillväxt och sysselsättning i stora delar av landet. flyger små eldrivna plan. Enligt prognoser kommer uppskattningsvis av allt inrikesflyg ske med el. 2035 kan enligt flygbransch allt inrikesflyg ske med el. har som jämförelse satt som mål att allt inrikesflygning skall ske med elplan. El kommer utifrån alla tänkbara utgångspunkter att bli viktigt för att ställa om regionalflyget men biodrivmedel kommer att vara nödvändiga under de närmaste decennierna. För tyngre plan som flyger över världen kommer biodrivmedel och på även vätgas vara avgörande för att skapa ett fossilfritt flyg. behöver intensifiera och prioritera arbetet att göra inrikesflyget fossilfritt, oavsett om det handlar om el eller biobränsle. Vi behöver tydliga mål avseende årtal och utbyggnadstakt. går den tekniska utvecklingen snabbt och bör därför intensifiera arbetet med att ställa om till fossilfritt flyg. För att detta skall kunna ske måste staten ta sitt ansvar och initiera ett samarbete med näringsliv, kommuner, regioner och våra nordiska grannländer. Regeringen bör initiera en utredning som tar ett samlat grepp med tydliga mål kring inrikesflygets utveckling mot fossilfrihet. En strategi för att samverka kring elflyg i En framtida satsning på ett fossilfritt inrikesflyg blir sannolikt både snabbare och billigare om på ett systematiskt sätt samarbetar med övriga nordiska länder. Den som kommit längst av dessa länder är som tidigare nämnts . Regeringen bör därför skyndsamt initiera kontakter med våra nordiska grannländer i en gemensam ambition att skapa en elinfrastruktur som långsiktigt bidrar till att elflygplan kan utvecklas och en nordisk marknad med elflyg kan växa fram. Tydligt mål om fossilfritt svenskt inrikesflyg. har 10 statliga och 28 kommunalt drivna flygplatser med kommersiell passagerartrafik. Därtill tillkommer några hundra mindre flygplatser som i vissa fall tidigare haft regelbunden passagerartrafik. Dessa flygplatser kämpade redan innan krisen med sviktande siffror och kommunerna tvingas gå in med skattemiljoner då flygplatserna bedöms vara avgörande för tillväxt och sysselsättning i stora delar av landet. flyger små eldrivna plan. Enligt prognoser kommer uppskattningsvis av allt inrikesflyg ske med el. 2035 kan enligt flygbransch allt inrikesflyg ske med el. har som jämförelse satt som mål att allt inrikesflygning skall ske med elplan. El kommer utifrån alla tänkbara utgångspunkter att bli viktigt för att ställa om regionalflyget men biodrivmedel kommer att vara nödvändiga under de närmaste decennierna. För tyngre plan som flyger över världen kommer biodrivmedel och på även vätgas vara avgörande för att skapa ett fossilfritt flyg. behöver intensifiera och prioritera arbetet att göra inrikesflyget fossilfritt, oavsett om det handlar om el eller biobränsle. Vi behöver tydliga mål avseende årtal och utbyggnadstakt. går den tekniska utvecklingen snabbt och bör därför intensifiera arbetet med att ställa om till fossilfritt flyg. För att detta skall kunna ske måste staten ta sitt ansvar och initiera ett samarbete med näringsliv, kommuner, regioner och våra nordiska grannländer. Regeringen bör initiera en utredning som tar ett samlat grepp med tydliga mål kring inrikesflygets utveckling mot fossilfrihet. Tillåt beskattning av fossilt Som en följd av Chicagokonventionen (Convention on ) tillåts ingen beskattning av flygbränsle. Det saknas ett brett stöd bland medlemsstater för att göra de ändringar som krävs i Chicagokonventionen för att tillåta en beskattning. I stället har valt att införa ett globalt marknadsbaserat klimatstyrmedel för det internationella flyget, kallat Corsia (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for ). Systemet baseras på målsättningen att nå en koldioxidneutral tillväxt genom att klimatkompensera för alla utsläpp utöver dessa nivåer. Detta är ett mycket modest förslag som är långt ifrån tillräckligt ambitiöst. anser