mot · H9023199 · 2021-10-04 00:00:00 — 3Svensk industri och dess fördelar 4.1Behovet av mineraler för omställningen 4.2Orterna bör få tillbaka 4.4Åtgärder bör vidtas för att förhindra import av batterimetaller som inte är socialt hållbart producerade 7Ett hållbart skogsbruk för en stark skogsindustri med hög förädlingsgrad 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att kartlägga vilka samhällsavgörande industrier och naturresurser som finns och ge förslag på hur en långsiktig plan för desamma skulle kunna upprättas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SGU bör få i uppdrag att utreda vilka kritiska metaller som finns i samt att SGU:s uppdrag bör utökas så att det även innefattar mineralförsörjning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att utreda möjligheten till stödstrukturer till gruvindustrin för att utöka återbruk och återvinning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda länsstyrelser bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av gruvsamhällena så att de attraherar både kvinnor och män, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten att bryta malm i en fyndighet, s.k. bearbetningskoncession, ska ges endast om ekonomisk lönsamhet är möjlig när hela miljökostnaden, inklusive kostnader för efterbehandling, inkluderas, och att detta bör gälla även vid en utökad brytning i gammal fyndighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda hur en degressiv mineralersättning i syfte att främja lokal vidareförädling kan fungera och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mineralavgiften bör höjas och att pengarna ska avsättas i en gruvfond där huvuddelen av pengarna återförs till gruvregionerna för att bl.a. finansiera utbildning, bostadsbyggande och samhällsservice samt tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Bergsstaten inte heller, utan synnerliga skäl, ska kunna bevilja undersökningstillstånd, dvs. tillstånd att prospektera för att eventuellt kunna bryta i kärnområden för renskötsel, och dessutom ska fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. berörd sameby, alltid ges rätt att yttra sig över ansökan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter och institutioner bör se över hur klimat kan prioriteras i tillståndsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av havsbaserad vindkraft på lång sikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för ökad produktion av biogas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att bygga mer förnybar energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta investeringar i svensk vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med hur man från statligt håll kan bidra till att skogsindustrin tillsammans med forskningsvärlden ges möjligheter till omställning och hållbarhet för att skapa högst samhällsnytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda införandet av ett mål om att av samtliga statligt finansierade forskningsbidrag ska högst hälften gå till män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda införandet av ett mål om att av samtliga statligt finansierade innovationsbidrag ska högst hälften gå till män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till om hur man från statligt håll kan omfördela forskningsstöd för att stötta återvinningsindustrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en plan för att utöka testanläggningar för små företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur patenträttigheterna kan ses över, bl.a. med avseende på hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan, och tillkännager detta för regeringen. Behovet av en hållbar industri måste tydliggöras. vill se kraftigt ökade investeringar i det som ställer om . Tillverkningsindustrin i står för av näringslivets förädlingsvärde som räknas in i BNP och i finns ca 50 000 industriföretag. Den svenska ekonomin har genomgått omvälvande förändringar . Utvecklingen har framför allt drivits på av globaliseringen i form av ett ökat globalt arbetskraftsutbud från länder som och , ökad världshandel, ökad migration och teknologisk utveckling. Denna utveckling har ökat konkurrenstrycket på den svenska