mot · H9024042 · 2021-10-05 00:00:00 — Så får vi ordning på – Hälso- och sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett nationellt mål gällande vårdköerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patienten ska ha nationell valfrihet för öppen specialistvård och slutenvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patientkontor ska stödja patientens rätt till vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda privata vårdgivare systematiskt för att korta vårdköerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla kömiljarden med nationell vårdförmedling och väntelista och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en patientdatareform med inriktningen att patienten ska äga sin patientdata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftning som tas fram inom digitalisering av vård och omsorg mer ska präglas av ramar och principer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell strategi för digifysisk vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska tas fram och genomföras gemensamma ersättningsmodeller gällande digifysisk vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i patientlagen ska slås fast att vården ska erbjuda patienten möjlighet till digitala vårdmöten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska införas ett system med fast läkare och samordning av ett vårdteam för de mest sjuka och sköra i vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra privat drift av fler sjukhus och all annan vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdens och omsorgens medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för privata vårdgivare att använda ledig operations- och behandlingskapacitet vid sjukhus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa konkurrensneutralitet och fri etableringsrätt inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vård- och omsorgspersonal inte ska kunna sättas i arbetskarantän vid byte av arbetsgivare från offentligt driven verksamhet till egendrift och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsplikt, kvalitetskriterier och uppföljning av all offentligt finansierad verksamhet som rör hälso- och sjukvård och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt medicinsk kompetens och kontinuitet inom äldrevård och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det tas fram och genomförs språkkrav inom vård och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en avancerad cancervård som är tillgänglig när man behöver den och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt övergripande mål inom den nationella cancerstrategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en förstärkt vårdgaranti för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell barncancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en statlig satsning i syfte att möjliggöra en mer avancerad individuell cancervård och barncancervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera vård och forskning om kvinnors sjukdomar och hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna till tidigare ställda diagnoser gällande sjukdomar som drabbar kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera förlossningsvårdens hela vårdkedja från mödravården till eftervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera abortlagstiftningen i syfte att stärka kvinnors självbestämmande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera hälsofrämjande arbete med fokus på psykisk ohälsa och folksjukdomar och genomföra en nationell strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och analysera tillgången till nya läkemedelsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på statlig lagerhållning av läkemedel och skyddsutrustning i händelse av fredstida kriser och krig och tillkännager detta för regeringen. prioriterar att stärka patientens inflytande över sin egen vård och omsorg. Patientens bästa och den äldres perspektiv bildar utgångspunkten för våra reformförslag. Alla ska kunna känna sig trygga med att man ska få vård i rätt tid av hög kvalitet när man väl behöver den. Det behövs reformer som på kort sikt kan stärka patientens makt och minska politikers makt. I motionen föreslås att patientens rätt att välja vård stärks och utvidgas. Patienten ska få stöd och hjälp att få sin vård och att hitta relevant information om kvalitet, väntetider och utbud av vårdgivare. Patienten ska äga sina egna