mot · H9024165 · 2021-10-05 00:00:00 — vill därför ge Specialpedagogiska () i uppdrag att agera för att stödja familjen i kontakten med skolan, När det gäller barn med synnedsättningar undervisas de i vanliga skolor som tyvärr ibland brister i kompetens kring synskadade elever. Rätten till undervisning i och på punktskrift bör också föras in i skollagen. övriga förslag och yrkanden inom detta område återfinns i vår kommittémotion inom utgiftsområde 16. När det gäller högre utbildning vill ge Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) i uppdrag att se över tillgängligheten för högskoleprovet, både vad gäller lokaler och anpassning av provet så att såväl personer ned fysiska, intellektuella och neuropsykiatriska funktionshinder har möjlighet att genomföra provet på ett bättre sätt än vad som är möjligt . Det är även viktigt att öka tillgängligheteten till högre studier för personer med funktionsnedsättning genom anpassning av studietakt och studiestöd. förslag och yrkanden inom detta område återfinns i våra kommittémotioner inom utgiftsområde 15 och 16. Det finns både personliga och samhällsekonomiska effekter av att alla bidrar och hjälper till i samhället utifrån sina egna unika förutsättningar. Detta grundläggande mänskliga behov förändras inte av en funktionsnedsättning. vill därför utreda möjligheten att inkludera utövande av arbete i de grundläggande behoven som ger rätt till personlig assistans. Att få rätt till assistans för utövande av arbete skulle förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att inkluderas på arbetsmarknaden. Det skulle vara till stor vinst både för den enskild och samhället. Personer med funktionsnedsättningar, såväl som mindre företag inom det privata näringslivet, beskriver att de höga kostnaderna kopplade till arbetsgivarens ansvar för arbetstekniska hjälpmedel och anpassning av arbetsmiljön utgör ett hinder för anställning. Det kan exempelvis handla om kostnader för att tillhandahålla extra rullstol, skrivbord som kan sänkas extra lågt, tolktjänst eller kommunikationsverktyg. Företagare beskriver att den extra kostnadsbördan jämfört med att anställa en person med likvärdig kompetens – men utan funktionsnedsättning – gör att de avstår att erbjuda en anställning till en person med funktionsnedsättning. Detta medför en inlåsningseffekt då det i stort sett endast är kommuner och stora företag som har möjligheten att erbjuda anställning utan att behöva beakta den extra kostnaden som anställningen av en person med funktionsnedsättning medför. En konsekvens blir att det blir svårare för framför allt personer som har en akademisk utbildning att komma in på arbetsmarknaden. föreslår därför en utredning kring hur man kunna ta bort hinder och underlätta för små och medelstora företag att anställa personer med funktionsnedsättning. Utredningen ska ta hänsyn till de samhällsekonomiska kostnaderna som följer av att personer med funktionsnedsättning ställs utanför arbetsmarknaden i enlighet med beskrivningen ovan. Ytterligare förslag för att personer ska inkluderas på arbetsmarknaden återfinns i motion för utgiftsområde 14. bidrog inom ramen för den tidigare alliansregeringen till att möjligheterna för personer med sjuk- och aktivitetsersättning att prova förvärvsarbete, studier eller ideellt arbete stärktes. Detta innebar mycket viktiga förbättringar, men det är alltjämt ett faktum att många av de personer som lever på sjuk- och aktivitetsersättningen har en ekonomisk utsatthet som är mycket svår att påverka. Därför var det viktigt med de förbättringar som genomfördes med höjd garantiersättning, höjt bostadstillägget samt sänkningen av skatten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Vi ser att detta är en utsatt grupp som riskerar att halka efter ekonomiskt och hamna i ytterligare utsatthet. har redan tidigare föreslagit både en höjning av garantinivån och skattesänkningar för personer som omfattas av sjuk- och aktivitetsersättningen. Det är därför positivt att regeringen i den aktuella budgetpropositionen föreslår borttagande av den så kallade ”funkisskatten”, en höjd garantinivå samt ett höjt bostadstillägg för personer som omfattas av sjuk- och aktivitetsersättningen. ställer sig bakom den satsningen. Regeringen införde 2018 ett bidrag (habiliteringsersättning) i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera deltagande i daglig verksamhet. Bidraget får användas av kommunerna för att införa eller höja en låg dagpenning till dem som deltar i daglig verksamhet enlig LSS. anser att målgruppen för bidraget borde utökas till att omfatta även personer som deltar i daglig verksamhet enligt SoL. Detta eftersom rådande regelverk drar en skiljelinje mellan arbetande kollegor, där vissa personer skulle få en stor ökning av sin dagpenning medan andra personer, som utför samma arbete på samma arbetsplats, inte skulle få någon ökning alls, enbart med anledning av att myndigheten i sin bedömning av personens funktionsnedsättning beslutat om att bevilja insatser enligt olika lagrum. Det statliga bilstödet syftar till att möjliggöra ett aktivt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning och leda till ökad delaktighet för dem som inte kan använda allmänna kommunikationer. Bilstödet reformerades 2017 för att bland annat göra det lättare för personer med låga inkomster att skaffa en anpassad bil, men reformeringen fick utstå hård kritik. utvärdering visade att handläggningstiderna hade förlängts och att de sökande i högre grad än tidigare hänvisades till att köpa stora och dyrare fordon. För den enskilde bilköparen har det i flera fall – tvärt emot intentionen – inneburit att det har blivit dyrare att skaffa en bil. Efter påtryckningar från bland annat oss kristdemokrater agerade till slut regeringen på utvärdering och finns förbättrade möjligheter till bilstöd. nås vi nu av oroande signaler kring att även den senaste reformeringen kring bilstöd har medfört försämringar för vissa personer. Det är därför angeläget att det omgående görs en övergripande uppföljning av bilstödets tillämpning för att säkerställa att det reformerade bilstödet inte - återigen och tvärt emot intentionen – har medfört fördyrande kostnader i slutändan för den enskilde. Bilstödet brister också fortsatt när det gäller specialanpassade bilbarnstolar. En dom i HFD har skjutit rättspraxis så att bilstöd bara kan beviljas till fast monterade anordningar på, eller ändringar av, ett specifikt fordon som innebär en varaktig förändring av fordonet. Bilbarnstolar kan emellertid inte vara fast monterade, eftersom de av naturliga skäl behöver bytas ut i takt med att barnet växer. är kritiska till att regeringen inte har vidtagit åtgärder för att motverka effekterna av domen. Det är viktigt att säkerställa att även barn med funktionsnedsättning kan färdas trafiksäkert. Det är därför angeläget att utreda möjligheten att bilstödet även bör omfatta specialanpassade bilbarnstolar. Acko Ankarberg (KD) [1] Rapport – Analys av minskat antal mottagare av assistansersättning 2020 [2] , Assistansersättning Vägledning 2003:6 Version 27 (sid 93). [3] HFD 2019 ref. 56, domsnytt 2019:031 [4] Rapport – Analys av minskat antal mottagare av assistansersättning 2020. [5] et al , . Strategier för besparingar i utredningar av ansökningar om personlig assistans – förändringar i svensk funktionshinderpolitik. [6] . [8].