ekonomin i allmänhet och på tillverkningsindustrin i synnerhet. Inom tillverkningsindustrin har globaliseringen bidragit till att verksamheter med högt förädlingsvärde fått allt större andelar. Parallellt med denna utveckling har den privata tjänstesektorn vuxit kraftigt. Industrin befinner sig i en digitaliseringsprocess där det krävs ett aktivt förändringsarbete för att inte hamna på efterkälken. Hur långt man har kommit varierar dock stort mellan olika delar av industrin. På vissa håll ligger man redan i framkant vad gäller digitalisering och automatisering, på andra håll är det fortfarande långt kvar. Industrin har drabbats hårt i spåren av coronapandemin. slår i sin , fast att näringslivets förädlingsvärde rasade . fastslår även att vissa branscher drabbats mer än andra, såsom motorfordonsindustrin och tillverkningsindustrin medan andra klarar sig bättre, såsom livsmedelsindustrin och läkemedelsindustrin. Det har under pandemin gjorts en del satsningar i riktning mot industrin som har träffat mer eller mindre bra men där möjligheten till korttidspermitteringar har varit avgörande. Korttidspermitteringarna har möjliggjort för industrin att behålla personal i stället för stora varsel. Det går fortfarande inte att se vilka pandemins fulla effekter på industrin kommer att bli men oavsett behövs det fortsatt stora insatser endast för att möta behovet av klimatomställning inom svensk industri. 3 Svensk industri och dess fördelar vill se en övergång till förnybar energiproduktion och smarta elnät, satsningar på järnvägar, elvägar, utbyggd cykel- och kollektivtrafik, energirenoveringar och nybyggnation av lokaler och klimatsmarta bostäder. Det är satsningar som i hög grad kommer att påverka industrin. De statliga bolag som verkar inom industrin ska användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt, ekologiskt hållbart, öka konkurrenskraften och inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Staten bör ta ett större ansvar för styrningen av sina bolag och ägardirektiven till flera av de statliga bolagen bör utvecklas. Statligt ägande kan innebära en större faktisk insyn och makt och möjliggör omställningar i ett snabbare tempo. Mycket av det material som kommer från industrin är av samhällsavgörande karaktär, det kan vara material som behövs för välfärden, byggande eller omställningen. Industrin står också för många arbetstillfällen och på vissa orter sysselsätter man en majoritet av ortens arbetsföra befolkning. Det måste därför finnas ett gemensamt ansvar för de samhällsavgörande industrierna. Det borde finnas en uttalad strategi för hur vi hanterar de industrier som är av stor vikt . Regeringen bör få i uppdrag att kartlägga vilka samhällsavgörande industrier och naturresurser som finns och ge förslag på hur en långsiktig plan för desamma skulle kunna upprättas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vi ser att konkurrensen mot svensk industri inte avgränsas till produktion med relativt lågt förädlingsvärde utan även betydligt högre upp i förädlingskedjan. Vi vet också att produktivitetsökningarna inom olika sektorer och produktionsgrenar inte sker isolerat från varandra utan i ett systematiskt samspel, där såväl fysisk som social infrastruktur spelar en avgörande roll. En fungerande infrastruktur spelar stor roll i industrins möjlighet att utvidgas. Att vägar och järnvägar fungerar möjliggör för industrin att växa och ställa om. Strukturomvandlingen liksom klimatförändringarna ställer krav på helhetstänkande och en medveten, strategisk industri- och näringspolitik. 