ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H902573 · 2021-09-27 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. Antalet fall av hot mot målsägande, vittnen, poliser, åklagare och domare ökar oroväckande snabbt. Denna utveckling är oacceptabel i ett rättssamhälle och är ett hot mot hela det svenska rättssystemet och den enskilde medborgarens rättssäkerhet och trygghet. Utredningen av denna typ av brott måste prioriteras och en skärpning av straffet för övergrepp i rättssak bör övervägas.
mot · H902574 · 2021-09-27 00:00:00 — Avskaffa kravet på hotelltillstånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på hotelltillstånd och tillkännager detta för regeringen. Lagen om hotelltillstånd tillkom 1966 och föreskriver att den som vill driva hotell eller pensionat med minst nio gäster eller fem rum måste ansöka om ett hotelltillstånd hos polisen. För detta måste man betala en avgift på . Förutom att detta är en onödig kostnad för branschen och ett onödigt arbete för polisen (som har andra viktigare uppgifter) är det också en helt onödig byråkrati. Det finns redan ett flertal andra tillstånd, kontroller och inspektioner för den som bedriver hotell- och pensionatsavgift. Bland dessa kan nämnas brand- och utrymningsregler, livmedelsregler, miljö- och hälsoskyddsregler, kommunala planbestämmelser osv. Hotelltillstånd är en helt onödig byråkratisk åtgärd som inte tillför något alls. Reglerna bör därför avskaffas.
mot · H902575 · 2021-09-27 00:00:00 — Slopad straffrabatt för återfallsförbrytare ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopad straffrabatt för villkorligt frigivna som återfaller i brott, och detta tillkännager för regeringen. kan en person som döms till fängelsestraff släppas . Denna möjlighet bör endast gälla första gången man döms till ett fängelsestraff. Vid återfall i brott och ny fängelsedom bör möjligheten att släppas tas bort.
mot · H902576 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om anonyma vittnesmål och tillkännager detta för regeringen. Den grova kriminaliteten och uppgörelser mellan kriminella grupperingar har tagit en förfärande utveckling . Skottlossningar och mord är vanligt förekommande. Inte sällan är det svårt att få vittnen att ställa upp och berätta om vad de sett. Rädslan för hämnd från de grovt kriminella och väl beväpnade nätverken är alltför stor. I stället väljer många att avstå från att ställa upp som vittnen, vilket allvarligt försvårar möjligheten att fälla de skyldiga gärningsmännen. En möjlighet till användning av anonyma vittnesmål i undantagsfall i samband med rättegångar som rör mycket grov kriminalitet bör prövas. Ingen ska naturligtvis kunna fällas endast på ett anonymt vittnesmål, men som kompletterande bevisning bör det kunna godtas.
mot · H902577 · 2021-09-27 00:00:00 — Se över sekretessreglerna mellan myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över sekretessreglerna mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Flera myndigheter, bland annat polisen, och , har uttryckt problem med sekretessregler som försvårar möjligheten att upptäcka och utreda brott och överutnyttjande av bidragssystem. En översyn av sekretessreglerna behövs för att underlätta myndigheters möjlighet att få nödvändig insyn i varandras verksamheter och beslutsregler.
mot · H902578 · 2021-09-27 00:00:00 — Översyn av stödet till organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av stödet till organisationer och tillkännager detta för regeringen. Av och till diskuteras statens stöd till olika organisationer. Det handlar om allt från fusk med medlemsantal till organisationers påstådda odemokratiska eller i övrigt olämpliga ändamål. Det finns rent av risk för att organisationer som ägnar sig åt rent samhällsomstörtande verksamhet kan beviljas stöd av skattebetalarna. Det är dags för en grundläggande översyn av regelverket för stöd till olika organisationer. Det behövs dels ett tydligare regelverk för kommuners och regioners stöd till organisationer, dels en genomgående översyn av regelverken kring statliga stöd och de myndigheter som handlägger dessa stöd.
mot · H902579 · 2021-09-27 00:00:00 — Begränsa rätten till tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till tolk och tillkännager detta för regeringen. gäller rätten till tolkhjälp för invandrade väldigt generöst, i princip utan tidsgräns och så länge behov finns. Detta medför två problem. Det motverkar incitamenten att lära sig svenska, och det kostar mycket stora pengar för samhället, enligt uppgift handlar det om flera miljarder . Rätten till tolk borde rimligen bara gälla . Därefter får eventuell tolkhjälp betalas av den enskilde själv.