patientdata, vilket är grunden i vårt förslag att långsiktigt förbättra möjligheterna att använda digitalisering som ett verktyg att effektivisera hälso- och sjukvården. Vi lägger särskild tonvikt vid vård och forskning om kvinnors sjukdomar och hälsa, samt hälsofrämjande arbete med fokus på psykisk ohälsa. De mest sjuka och sköra som ofta är äldre med kroniska sjukdomar behöver och ska få en sammanhållen vård och omsorg med kontinuitet i sina kontakter med hälso- och sjukvården. Den medicinska kompetensen och kontinuiteten ska stärkas inom äldreomsorgen. Vi anser att personal inom vård och äldreomsorg ska behärska begriplig svenska och vill införa språkkrav inom vård- och äldreomsorgen. I denna motion redogör vi för centrala nationella reformer inom svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Vårdköerna ska tas bort. Vi föreslår bland annat att patienten ska ha nationell valfrihet för slutenvård och att patientkontor ska stödja patienten att få vård . Genomför en långsiktig patientdatareform som innebär att patienten ska äga sin patientdata. Stärk patientens valfrihet och rätt till kontinuitet. Inför ett system med fast läkare och samordning av ett vårdteam för de mest sjuka och sköra i vården och omsorgen. Genomför en trygg och sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka och sköra och stärk den medicinska kompetensen inom äldrevården och äldreomsorgen. Avancerad cancervård som är tillgänglig när man behöver den. Ta fram ett nytt övergripande mål som siktar på ökad andel femårsöverlevare till . Ta fram och genomför en nationell barncancerstrategi som bland annat ska innehålla en statlig satsning på effektivare läkemedelsbehandlingar så som avancerade terapier i syfte att möjliggöra en individuell cancervård och barncancervård. Prioritera vård och forskning om kvinnors sjukdomar och hälsa. sätter patientens bästa först. Vi vill att ska ha en hälso- och sjukvård och omsorg av hög kvalitet som är tillgänglig när man behöver den. Vi vill att vården och omsorgen ska präglas av mångfald och valfrihet samt av utveckling, förändringskraft och nytänkande. Det finns mycket som är bra i svensk hälso- och sjukvård. Jämfört med andra länder står sig den svenska vården väl gällande medicinsk kvalitet, det akuta omhändertagandet, införande av ny medicinsk teknologi och användning av läkemedel. Och den svenska hälso- och sjukvårdens personal är välutbildad och kompetent. behöver emellertid en hälso- och sjukvård som hänger ihop utan onödiga gränser och ”glapp” och där mötet mellan patienten och professionen sätts i centrum. En central slutsats är att svensk hälso- och sjukvård behöver utvecklas i riktning mot ökad tillgänglighet i den nära vården och mer förebyggande långsiktiga hälsofrämjande insatser. Och utvecklas från en splittrad vård och omsorg av de mest sjuka och sköra till en sammanhållen och samordnad vård med kontinuitet i vårdkontakterna. För att vården ska bli mer tillgänglig och effektiv krävs att så många som möjligt ska kunna använda lättillgängliga digitala tjänster inom hela vårdkedjan och i alla vårdnivåer oavsett vårdgivare och huvudman. slutsatser om att äldreomsorgen inte stod förberedd och att möta samhällsspridningen i pandemin måste följas av förändring. Det finns ett stort behov av att reformera och utveckla den svenska samhällsorganisationen och erfarenheterna från hanteringen av pandemin tycks stödja den åsikten. Det ställs legitima krav på ökad medicinsk kompetens inom äldrevård och äldreomsorg som ökar behoven av samordning och kontinuitet. Då krävs det att resurserna till vården och omsorgen används effektivt till gagn för patientens bästa. Vägledande för förslagen i motionen är att dessa ska vara genomförbara i praktiken. Kraft läggs på reformer som kan genomföras någorlunda snabbt som mer långsiktiga strukturella reformer tas upp där det finns ett stort behov av sådana. Denna motion adresserar lösningar på allvarliga problem inom svensk hälso- och sjukvård och omsorg såväl på kort-, medellång- som lång sikt. Däremot kan av utrymmesskäl inte alla problem, styrkor, utmaningar och lösningar tas upp. Det är en nationell reformagenda som föreslås i motionen. Motionen har fokus på nya förslag till lösningar gällande långa vårdköer och ojämlik vård. Därutöver på de stora regionala skillnaderna rörande kvalitet och väntetider. Patientens makt över sin egen vård ska markant stärkas. De mest sjuka och sköra som ofta är äldre med