att det mest effektiva vore att införa en möjlighet till koldioxidbeskattning av flygbränslet, som till skillnad från den svenska flygskatten ska baseras på utsläppen som trafiken ger upphov till och inte resorna i sig. Om det inte går inom ramen för Chicagokonventionen bör inom ramen för FN, och EU vara pådrivande för att nya samarbeten för internationella överenskommelser för beskattning av flygbränsle. Flyget har tagit stor skada under - krisen. Regeringens flygskatt innebär att man beskattar antalet flygstolar istället för utsläpp har inneburit ökade kostnader för inrikesflyget samt fått till följd att svenskar i högre utsträckning valt att flyga från andra nordiska flygplatser. I ett försök att rädda flygplatser i norr införde regeringen ett bidrag 2019 som efter lång beredningstid betalades ut . Detta stöd togs bort i BP 2020. vill avskaffa flygskatten. Utformningen av flygskatten är mycket trubbig och drabbar svenskt flyg hårt. Alternativet, att låta delar av flyget slås ut, hotar jobb och tillväxt. Säkerställa tillgången till flygledare. Den långsiktiga tillgången på flygledare är viktig för flygets utveckling. råder brist på flygledare. Därtill råder det stor osäkerhet om framtida flygledarfunktion kräver fysisk närvaro på flygplatsen eller om man med bibehållen säkerhet kan sköta ledarskapet digitalt från annan ort. Regeringen bör därför initiera en översyn kring hur utbildningsplatserna kan bli fler och värdera framtida digitala möjligheter. Säkra tillgången på biobränsle till flyget bidrar det svenska skogs- och jordbruket med biomassa för drivmedelsproduktion motsvarande 2,5–. Potentialen kan enligt IVA öka till 35–2050. Detta förutsätter bland annat mer långsiktighet och en kraftfull politik för odling av förnybar råvara och stöd till anläggningar för produktion av biodrivmedel. Genom rätt politiska beslut kan flygets miljöpåverkan minska drastiskt de närmaste decennierna. Detta utan att det skadar jobb och tillväxt. Regeringen bör intensifiera arbetet så att svenskt inrikesflyg snabbt skall kunna ställa om från fossilt till fossilfritt bränsle. behöver en övergripande nationell vätgasstrategi Forskningen kring vätgas är mycket lovande där vetenskap och stora företag ser framtida möjligheter. Tekniken ger potentiellt att köra fossilfritt även med tyngre fordon, både i luften, på väg och till sjös. behöver bejaka den pågående forskningen kring vätgas genom att ta fram en övergripande nationell vätgasstrategi. Detta för att vara väl förberedda om och när tekniken är så utvecklad att den kan börja användas i stor skala. Stötta forskningen avseende fossilfritt flyg Det pågår en rad spännande forskning kring framtida fossilfritt flyg. Detta är en utveckling skall bejaka och regeringen bör inom ramen för det övergripande arbetet att göra flyget fossilfritt på ett mer systematiskt sätt stötta forskningen mot ett fossilfritt flyg. Stärkt trafiksäkerhet för piloter har en bra och väl utvecklat regelverk för nykterhet bland piloter. Bland annat har ett tillägg som innebär att innan flygning skall piloten kunna köra bil utan att bryta mot svensk lag, vilket i princip innebär total nykterhet. Bedömningen sker genom att piloten före, under och efter flygning träffar personer med stort flygsäkerhetsmedvetande och kunskap. Vid misstanke är personal skyldig att anmäla detta. Svagheten i detta system är inte regelverket utan den mänskliga faktorn. Den tekniska utvecklingen ger möjlighet att kontrollera alla piloter. därför utreda en modell med obligatorisk nykterhetskontroll för alla piloter varje gång de skall flyga. Tillåt kommuner och regioner att upphandla flygtrafik Flera regioner och kommuner har uttryckt en vilja att upphandla linjer som man utifrån jobb och regional utveckling anser särskilt betydelsefulla. medger inte svensk lag detta. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flyglinjer. Kopparklint (M)