mot · H90258 · 2021-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som lägger fram förslag till ett nationellt vårdprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer pengar bör läggas på forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer resurser bör gå till eftervården och tillkännager detta för regeringen. Den svenska mödra- och förlossningsvården är ur ett internationellt perspektiv mycket framstående. Ändå lider en stor grupp kvinnor i vårt land av befogad förlossningsrädsla. Att gå igenom en förlossning med den psykiska påfrestning som förlossningsrädsla skapar innebär en reell risk för modern likväl som för barnet. Det enda acceptabla målet för en vårdapparat med ambitioner att vara världsledande är att ingen kvinna ska känna oro över sin förlossning, oavsett om det är rädsla över att inte få plats på BB, att få förlossningsskador eller att drabbas av förlossningsdepression. Ett nationellt vårdprogram bör tas fram genom en bred utredning som lägger fram förslag på åtgärder för att motverka ovanstående och närliggande exempel. Mer forskning bör gå till eftervård och skador kopplade till förlossning och mödravård. lämnar eftervården betydligt mer att önska på många håll i landet. Att få höra att allvarliga skador som uppstått under en förlossning ”hör till barnafödandet” är aningslöst och sorgligt. Ingen förtjänar att må dåligt, fysiskt eller psykiskt, efter att ha fött barn. , liksom , läggs mer pengar på forskning som är förknippad med manssjukdomar än vad som görs på kvinnoåkommor. För att denna skeva fördelning ska korrigeras bör därför ytterligare resurser läggas på forskning som berör åkommor som drabbar kvinnor, likt förlossningsskador. Eftervårdskontroller är avgörande för att säkerställa att moderns återhämtning går som förväntat, även känslomässigt och psykiskt. Trots detta är det tydligt att många nyblivna föräldrar upplever eftervården som eftersatt och underfinansierad i många regioner. Flertalet av de åkommor som drabbar mödrar efter förlossning kan förebyggas genom en eftervård som har sin utgångspunkt i den kvinnliga kroppen och de behov som följer på en förlossning. Mer resurser bör därför gå till att förbättra kontroller och vårdutbudet efter förlossningen.
mot · H902580 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddet för äganderätten bör stärkas i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är av central betydelse för en liberal demokrati som och en förutsättning för frihet och marknadsekonomi. Det finns skrivningar i grundlagen som rör skyddet för äganderätten men dessa skulle behöva förtydligas ytterligare. Även om äganderätten som princip inte kan upplevas som hotad i dagens skulle ett starkare skydd för äganderätten i grundlagen vara principiellt viktigt.
mot · H902581 · 2021-09-27 00:00:00 — Minska antalet riksdagsledamöter till 249 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter till 249 och tillkännager detta för regeringen. Den svenska har 349 ledamöter. Detta är, räknat per invånare, ett större antal än i många jämförbara länder. Ett minskat antal skulle öka engagemanget och det personliga mandatet för de valda ledamöterna. kan inte antalet ledamöter minskas alltför mycket om man ska behålla representativiteten i förhållande till folkmängden i de olika valkretsarna på en rimlig nivå som alla delar av landet ska vara representerade i . Att minska antalet ledamöter till 249 vore en lämplig avvägning.
mot · H902582 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska regelbördan vid bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. Bostadspolitiken ska ta sin utgångspunkt i människors behov. Målet ska vara att människor ska kunna flytta till jobb, familj eller studier. Det gynnar den enskilde individen och ekonomin i stort. I förlängningen är bostadspolitiken således en del av arbetslinjen. Bostadsbristen är ofta som störst där jobben finns. Lyckas vi bygga fler bostäder i väl fungerande arbetsmarknadsregioner skulle det kunna råda bot på en stor del av arbetslösheten. Vägen till fler bostäder går dock inte via subventioner. Snarare måste en upprensning ske i den djungel av lagar och regler som omgärdar bostadsbyggande. Ofta ställs helt orimliga krav på bostadens utformande och det är alldeles för lätt att överklaga och stoppa nya bostäder utan rimliga skäl. Konkret måste antalet riksintressen vid bostadsbyggande ses över, bullerreglerna måste lättas upp och naturreservat måste kunna upphävas.
