mot · H9024163 · 2021-10-05 00:00:00 — Enligt en rapport från är det information om hur man får en relation att fungera bra som unga främst önskar mer av. Undervisningen bör även ha sin grund i att nå en minskad ohälsa och minskad sexuell press, något som saknas . Man bör anpassa undervisning efter barnets psykiska, sociala och känslomässiga utvecklingsnivå och med respekt för olika synsätt. All undervisning ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Lärare behöver därför få ökad kompetens i undervisning om sex och samlevnad och vi ser positivt på de nya examensmål som trädde i kraft , och börjar gälla . Dessa innefattar att alla lärare ska kunna undervisa i frågor om sexualitet, samtycke och relationer. anser att även befintliga lärare bör kunna ta upp frågor av detta slag. Därför behövs fortbildningsinsatser även för redan verksamma lärare. Arbete med självmordsprevention inom skolan anser att skolbaserade suicidpreventionsprogram ska användas och utvärderas i . Ett skolbaserat suicidpreventivt arbete som har varit framgångsrikt är ”The TRUST (To Reach Ultimate Success Together) Program” som initierades i . Syftet med programmet var att minska narkotikaanvändningen och den psykiska ohälsan bland unga i . En stor mängd kuratorer anställdes vid Miamis skolor med målet att ha en kurator per 275–400 elever. Kuratorerna undervisar eleverna i livskunskap med syftet att ge ungdomarna verktyg att lösa en del av de livsproblem de ställs inför under sin uppväxt. Den höga kuratorstätheten skapar också en trygghet för eleverna genom att de vet att de alltid kan vända sig till kuratorn när de behöver hjälp. Därtill tränas lärarna i regelbundet i att känna igen varningstecken för när unga mår dåligt. har i en litteraturöversikt (Utblick Folkhälsa) visat att skolbaserad prevention kan minska suicidförsök och suicidtankar, men belyser att få skolbaserade program är utvärderade med randomiserade kontrollerade studier, som ger det säkraste vetenskapliga underlaget vid utvärderingar av effekten av en insats. Baserat på de positiva effekterna av TRUST-programmet i bör det på lämpligt sätt prövas att genom en randomiserad kontrollerad studie utvärdera effekten av skolbaserade suicidpreventions program i . Detta bör ges regeringen tillkänna. Varje barn som börjar skolan ska få den hjälp de behöver för att kunna utvecklas efter sin egen förmåga. Det är inte stigmatiserande att få speciallärarstöd. Däremot är det stigmatiserande att inte kunna läsa när alla ens kompisar kan det. Specialpedagogiska åtgärder sätts in när den vanliga undervisningen inte bedöms räcka till. Det kan innebära allt från att barn och elever får ett särskilt stöd i, eller i nära anslutning till, den ordinarie verksamheten till att de hänvisas till särskilda undervisningsgrupper, särskola eller specialskola. Det kan också innebära att lärarens undervisning och situationen i klassrummet förändras eller anpassas. Alla barn och unga är olika. De elever som har behov av särskilt stöd har det bättre i en miljö med en personal som är specialiserad på att ge anpassad pedagogik. Därför anser vi att det är viktigt att elever i behov av särskilt stöd ska kunna få anpassad undervisning efter deras behov både vad gäller gruppstorlek och lärares kompetens istället för att till varje pris inkluderas i den ordinarie skolan. Det ska, utifrån barnets behov, finnas möjlighet till en bättre anpassad klassrumsmiljö och undervisning av lärare med rätt utbildning i specialpedagogik. I finns en tendens att specialpedagogiskt stöd kommer in väldigt sent, eller inte alls. I används speciallärarstödet oftare i förebyggande syfte. Även särbegåvade barn kan ges specialpedagogiskt stöd för att skapa de nödvändiga utmaningar som krävs för att utvecklas. Där får av alla skolelever specialundervisning under ett läsår, som en medveten pedagogik. När en så stor andel av eleverna får specialpedagogiskt stöd blir stödet inte stigmatiserande, utan en självklar del av undervisningen