2016 antogs den nuvarande nationella industristrategin. Den fastslog fyra fokusområden; svensk industri ska vara ledande i den digitala utvecklingen, produktionen inom svensk industri ska vara hållbar, det ska ske ett kunskapslyft inom svensk industri och ska ta en ledande roll inom forskning gällande industri. inväntar nu en genomlysning av strategins effekter. Vi bör vara ett land som står i framkant när det kommer till industriell utveckling. Att industrin har möjlighet att ställa om är avgörande för hela . Att ge företag möjlighet att ta fler steg i sin förädlingsprocess fram till slutgiltig produkt tror skulle kunna innebära stora utvecklingsmöjligheter, speciellt för de små och medelstora industrierna som är de som genererar mest jobb. De skulle få anledning att vidareutbilda eller nyanställa för att utöka sin produktionskedja. Det skulle också ge klimatvinningar då man kan eliminera några av alla de transporter som sker företag och processer emellan. föreslår i vår budgetmotion (2021/22:V700) till ändamålet. Den svenska pappersindustrin har stora möjligheter att bidra ytterligare till produktionen av förnybar energi. Det handlar om produktion av produkter från tallolja och svartlut, men också framställning av biogas, flytande biobränsle, fjärrvärme och el. För det enskilda pappersbruket finns dock sällan resurser till sådana investeringar. vill därför utveckla ett program för grön omställning av pappersindustrin där investeringar som innebär energieffektivisering samt ökad produktion av förnybara bränslen ska få stöd. vill därför satsa för pappersindustrins omställning. 4 En hållbar mineralpolitik importerar vissa mineraler utan att ta hänsyn till konsekvenserna för miljö och mänskliga rättigheter i länderna där de utvinns, men vi behöver ta mer ansvar för vår mineralkonsumtion. Gruvindustrins verksamhet är ett ingrepp på miljön och ekologin i sitt närområde men ingreppet är också nödvändigt för att ska kunna ta ansvar för klimatförändringarna men också för att inte utnyttja fattiga länder och en ohållbar mineralbrytning där rika utländska ägare utnyttjar fattiga arbetare. En fortsättning på kolonialismen som måste brytas. Därför är gruvindustrin en strategiskt viktig näring för som vi skulle kunna utveckla ytterligare. Inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. En modernisering av det svenska samhället, där vi möter de miljö- och klimatutmaningar vi står inför, måste dock innebära att även gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. Gruvindustrin spelar en avgörande roll för omställningen. Vi vet att gruvindustrins verksamhet är ett ingrepp på miljön och ekologin i sitt närområde men ingreppet är också nödvändigt för att ska kunna ta ansvar för klimatförändringarna. För att ställa om maskiner, energitillförsel, fordon m.m. krävs mineraler och material. Men också för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras i samband med brytning av mineralerna. Dock är det viktigt att ingreppen i naturen kopplas ihop med ett ansvarstagande inför detsamma, vi behöver därför fastslå vikten av en långsiktig ägandestruktur inom gruvindustrin samt att geologiska undersökning (SGU) bör få ta ett större ansvar i prospekteringsprocessen. har goda förutsättningar för en framstående gruvforskning. Vi har en högteknologisk industri med hög kompetens. En nedlagd gruva kan ofta få svåra konsekvenser för det omgivande lokalsamhället och innebära en drastisk minskning av arbetstillfällen. Genom att i stället skapa en attraktiv forsknings- eller utbildningsmiljö kan den kompetens och de resurser som redan finns komma till stor nytta, både för lokalsamhälle och industri. Gruvor med avslutad produktion kan t.ex. i stället fungera som anläggningar för både svensk och europeisk forskning, eller som testanläggningar för gruvdrift i extremt klimat. Genom att använda de maskiner och den kompetens som redan finns på plats skulle en nedlagd gruva också kunna bli intressant för utbildning och vidareutbildning. 4.1 Behovet av mineraler för omställningen Behovet av att ställa om till ett hållbart samhälle kommer att kräva nya ämnen och material. har med sin gruvindustri goda chanser att gå före i den utvecklingen, inte minst vad gäller ny teknik för energilagring. Utanför har t.ex. en fyndighet med världens mest högkvalitativa grafitmalm hittats – ett ämne som kan spela stor roll för den framtida energilagringen. En ökad batterianvändning kommer att bli nödvändig, inte minst när trafik och transporter behöver ersätta fossila bränslen med hållbara alternativ. För att möjliggöra en kommersiell användning krävs dock fortsatt utveckling. Där kan svensk industriforskning spela en viktig roll. SGU bör få i uppdrag att utreda vilka kritiska metaller som finns i samt att SGU:s uppdrag utökas så att