mot · H902583 · 2021-09-27 00:00:00 — – en rättighet i skollagen för synskadade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i skollagen ta hänsyn till barn och unga med grava synskador så att de får rätt till blindskrift och tillkännager detta för regeringen. är en skrift skapad för att avläsa och med hjälp av fingrarnas beröring av ett relifierat mönster på ett underlag kunna läsa även för den som har defekt eller helt saknar syn. Mönstret kan antingen vara i form av vanliga bokstäver eller andra koder som representerar dessa. Ett taktilt alfabet öppnar upp för helt andra möjligheter att ta del av samhället och skrift för synskadade än vad som varit möjligt tidigare. är utrymmeskrävande då tecknen alltid består av sex till åtta punkter anordnade i två spalter i en fyrkant samt att de skrivs på ett speciellt tjockt papper. För att snabba upp skriv- och läsprocessen har olika kortskriftsystem utvecklats. För människor med synskada är blindskrift en väg till att ta del av information i skrift och därmed aktivt kunna ta del i samhället. Tyvärr saknar barn med grava synskador dessa rättigheter då blindskrift inte ingår i skollagen. För att ge barn och unga med synskada samma rättighet till hemspråk som barn med annat modersmål än svenska bör punktskrift skrivas in i skollagen.
mot · H902584 · 2021-09-27 00:00:00 — Språktest för arbete i förskola och skola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett språktest för att säkerställa att medarbetare i förskola och skola har tillräckligt goda kunskaper i svenska för att på ett tryggt och rättssäkert sätt kunna vara en del i verksamheten och tillkännager detta för regeringen. har och har haft en relativt stor inströmning med människor från andra länder med ett modersmål annat än svenska. Dessa finns nu på olika nivåer redo för att vara en del i den svenska arbetsmarknaden. är språket biljetten in i gemenskapen i vårt samhälle och utan denna biljett stöter man på hinder svåra att förbise. Att delta i svenskundervisning omgående när man kommer till är därför av största vikt. Vissa yrken är extra känsliga för språkförbistring eller för att kunna uppleva trygghet. Skolan med den kunskapsgrund den vilar på kräver inlärningssituationer där elever och lärare förstår varandra. Att då för dessa yrken ställa krav på tillräckligt goda kunskaper i det svenska språket för att säkerställa samarbete och samverkan är inte mer än rimligt. Härav behöver studier med tydlig målbild tas fram, test för ändamålet skapas och kravet på godkänt prov tas med vid anställning inom skola och förskola.
mot · H902585 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till lämplighetstest inför påbörjande av studier vid lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Skickliga lärare är den i grunden viktigaste delen till att elever som lämnar svensk skola har rätt förutsättningar för att stå väl rustade för vuxenlivet. Med lärare som lyckas nå fram till eleverna. Med lärare som entusiasmerar eleverna att göra lite till och att i alla lägen utifrån sina förutsättningar göra sitt yttersta för att nå lite längre. Med lärare som är bärare av denna kunskap och förmåga bygger vi en kunskapsskola som ger trygga elever med goda förutsättningar för framtida val. Men att vara en skicklig lärare är inte bara att själv ha trivts i skolmiljön när man själv var student. Att vara en skicklig lärare handlar om en förmåga att vara estradör som du besitter förmågan att visa vilken kunskap du själv har och varför du brinner för att föra vidare just den kunskapen till dina elever. Att vara en framgångsrik lärare bygger på så mycket mer än din egen förmåga att ta till dig stoffet och att själv vara en duktig elev. Detta är något svenska lärarutbildningar behöver få upp ögonen för. Med ett lämplighetstest där du får visa motivation för läraryrkets komplexitet och ges möjlighet att visa din kommunikativa förmåga i samspel med andra och förmåga att ta ledarrollen sätter vi fokus på det som delvis gör att vi kommer att få ut yrkesskickliga lärare.
mot · H902586 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att arbeta fram digitala nationella prov med tidseffektiv och säker rättning och tillkännager detta för regeringen. Att ha ett enhetligt nationellt prov för avstämning och inhämtande av kunskapsresultat hos våra elever är av stor vikt. De sker med jämna intervaller under skolåren och ligger till bra grund för att se trender och tendenser i riket i stort. Likväl ger de möjligheten till en ögonblicksbild i respektive skolklass som i sin tur kan stärka planering och resursfördelning i det fortsatta arbetet. Dagens prov innebär dock en stor arbetsbelastning för de lärare som ansvarar för eleverna i respektive årskurs som genomför proven. Såväl genomförandet av delproven som efterarbetet är tidskrävande och blir en allt för stor del av lärarens arbete för provskrivning. Att modernisera provsystemet så att de delar som så lämpar sig istället kan göras digitalt med central rättning alternativt utformas på ett sådant sätt att rättningen av ordinarie lärare går enkelt, snabbt och smidigt samt är rättssäkert. Allt för att frigöra maximal tid för lärarledd undervisning som det viktiga avstämningsmomentet kvarstår.