hälften av resurserna till specialundervisning används 1–3[22]. Detta sätt att arbeta brukar lyftas som en av förklaringarna till varför lyckas så bra i PISA-undersökningarna. Med fler speciallärare och specialpedagoger skapas också fler möjligheter till olika gruppindelningar utifrån elevers olika förutsättningar, vilket bidrar till att avlasta läraren i en komplex klassrumssituation. För elever med särskilda behov, exempelvis inom NPF-spektrum (neuro-psykiatrisk funktionsnedsättning), måste de extra resurserna följa eleven oavsett vilken skola den går på. Skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. För att nå detta mål krävs att de elever som har de största behoven får hjälp och stöd av de lärare som har den bästa kompetensen. Så är det inte alltid . har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare, många som jobbar som speciallärare har inte examen. Skolans nya läroplan som började gälla 2011 lägger tydligare fokus på att eleverna ska uppnå kunskapsmålen, vilket kan öka behovet av stöd till de elever som har svårt att klara målen. har införandet av lärarlegitimation ökat kraven på att speciallärare har rätt utbildning. På grund av pensionsavgångar och en stor andel obehörig personal bland de som arbetar med specialpedagogiskt stöd visar () prognos för specialpedagog/speciallärare en ökad brist kommande år. Tillgången på utbildade specialpedagoger och speciallärare minskar då den beräknas bli cirka 10 000–11 000 och efterfrågan närmare 20 000. anslår utöver regeringens budget för denna kompetensutveckling –2024. Frånvarande barn och ungdomar Enligt och Skolinspektionen har runt 2 000 elever en synnerligen lång och problematisk omfattning av frånvaro. SCB gjorde dock 2017 bedömningen att mörkertalet var stort och att antalet så kallade ”hemmasittande barn” snarare var omkring 5 000 i . En kartläggning av problemets omfattning är en viktig del i arbetet med att ta fram metodstöd för att förebygga problematisk skolfrånvaro och för att förmå eleverna att komma tillbaka till skolan och delta i undervisningen. Vi anser därför att ska få i uppdrag att ta fram nationell frånvarostatistik och föreslår en nationell databas för frånvaroregistrering för tidig upptäckt, för att säkerställa att ”hemmasittare” inte faller mellan stolarna utan kan komma tillbaka till skolan. Många skolor gör sitt bästa för att anpassa och försöka få tillbaka barnen till skolan, men allt för många skolor gör inte tillräckligt. De aktuella barnen har ofta neuropsykiatriska diagnoser eller olika autismspektrumtillstånd. De har stora svårigheter med det nuvarande skolsystemet och får inte sina stödbehov tillgodosedda. Samhället har ett ansvar för att även dessa barn och ungdomar får möjlighet att utvecklas efter sin potential. I en del fall kan distansundervisning vara en lösning, i andra fall att en lärare kommer hem till eleven. Andra elever kan efter en övergångstid slussas tillbaka till skolan, i vissa fall med anpassning av lokaler och pedagogik. vill ge ett uppdrag att i samarbete med ta fram stöd till skolorna om hur man på bästa sätt kan lägga upp ett stöd för så kallade hemmasittare. Detta bör omfatta även den del av gruppen Unga vuxna som varken arbetar eller studerar (UVAS, åldrarna ) som är i grund- och gymnasieålder. Barn och unga i behov av särskilt stöd I en skola där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter behövs både kunskap, kompetens och flexibilitet. Mellan uppskattas ha en NPF, vilket innefattar adhd/add, autismspektrumtillstånd, Tourettes syndrom eller språkstörning. Många uppfyller inte heller kraven för en diagnos men har ändå liknande svårigheter i skolan och då blir antalet än större. Enligt känner många familjer med NPF en oro inför skolstarten, att elever med NPF har hög skolfrånvaro och att de inte får den hjälp och stöd som de har rätt till utifrån sin funktionsnedsättning[23]. Skolan har länge präglats av en strävan efter inkludering, att ingen ska pekas ut genom att gå i