kroniska sjukdomar ska få en trygg och sammanhållen vård och omsorg. Patienten ska få vård i rätt tid av hög kvalitet förmåga att leverera vård av hög medicinsk kvalitet är oftast av hög eller i vissa fall högsta internationella klass. har mycket bra medicinska resultat när det gäller överlevnad efter hjärtinfarkt, stroke och bröstcancer. Genom den medicinska utvecklingen, ökat kunnande och nya innovationer kommer behandlingsformerna fortsätta att förbättras och överlevnaden öka ytterligare. Brister och svagheter handlar framför allt om långa vårdköer och väntetider, ojämlik vård, bristande tillgänglighet och brist på vårdplatser. Därtill låg produktivitet, bristande kontinuitet och samordning. När det däremot gäller tillgång på personal och utrustning befinner sig på en likvärdig nivå med övriga jämförbara länder. förmåga att uppfylla den lagstadgade vårdgarantin, att som patient få sin operation eller annan behandling utförd inom utlovad tid, har försämrats kraftigt . Vårdköerna har fördubblats inom specialistvården. Det är orimligt att det skiljer i måluppfyllelse mellan den region som har bäst respektive sämst resultat gällande patienternas lagstadgade vårdgaranti. Långa, växande och fördubblade vårdköer präglade den svenska hälso- och sjukvården redan före pandemins utbrott. Den har emellertid medfört ett sådant starkt tryck på vården att vårdskulden nu är så omfattande att det kommer krävas ytterligare åtgärder för att betala av denna skuld till alla patienter som sitter i vårdens väntrum. Det är viktigt att göra skillnad på mer kortsiktiga förslag som syftar till att kunna beta av den omfattande vårdskulden och de förslag som siktar på att långsiktigt förbättra möjligheterna för patienten att kunna få vård . Förslag som exempelvis handlar om att stärka patientens egenmakt och valfrihet. Bägge kategorier av förslag kommer att behövas för att lösa de omfattande problemen. Ta fram ett nationellt mål – vårdköerna ska bort Ingen patient ska behöva vänta på vård i onödan. föreslår att ett nationellt mål tas fram för när vårdköerna ska vara borta. För att kunna ta avstamp från något så vill vi i ett första steg se till att vårdköerna betas av ned till den nivå som rådde när den socialdemokratiskt ledda regeringen övertog makten (51 663 personer i kö för ett första besök eller operation). [6] Alla patienter ska kunna få sin vård inom lagstadgad vårdgaranti. Det betyder att alla ska ha fått sin operation eller annan behandling . På lite vill vi skärpa vårdgarantin gällande första besöket respektive operation eller annan behandling i specialistvården. Regeringen bör skyndsamt ge i uppdrag att ett nationellt mål ska tas fram med innebörden att vårdköerna helt tas bort i enlighet med den lagstadgade vårdgarantin, och att delmål tas fram och formuleras i samarbete mellan stat, huvudmän och vårdutförare, samt att skärpa vårdgarantin och att detta regelbundet och öppet följs upp och utvärderas. Patienten ska ha nationell valfrihet för slutenvård är patienten helt beroende av var i landet man bor när det gäller möjligheten att få sin operation eller annan behandling utförd i rätt tid av hög kvalitet. Trots en lagstiftning på tillgänglighetsområdet har många regioner betydande svårigheter att leva upp till garanti. föreslår att det såväl i hälso- och sjukvårdslagen som i patientlagen slås fast att patienten fritt har rätt att söka slutenvård i hela landet oavsett vårdgivare. Det kommer krävas noggrann uppföljning av denna utvidgade rättighet och möjligheter till sanktioner ifall rätten till valfrihet i slutenvården ändå nekas. Patientkontor ska stödja patientens rätt till vård i tid Resultat från patientenkäter och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppföljning av patientlagen visar att det är långtifrån alltid som patienterna får nödvändig information om sina rättigheter som de behöver och har rätt att få. föreslår att det tas fram stöd för patienten i form av särskilda patientkontor (fysiskt och digitalt) som har till uppgift att informera, vägleda och ge råd till patienten avseende dennes rättigheter och till exempel ge uppgifter om väntetider och kvalitet i hälso- och sjukvården. Patientkontor ska också ha till uppgift att kunna lotsa patienten till behandlingsmöjligheter inom ramen för vårdgarantin. Patientkontor ska kunna hjälpa dem som har svårigheter att använda digitala redskap. Det finns fortfarande många människor som upplever svårigheter att använda digitala redskap och vi tror att det finns ett stort behov att kunna stödja dessa att lära sig den nya tekniken och på så sätt bidra till att alltfler vågar och kan använda sig av digitala applikationer i vården. Patientkontoren kommer innebära ett viktigt tillskott i vårdinfrastrukturen, tillsammans med verktyg såsom Vårdguiden och är vi övertygade om kommer leda till en stor kvalitetshöjning för många patienter. Nationell plattform för val av vård och information om väntetider En förutsättning för att valfrihet ska leda till rationella val och ökad effektivitet är att patientens tillgång till objektiv information och kunskap säkerställs. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i sin rapport utan genomslag utvärderat patientlagens påverkan i vården och där visat på patientens tydliga kunskapsunderläge. Den brist som finns på lätt tillgänglig information om skillnader i kvalitet, väntetider och bemötande i vården och omsorgen riskerar att leda till ineffektivare lösningar. föreslår att det tas fram en nationell plattform som är lättåtkomlig för alla patienter och som innehåller tydlig information till exempel om möjliga val av slutenvård och annan vård avseende utbud, kvalitet, väntetider och patientbemötande. Använd privata vårdgivare systematiskt – för att korta vårdköerna Arbetet med att beta av de långa vårdköerna och den akuta vårdskulden ska ske strukturerat, metodiskt och systematiskt. Alla aktörer såväl privata som offentliga ska tillåtas att vara med och bidra med värdefulla insatser. Regering och riksdag ska underlätta möjligheterna för att privata vårdgivare systematiskt ska kunna användas i hela landet för att korta vårdköerna. Fler privata vårdgivare som medverkar i detta arbete bidrar till ökad produktivitet och effektivitet. föreslår att ett gemensamt förfrågningsunderlag till ett anbudsförfarande gällande att ta bort vårdköerna utformas. Inriktningen bör vara en överenskommelse mellan stat och regioner och att om möjligt använda befintlig struktur och organisering kring Kommuner och Regioners gemensamma inköpscentral. Alla anbudsgivare som uppfyller ska-kraven ska ha möjlighet till avtal för att kunna hjälpa till att arbeta av de vårdköer som finns och utföra den vård som är eftersatt. På så sätt upprätthålls lagen om offentlig upphandling som det möjliggörs för privata vårdgivare att delta i arbetet. Endast regioner som redan påbörjat eller genomför liknande åtgärder i syfte att systematiskt använda tillgängliga privata vårdföretag ska kunna undantas från denna gemensamma regionala och nationella satsning. Utveckla kömiljarden – fokus på resultat Kömiljarden behöver reformeras för att skyndsamt stärka patientens möjligheter att få vård utförd . Det krävs ett prestationsbaserat system som är enkelt att följa upp. Patienten ska ha rätt att söka slutenvård där ledig kapacitet finns. föreslår att det skyndsamt tas fram en överenskommelse mellan stat och regioner om upprättande av en nationell vårdförmedling och väntelista i syfte att patienter som väntat än den lagstadgade garantin ska erbjudas sin operation eller behandling där vårdkapacitet finns. Vårdgarantin som kömiljarderna ska stödja att uppfylla ska vara bredare och innehålla återbesök och rehabilitering samt särskilt väga in de mest sjuka och sköra patienternas behov. Uppdraget att följa upp, utvärdera, analysera, sammanställa och redovisa efterlevnaden bör ges till en myndighet eller annan oberoende aktör. Redovisning ska ske regelbundet, öppet och med så korta tidsintervall som möjligt för att underlätta en mer effektiv styrning. Resultaten ska redovisas så lättillgängligt och lättförståeligt som möjligt. Patienten ska äga sin patientdata Digitaliseringen skapar möjligheter för hälso- och sjukvården vad gäller allt från att öka tillgänglighet och skapa mer jämlik vård till att förbättra patientsäkerhet och utveckla det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Det finns problem med digitaliseringens genomförande som inte klarat av att lösa på ett tillräckligt bra sätt. Det handlar till exempel om att nyttja patientinformation och hälsodata på ett systematiskt och metodiskt sätt. Detta i syfte att möjliggöra ännu bättre och mer förebyggande hälso- och sjukvård. Flera länder som tidigare legat långt före gällande digital teknik har sprungit om oss. Tyvärr präglas situationen av otydlig ansvarsfördelning mellan olika beslutsnivåer, myndigheter och aktörer. På