mot · H902587 · 2021-09-27 00:00:00 — Säkrad kompetens i bristyrken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till pop-up-utbildningar från universitet och högskola till samarbeten med lärosäten i regioner med bristyrken inom ett specifikt område för att säkra kompetensen inom bristyrken och tillkännager detta för regeringen. På många platser i ser vi ett behov av en viss typ av arbetskraft inom ett specifikt område, något som skapar en rundgång av personal då inte tillräckligt många med rätt sorts kompetens finns bosatta inom området. För att råda snabb bot på detta bör det göras möjligt att universitet och högskolor på ett snabbt och smidigt sätt kan starta pop-up-utbildningar i regioner som saknar ett större antal medarbetare inom ett visst område. Utbildningarna bör förläggas så nära bristyrket som möjligt för att både attrahera redan boende i regionen att på ett enkelt och smidigt sätt kunna läsa en utbildning nära hemmet och sedan vara anställningsbar i regionen samt öka möjligheten att studenter efter genomgången utbildning med ev. tillhörande praktik i regionen blir kvar efter avslutad utbildning. I saknas till exempel socionomer. Att ge möjlighet för universitet/högskolor att då öppna utbildning i ex. i samarbete med Campus skulle skapa utbildningsplatser nära bristyrket i en region som har låg studietradition och därmed en högre tröskel för människor att ta klivet till högre utbildning. Det finns ett tydligt mönster mellan studieort och region man sedan är verksam inom efter avslutad utbildning vilket tydliggör att problemet med avsaknad av kompetens inom en viss region med större sannolikhet skulle lösas genom pop-up-utbildningar i den aktuella regionen än genom generella högskole- och univsersitetsutbildningsplatser.
mot · H902588 · 2021-09-27 00:00:00 — Stoppa stödet till de som vistas olagligt i landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet genom att betala ut ekonomiskt bistånd eller genom andra former av stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff inte heller ska kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen, och detta tillkännager för regeringen. Integrationen av nyanlända tar alltför . behöver prioritera integrationen av de som har rätt att stanna i , inte ge stöd åt de som inte har rätt att vistas här. Enligt gällande rättspraxis kan kommuner avslå ansökan om försörjningsstöd (socialbidrag) till den som ansökt om uppehållstillstånd. Trots det gör inte alla kommuner det. Om personen däremot aldrig ansökt om uppehållstillstånd och håller sig gömd eller till exempel är en EU-migrant (HFD 2017 ref. 33) eller fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd och ansöker om något annat stöd än försörjningsstöd (HFD 2017 ref. 33) så har inte grund för att avslå. Det underminerar tilltron till samhället och skickar dubbla signaler, när en myndighet meddelar att en person inte har rätt att stanna i landet, medan en annan myndighet bidrar med stöd för att personen ska kunna stanna. Enligt en dom i () har en person, som inte har rätt att vistas i landet, och som har dömts till rättspsykiatrisk tvångsvård, rätt till stöd från efter avslutad tvångsvård (HFD mål nr 4464‑17 och 6418‑17). Det innebär att alla som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff i teorin skulle kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen, även om de inte har rätt att vistas i landet. Det är orimligt och lagstiftningen måste därför förändras för att säkerställa att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från . Samt att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet – genom att betala ut bidrag eller genom andra former av stöd från . Slutligen ska de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff (och som därför inte kan lämna landet, trots att de vistas olagligt) inte heller kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen. De ska lämna landet direkt efter avtjänat straff, och inte bli aktuella för exempelvis stöd till boende.