särskild grupp. Resultatet har snarare blivit att en del elever har farit illa genom allt för långt gångna inkluderingssträvanden. Elever med neuropsykiatriska funktionsvariationer och inom autismspektrumtillstånd (AST) kan tvärtom vara betjänta av mindre grupper med tydlig struktur. anser att en förutsättning för att uppnå detta är tillgången till fler lärare med specialpedagogisk kompetens, både i viss mån hos den undervisande klassläraren, men framför allt specialpedagoger som utreder och handleder, och speciallärare som står för den praktiska undervisningen i särskilda undervisningsgrupper. På så sätt förbättras möjligheterna att anordna särskilda undervisningsgrupper i olika konstellationer utifrån elevernas förutsättningar och behov. anser att alla skolor bör ha tillgång till särskilda undervisningsgrupper, för att kunna ge tidigt stöd till elever som behöver det och möta elevens unika behov och förutsättningar. Vissa barn bör kunna få hela sin undervisning i en sådan grupp istället för i helklass, och det kan också finnas de elever som får stöd i särskild undervisningsgrupp , i vissa ämnen eller under vissa moment. ser en fara i att kommuner, som ansvarar för utredning av elever med särskilda behov och resurstilldelning, i ekonomiskt kärva tider inte tilldelar de extra resurser som elevens funktionsnedsättning kräver. Detta är en fråga vi vill få belyst i en utredning av statlig finansiering av skolan Vi anser också att det behöver tillsättas en utredning om systemet för särskilt stöd med syfte att säkra en hållbar finansieringsmodell för stödinsatser i såväl kommunala som fristående skolor. Att flytta ansvaret för bedömning av elevernas stödbehov från kommunerna till en oberoende instans, exempelvis Specialpedagogiska (), bör särskilt övervägas, liksom att flytta kostnadsansvaret för det särskilda stödet från kommunerna till staten. En bedömning av elevernas stödbehov och dennes resurstilldelning i form av särskilt stöd bör kunna följa eleven, oavsett om denne väljer en eller fristående skola. Det är också viktigt att säkerställa att elever med särskild begåvning, ibland kallat särbegåvning, får de förutsättningar och den stimulans som de behöver för att bibehålla motivationen. Vi vill att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska ta fram ett nationellt handlingsprogram som tydliggör hur elever med särbegåvning, NPF och andra funktionsvariationer ska stödjas och bemötas, hur skolan ska arbeta med ”hemmasittare”, samt hur stöd och samverkan med föräldrar bör gå till. Barn med synnedsättningar undervisas i vanliga skolor som tyvärr ibland brister i kompetens kring synskadade elever. Det finns ingen rätt för barn att lära sig punktskrift enligt skollagen. Dessa barn har därför svårt att få läromedel på punktskrift och det finns ofta inte kompetens att lära ut. Vi har tillsammans med andra partier i motionerat om detta tidigare, men de har röstats ner. Argumentet har varit att en del gjorts för att förbättra för elever med särskilda behov, t ex. rätt till särskilda undervisningsgrupper, men där ingår inte punktskrift. Att ha rätt till undervisning i punktskrift kan liknas vid att barnen har samma rätt till hemspråk som barn med annat modersmål. anser att rätten till undervisning i och på punktskrift ska föras in i skollagen. Grundsärskolan är en särskild skolform för elever med utvecklingsstörning eller annan intellektuell funktionsnedsättning. Vid Skolinspektionens granskning av ett antal kommuners särskoleutredningar visade hälften av fallen på brister. Detta var allvarligt, då en bristfällig utredning i ett antal fall lett till felaktig placering och svåra konsekvenser för de berörda eleverna. vill därför initiera en utredning av hur man kan säkerställa att kommunernas utredningar är jämförbara och kvalitetssäkrade. Det är inte rimligt att barn med omfattande funktionsnedsättningar, ska tvingas gå i vanlig förskoleklass före bytet till särskola i årskurs 1, alternativt gå kvar på