det även innefattar mineralförsörjning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nya gruvprojekt kan spela en stor roll för berörda lokalsamhällen. Nyöppnade gruvor i är ovanligt, har en gruva öppnats i och den ligger i . Det är bra att kraven på att öppna gruva i är högt ställda och att gruvnäringen tar ett större ansvar för ekologi och biologi vid gruvdriften. Det är dock viktigt att vid beslut även väga in de socioekonomiska möjligheter som en gruva innebär. Mycket har hänt inom gruvindustrin, t.ex. den koldioxidfria järnsvampen. Det görs också en del i att minska gruvindustrins utsläpp i stort men tyvärr är det inte nog. Det måste finnas politisk vilja för att omställningen ska kunna ske i den takt som är nödvändig. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, lägre resursförbrukning och med möjlighet att behålla inom det cirkulära systemet allt viktigare. Svensk gruvindustri har delvis lyckats bra med sitt återvinningssystem även om inte allt är möjligt att återvinna och allt än inte är i närheten att bli återvunnet. Det behövs dock vidare arbete med att se till att mineraler återbrukas i så hög utsträckning som möjligt. Regeringen bör få i uppdrag att utreda möjligheten till stödstrukturer till gruvindustrin för att utöka återbruk och återvinning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den framtida kompetensförsörjningen måste säkerställas om gruvnäringen och de lokala samhällena ska kunna utvecklas, i synnerhet som gruvindustrin verkar i områden med litet befolkningsunderlag. Gruvföretagen måste i högre grad kunna attrahera både män och kvinnor för att vara livskraftiga. vill se ett integrerat jämställdhetsarbete i allt utvecklingsarbete kring gruv- och mineralindustrin. Berörda länsstyrelser bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av gruvsamhällena så att de attraherar både kvinnor och män. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Orterna bör få tillbaka Genom nya gruvetableringar skapas framtidstro i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning. Mot nya exploateringar står andra intressen som måste tas på allvar. Detta innebär också att stora krav måste ställas på tillståndsgivande myndigheter. Ett ifrågasättande av gruvprojekt och prospekteringsbolag blir allt vanligare bland lokalbefolkning och miljöengagerade och det är förståeligt med tanke på ett flertal projekt i nutid. menar att ett tidigt involverande av alla berörda är ett krav som måste tillgodoses för att helhetssynen ska bli så bra som möjligt. Även andra näringars synpunkter ska synliggöras och vägas in i helhetsbedömningen. Det är av avgörande betydelse att de som berörs får stärkta möjligheter att påverka och att skydd av unika natur-, turist- eller renbetesområden säkerställs. Vid efterbehandling av nedlagd gruvverksamhet ska finansieringsformer säkerställa att branschen, inte staten och skattebetalarna, står för de ekonomiska kostnaderna. Gruvbrytning har en mycket stor påverkan på miljö och omgivande samhällen. Därför bör aktiebolagslagen ändras så att det ekonomiska ansvaret alltid tas av moderbolaget. Gruvbolag ska vid en konkurs inte kunna smita från sitt långsiktiga ansvar för de omfattande ingrepp i naturen som gruvor innebär. Rätten att bryta malm i en fyndighet, s.k. bearbetningskoncession, ska endast ges om ekonomisk lönsamhet är möjlig när hela miljökostnaden, inklusive kostnader för efterbehandling, inkluderas, detta bör även gälla vid en utökad brytning i gammal fyndighet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den svenska mineralavgiften behöver ses över. Mer pengar behöver gå tillbaka till orterna och biverksamhet runt gruvbrytningen borde i högre utsträckning ske runt de platser där gruvbrytningen sker. Det är rimligt att gruvbolagen ger tillbaka till de samhällen de verkar i. En framtida mineralavgift bör fungera degressivt i förhållande till vidareförädling. De företag som väljer att i högre grad förädla sina råvaror lokalt bör ha en lägre mineralavgift än annars. Detta skulle främja lokalsamhällen, ge arbetstillfällen och värden skulle stanna där gruvbrytningen sker. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda hur en degressiv mineralersättning i syfte att främja lokal vidareförädling kan fungera. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utöver det bör mineralavgiften generellt höjas och inkomsterna detta ger bör gå tillbaka till gruvregionerna. Det skulle göra att de värden gruvan skapar skulle kunna utökas till samhället i stort och vinsterna för medborgarna att ha en gruva skulle därför bli större. Mineralavgiften bör höjas och pengarna ska avsättas i en gruvfond där huvuddelen av pengarna återförs till gruvregionerna för att bl.a. finansiera utbildning, bostadsbyggande och samhällsservice. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 Olika intressens tillvaratagande Redan projektering och provborrning kan medföra negativa effekter på naturvärden och renskötsel. För att värna miljön och skydda unika naturområden bör lagstiftningen ses över. Bergsstaten, som handlägger ärenden som rör prospektering och utvinning av , ska inte utan särskilda skäl kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde. Bergsstaten ska inte heller, utan synnerliga skäl, kunna bevilja undersökningstillstånd, dvs. tillstånd för att prospektera för att eventuellt kunna bryta i kärnområden för renskötsel och dessutom ska fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. berörd sameby, alltid ges rätt att yttra sig över ansökan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna 4.4 Åtgärder bör vidtas för att förhindra import av batterimetaller som inte är socialt hållbart producerade anser att produktion av batterier, likväl som produktion av drivmedel, ska ske socialt och miljömässigt hållbart. Vi anser inte att det borde vara möjligt att importera mineraler och metaller som inte producerats hållbart för människor och miljö till eller inom EU. För att kunna spåra att mineraler inte kommer från länder, som t.ex. , där mineralerna utvinns med fruktansvärda konsekvenser för människor, måste spårbarhet och hållbarhetsmärkning tas fram och länderna uppmuntras att utvinna mineraler på ett sätt som är hållbart för både människor och natur. har också ett nationellt ansvar att själva utvinna metaller och mineraler hållbart för att möta ökad efterfrågan. För mer information läs vår motion En aktiv handelspolitik (2021/22:V321). 5 En hållbar stålproduktion Svensk stålindustri är världsledande på flera områden och en viktig exportindustri. Stålexporten utgör av totala varuexport och exporten gick till 145 länder . Stålindustrin bär på en mycket stark värdekedja där alla steg återfinns inom gränser. Genom att förädla råvarorna till personbilar, järnvägsmateriel och andra produkter skapas ytterligare arbetstillfällen. Eftersom svensk stålindustri är högt specialiserad kräver behovet av standardkvalitativt stål att vi också importerar stål. startades en pilotanläggning för Hybrit . Hybrit är ett samarbete mellan , och med syfte att skapa en fossilfri process för ståltillverkning till 2035. Första steget i arbetet är att utveckla koldioxidfria direktreduktionspellets i järnindustrin. Nästa steg är att ersätta kol med vätgas i tillverkningsprocessen. 2021 levererades det första fossilfria stålet till kund, detta är ett genombrott inte bara nationellt utan internationellt och en viktig väg framåt i arbetet mot omställningen för att förhindra klimatförändringar. För att Hybrit ska bli verklighet i hela produktionen krävs satsningar. För att skapa fossilfritt stål krävs stora mängder energi, drygt hälften av energiförbrukning . Det finns utöver Hybrit även andra viktiga projekt inom stålindustrin. steel i är ett exempel. I deras process ersätts den traditionella masugnsbaserade tekniken med direktreduktion. Man gör detta med hjälp av vätgas i stället för naturgas. För att fossilfritt stål ska bli möjligt behövs satsningar och arbete för att bygga ut elnätet och den förnyelsebara energin. Arbetet med energieffektivisering måste öka och arbetet med att ta fram anläggningar för vätgas intensifieras. Det bygger på en politisk vilja och en samverkan mellan statliga myndigheter, forskningsinstanser och industrin. Stålindustrins möjligheter till omställning är också avhängigt effektiva och rättssäkra tillståndsprocesser.