mot · H902589 · 2021-09-27 00:00:00 — Förändrade regler för vad som kräver bygglov ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklade regler för bygglov och tillkännager detta för regeringen. Den som vill bygga ut, måla om eller i övrigt förädla sin fastighet måste som regel ansöka om bygglov för det. Reglerna för vad som är bygglovspliktigt är väldigt omfattande, exempelvis krävs bygglov för att byta färg på en fastighet, bygglov krävs om en byggnad ska användas till ett annat ändamål än vad den tidigare används till eller uppföra ett plank. Det kan även krävas bygglov för att sätta upp eller väsentligt ändra en ljusanordning. Kommunen kan dessutom besluta om utökad eller minskad bygglovsplikt. Utökad bygglovsplikt innebär att åtgärder som normalt inte kräver bygglov gör det. Således, för att vara på säkra sidan, bör den som ska förädla sin fastighet kontakta kommunen för att veta vad som gäller för just dennes fastighet. Att ansöka om bygglov kostar både pengar och tid. Reglerna kring bygglov behöver förenklas så att äganderätten stärks och enskilda fastighetsägare ges större möjlighet att förädla sina fastigheter utan att behöva ansöka om bygglov. Det är inte rimligt att den som vill ändra kulören på ett förråd måste ansöka om bygglov för att göra det.
mot · H902590 · 2021-09-27 00:00:00 — Höjd ersättning till följd av expropriation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra 4 kap. expropriationslagen och därmed höja ersättningen till mark- och fastighetsägare vid expropriation från dagens 1,25 gånger marknadsvärdet till 2,0 gånger marknadsvärdet och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är skyddad av svensk grundlag, men äganderätten är inte oinskränkbar. I 2 kap. 15 § regeringsformen står det att inskränkning i äganderätten tillåts om det krävs för att tillgodose angelägna och allmänna intressen. Det kan exempelvis handla om att bygga ny väg eller järnväg. Att förlora mark eller fastighet till följd av exportnation, alltså till följd av tvång, är ett stort ingrepp i äganderätten. De flesta som drabbas är mark- och fastighetsägare på landsbygden, och affektionsvärdet av en gård som varit i familjen i generationer, eller av ett hus som man själv byggt, kan vara ovärderligt. Hur stor ersättning mark- eller fastighetsägare får bestäms utifrån förhållandena den dag när myndighet tar marken i anspråk, den så kallade värdetidpunkten. Ersättningarna regleras i väglagen samt lagen om byggande av järnväg. Båda hänvisar till 4 kap. expropriationslagen vilken säger att ersättningen ska motsvara marknadsvärdet plus . Ersättningen måste anses mycket låg givet att ingen hänsyn tas till affektionsvärde samt de obehagliga omständigheterna att behöva lämna ifrån sig mark och fastighet till följd av tvång. Ersättningen till följd av expropriation bör höjas för att ge en mer skälig ersättning till det intrång som görs i äganderätten samt för att ta höjd för ovärderliga affektionsvärden. Om en mark- eller fastighetsägare frivilligt väljer att sälja sin mark eller fastighet på marknaden ersätts denna därmed enligt marknadsvärdet. En rimlig princip bör vara att den mark- eller fastighetsägare som till följd av statlig expropriation ges en ersättning motsvarande dubbla marknadsvärdet givet att omständigheterna är under tvång. Expropriationslagens 4 kap. bör därmed förändras så att ersättningen höjs från dagens 1,25 av marknadsvärdet till 2,0 av marknadsvärdet.
mot · H902591 · 2021-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagfartskapningar och tillkännager detta för regeringen. Det är alltför enkelt att kapa en lagfart i . En lagfartskapning innebär att någon med förfalskade handlingar blir lagfaren ägare till en fastighet. För den drabbade innebär detta givetvis ett stort lidande och ofta både en lång och dyr juridisk process för att få tillbaka lagfarten. Det finns möjligheter för fastighetsägare att till viss del skydda sig mot lagfartskapningar. finns möjlighet att som fastighetsägare ansluta sig till Lantmäteriets tjänst ”mina meddelanden” och då elektroniskt få meddelanden om någon ansöker om lagfart på ens fastighet. Att den möjligheten finns är självklart bra, men skyddet mot lagfartskapningar måste vara mycket starkare. Exempelvis bör även de som inte anslutit sig till tjänsten eller har tillgång till en digital brevlåda också informeras i det fall någon ansöker om lagfart på deras fastighet. Det bör även finnas möjlighet att informera anhöriga till en fastighetsägare om någon ansöker om lagfart på en fastighet; det kan exempelvis vara aktuellt om fastighetsägaren bor utomlands. Regeringen behöver säkerställa att skyddet mot lagfartskapningar stärks.