nationell nivå utförs många förstudier och utredningar, men få saker genomförs som gör verklig skillnad i vårdens- och omsorgens vardag. När olika nivåer inom den offentliga sektorn fattar beslut som rör sin egen del av en större helhet leder detta till bristande möjligheter att samarbeta och samordna. Det är betydelsefullt att den offentliga digitaliseringen sker med tydligare samordning. ska privatdrivna verksamheters innovationer och sätt att använda ny digital teknik vara en motor som tas till vara på bästa sätt av det offentliga till gagn för patientens bästa. Ökad digitalisering av hälso- och sjukvård och äldreomsorg händer inte av sig själv utan kräver rätt förutsättningar, exempelvis vad gäller lagstiftning och organisation samt tydligt fördelat ansvar, befogenheter och ledarskap. Vi prioriterar förslag som rör patientdatareform, tydligt ansvar för den digitala infrastrukturen och en nationell strategi för digifysisk vård och omsorg. Patienten ska äga sin patientdata – en långsiktig patientdatareform Genom patientjournallagen åläggs alla vårdgivare att föra journal över en patients hälsotillstånd. Ordningen är att vårdgivaren äger journalen, och att patienten vanligtvis har möjlighet att läsa sin journal. Det är ofta svårt och krångligt för patienten att få ta del av information ur patientjournalen. Det gäller även för vårdgivare om det inte råkar röra den journal vårdgivaren själv äger. Dagens lagstiftning är varken anpassad till hur hälso- och sjukvården är organiserad, hur vi som medborgare och patienter rör oss eller till de nya möjligheter som digitaliseringen skapar. Detta medför stora kostnader såväl för den enskilde som för samhället i stort, i form av bland annat sämre patientsäkerhet, effektivitetsförluster och uteblivna möjligheter till verksamhetsutveckling. Det är rimligt att vårdgivare kan ge effektivare och bättre vård om man enkelt kan få tillgång till den journaldata som redan tagits fram. Information och data om patienten som samlas in av vårdgivare såsom mätvärden, testresultat, journalanteckningar, slutsatser, resonemang, diagnoser och liknande bör alla vara data som ska ges till och i grunden ägas och förvaltas av patienten. Detta ska fungera som en virtuell, sammanhållen journalföring från en gränslös mängd källor, där det är patienten som äger sin egen journal och förvaltar sin egen journal om man vill. Olika tekniska lösningar ska vara möjliga att använda för patienten så länge som man utnyttjar överenskommen standard för att lagra och tillgängliggöra journalen. Patienter som inte utnyttjar möjligheten att aktivt välja och ta hand om förvaltningen av sin egen journal, ska tillhandahållas en sådan lösning av det offentliga. föreslår att en patientdatareform tas fram och genomförs som innebär att patienten äger sin patientdata och det ska kombineras med att dagens krav på aktivt samtycke ska ändras så att en patient antas samtycka till att vårdgivare får ta del av patientinformation till dess att patienten själv eller anhöriga har sagt att vårdgivarna inte får göra det. Det är därutöver väsentligt att utreda möjligheten att kunna klassificera olika typer av vårdinformation för att kunna väga skyddet av patientens integritet mot vinsterna av att kunna använda patientinformationen för andra ändamål så som i forskningssyfte. Det är viktigt att personligt ägande av patientdata och hälsodata inte förhindrar samordning av avidentifierade data för forskning och möjliga innovationer. Ett ökat nationellt ansvar för den digitala infrastrukturen ska vara bäst i världen på e-hälsa. Den är ett verktyg för verksamhetsutveckling, innovationer och möjligheter att effektivisera och förbättra tillgängligheten i vården. Ett problem handlar om det juridiska dödläget kring molntjänster. Detta utgör ett betydande hinder för möjligheterna att använda digitala tjänster som tillåter alla medborgare att dela data och mötas via skärmen. Kommuner och regioner använder stora resurser på juridiska utredningar för att kunna hitta alternativa lösningar för molntjänster. Denna problematik bromsar effektivare lösningar inom välfärden. Det krävs ett ökat nationellt ansvar för infrastrukturen och samordningen av digitaliseringen. Mycket av dagens lagstiftning är detaljerad vilket gör att den snabbt blir föråldrad och illa anpassad till nya företeelser. Lagstiftning och regelverk behöver försöka hålla jämnare steg med den tekniska utvecklingen och innovationer.