förskolan. anser därför att förskoleklass bör bli en del av särskolans uppdrag, med skillnaden att den ska vara frivillig. Resursskolor och specialskolor för elever med funktionsnedsättning Alla barn ska få det stöd de behöver för att klara sin skolgång. Ingen elev ska lämnas efter. En viktig del i detta är därför att det finns goda och väl fungerande alternativ för elever som behöver ett annat stöd i sin kunskapsutveckling. Det kan exempelvis handla om mer stödundervisning i mindre grupper och extra anpassningar. Det också handlar om den kompetens som finns samlad i så kallade ”resursskolor”. När det gäller elever med omfattande stödbehov får många inte det stöd de behöver för att förutsättningarna att bedriva resursskola i är så bristfälliga. De fristående resursskolorna hotas av att skollagen och reglerna om tilläggsbelopp inte är anpassade till deras särskilda förutsättningar eller elevernas behov. Systemet för att erbjuda stöd till eleverna med de största stödbehoven fungerar helt enkelt inte. vill ge resursskolorna en egen definition i skollagen och en finansieringslösning som är bättre anpassad efter resursskolornas särskilda förutsättningar och som särskilt tar hänsyn till elevernas behov. tog därför tillsammans med initiativ till ett utskottsinitiativ om att förbättra för resursskolorna. Behandlingen av förslaget blev dessvärre en besvikelse då den rödgröna regeringen, , och Liberalerna valde att rösta nej till förslaget. Situationen för resursskolorna är akut, och lagstiftningsarbetet för att säkerställa att eleverna med de största behoven kan få det stöd de behöver, borde redan ha börjat. vill därför tillsätta en utredning för att se över det särskilda stödet och tilläggsbeloppen för elever i behov av särskilt stöd. har flera utredningar visat på stora behov av att reformera förutsättningarna för resursskolorna. Inte minst konstaterade , (SOU 2020:28), ”att dagens bestämmelser och ordning för beslut om tilläggsbelopp för elever i fristående skolor som har ett omfattande behov av särskilt stöd behöver utredas vidare”. En annan utredning ”En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resursskolor”, (SOU 2020:42), slår fast ” att både tillämpningen av bestämmelserna och hanteringen av ansökningar skiljer sig betydligt mellan kommuner”. Utredningen lyfter också fram resultat från en rapport från som visar på ”stora variationer mellan kommuner när det gäller vilka krav som ställs på underlagen vid ansökan, hur kommunens bedömningsstöd för hantering av ansökan ser ut och hur stor andelen avslag är”. Vi konstaterar att ingen av dessa utredningar har lämnat tillräckliga förslag som kan garantera långsiktiga och varaktiga villkor för resursskolorna. De fristående resursskolorna behövs, och de behöver bättre förutsättningar att verka för att varje barn ska kunna få det stöd de behöver. Distansundervisning innebär att lärare och elever är skilda åt och rum och syftar till att exempelvis hjälpa utlandssvenska elever att fullfölja sin undervisning. I fjärrundervisning sitter läraren på ett ställe som eleverna är på ett annat ställe och undervisning sker i realtid via videouppkoppling. Där eleverna sitter skall det även finnas någon vuxen person från skolan. Distans- och fjärrundervisning kan exempelvis bidra till att elever i glesbygd kan få undervisning av en behörig lärare utan att behöva pendla långa sträckor. Erfarenheter av distansundervisning och digital undervisning i samband med covid-19-pandemin har lett till en snabb utveckling och användarvana. Under covid-19-pandemin har elever på framför allt gymnasie- och eftergymnasial nivå, men till viss del även på grundskolenivå, fått anpassa sig till fjärr- och distansundervisning. Skolinspektionen har tidigare konstaterat att distansundervisning kan leda till minskad motivation. Under pandemin har myndighetens granskning för visat att många elever känt av en växande ensamhet, minskad motivation samt att det är svårare att be om och få hjälp. När man är på plats i klassrummet är läraren närvarande och kan svara direkt på frågor, men eleverna anser att det är svårare att ställa frågor vid fjärr- eller distansundervisning och de går miste om fördjupat lärande som kan uppstå när en fråga diskuteras i helklass[24]. Skolinspektionens granskning för gymnasiet visar att både rektorer och elever ser närundervisning som central för att elever ska kunna nå kunskapskraven. Man kan bättre bedöma vad elever kan och genomföra prov och bedömningar på ett kontrollerat sätt. Vidare visade granskningen att lärandet påverkades negativt av distansundervisning och att fler pojkar än flickor upplever att de får stöd av lärarna[25]. Kvaliteten har inte varit lika hög som vid närundervisning och elever har svårt att lära av varandra samt få hjälp. Skolinspektionen har också visat att det är svårare att upptäcka elever i behov av stöd. Fördelar (i både grund- och gymnasieskolan) med distansundervisning är att de flesta moment i undervisningen har kunnat utföras på distans (utom praktiska moment och laborationer) och elever har således inte gått miste om viktig undervisning, samt att det varit en hög närvaro. Detta visar potentialen med fjärr- och distansundervisning, men också riskerna. Huvudregeln är att närundervisning ska bedrivas. Fjärr- eller distansundervisning kommer endast att användas i öppna skolor om har lämnar en sådan rekommendation. Skolinspektionens granskning om fjärr- och distansundervisning under pandemin har varit värdefull men omfattar endast en två månaders distansinspektion . Vi vill därför att utvärderar erfarenheter från pandemin och tar fram förslag och riktlinjer för hur digital undervisning kan tillämpas på ett sätt som är bra för både lärare och elever. Det finns givna fördelar med digitalisering, bland annat att man kan få nationell frånvaroregistrering och extern rättning av nationella prov. är digitalisering förenat med ekonomiska utgifter såsom datorer, surfplattor, system och kompetensutbildning för lärare. Grundläggande infrastruktur behöver också finnas i form av bredband och wifi för att alla elever ska ha likvärdiga villkor vid hemarbete. Det bör tas ett helhetsgrepp kring digitaliseringens kostnader, effekter och nyttor. Forskning visar att barn som har mobiler i skolan antecknar mindre än barn som inte har mobiler med sig. De barn som antecknade under en lektion kom ihåg mer av den än de som inte gjorde det[26]. Det finns även försök där elever får läsa en text, halva gruppen i bokform, halva gruppen på surfplatta. Den gruppen som läste på papper kom ihåg texten bättre[27]. En förklaring till det kan vara att hjärnan distraheras av ständiga dopaminpåslag från en surfplatta, som aviserar inkommande mejl, sms och statusuppdateringar. Det tvingar hjärnan att lägga energi på att ignorera dessa förväntningar för att fullt ut kunna koncentrera sig på texten[28]. Detsamma gäller givetvis en mobil som distraherar. Det är rektor och lärares ansvar att reglera elevers användande av mobiler och digitala hjälpmedel så att de bidrar till en god inlärningsmiljö. som digitaliseringen tilltar, minskar tillgången till fysiska läromedel. När skolböcker får ge plats för olika appar och länkar riskerar överblicken över vad som ska läras in att försvåras och rent av helt gå förlorad. Digitaliseringen har lett till mer fragmenterade läromedel. får eleverna ett antal länkar att ta del av snarare än det grundmaterial som en lärobok innehåller. Det gör att det är svårare både för barnen att få en överblick över vad de ska lära sig, och likaså blir det svårare för föräldrar att sätta sig in i och förhöra barnen inför prov och läxförhör. Detta ska jämföras med läromedel från svenska läromedelsförlag, som bygger på vetenskaplig evidens. De har som regel tydlig sekvens för de olika momenten i kursen och lärarhandledning som är till stöd inte minst för obehöriga lärare. Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel presenterade sina resultat , om hur ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas. Vi ser positivt på flera delar i utredningens slutsatser, såsom att skollagen bör garantera elever rätt till läromedel. Vi anser även att det är ett bra förslag att läroboken, i synnerhet den tryckta, har ett särskilt värde och ska finnas med i lagreglering av läromedel. Läroboken spelar stor roll för överblicken för ett ämne och underlättar läsningen. Många elever lär sig också genom digitala läromedel och dessa ska såklart också finnas med, gärna i kombination med tryckta böcker. Vi konstaterar också att det är viktigt att skolor låter elever låna hem läroböckerna, för att möjliggöra repetition, fördjupning och förberedelse, men också för att föräldrar ska kunna ta sitt föräldraansvar och följa med och hjälpa eleverna i deras studiegång. anser även att Skolinspektionen ska tilldelas ett uppdrag att granska skolorna utifrån läromedelstillgång och vilken typ av läromedel som skolorna använder. Läromedel ska vara kvalitets- och evidenssäkrade. Högkvalitativa läromedel ska finnas tillgängliga i skolorna. En skola med ordning och trygghet En skola med ordning, där eleverna känner sig trygga och behandlar varandra med respekt är en förutsättning för lärande och att kunskapen ska kunna stå i fokus. I många skolor finns trots detta stora brister vad gäller ordning och trygghet. Alltför många elever mobbas eller kränks. Lärare har svårt att genomföra undervisningen på grund av stök i klassrummet och det förekommer också att lärare hotas av elever. Det förekommer även hot både från elever och från deras föräldrar. Det finns ingen värdeneutral uppfostran och ingen värdeneutral kultur. Utan en gemensam grundläggande etik skapas ett samhälle där den starke styr och den svage lider. Skolans värdegrund, med normer som alla människors unika värde och solidaritet med utsatta, har en djup förankring i den judisk-kristna etiken och i västerländsk humanism. Skolans ansvar är att förankra denna värdegrund hos eleverna genom att omsätta de etiska principerna i praktisk handling, i arbetet mot mobbning såväl som gällande skadegörelse. När det kommer till elevers och lärares trygghet i skolan är skolledarskapet avgörande. Det ska finnas ett tydligt ledarskap på skolan där rektors roll och lärares befogenhet att upprätthålla ordning ska vara klar och tydlig. Rektors skyldighet att upprätthålla ordning och studiero bör skrivas in i skollagens portalparagraf. Antimobbningsprogrammen som skolorna använder ska vara evidenssäkrade och bör, i samverkan med och Institutet och Utbildningspolitisk utvärdering (IFAU), få i uppdrag att göra en utvärdering av metoder mot mobbning, med rekommendationer om vilka program som kan användas. I skolans ordningsregler ska det beskrivas vilka sanktioner som ska gälla för den elev som bryter mot dessa regler genom att exempelvis hota eller kränka en annan elev. Skollagen ger lärare och rektorer befogenheter att ingripa mot elever som stör ordningen och inte respekterar de gällande ordningsreglerna. Med stöd av lagen kan lärare och rektor besluta om utvisning från klassrummet, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål, och dessa åtgärder behöver i större utsträckning kunna användas. anser att rektor ska ges större flexibilitet och bättre förutsättningar att utforma särskilda undervisningsgrupper. Det bör bli lättare kunna stänga av och flytta mobbare till andra skolor, och man bör kunna omplacera och stänga av . Vi vill därför tillsätta en utredning om att göra det lättare att omplacera, stänga av och flytta elever till andra skolor. Vi vill även att en översyn görs av barn- och elevombudets nuvarande uppdrag med målet att stärka lärarens roll och att anmälningssystemet till Skolinspektionen och barn- och elevombudet ändras så att en anmälan ska hanteras av huvudman först. Nolltolerans mot klotter och skadegörelse Den fysiska miljön är viktig för att upprätthålla respekten för skolan som institution och det arbete som elever och lärare utför där.