mot · H9023361 · 2021-10-04 00:00:00 — Ett samlat omhändertagande av de mest sjuka och sköra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en brett parlamentariskt förankrad vision och riktning för äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt medicinsk kompetens och kontinuitet i äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdens och omsorgens medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram och genomföras språkkrav inom vård och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fast läkare och samordning av vårdteam i den nära vården för de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet även för andra kategorier av läkare än specialister i allmänmedicin att verka som fasta läkare i den nära vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av vårdval för sammanhållen vård av de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera verksamhetsnära forskning som rör omvårdnad och omsorg av äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en genomlysning av gränsdragningen mellan hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera förebyggande äldrevård och äldreomsorg med ett särskilt fokus på prevention av fallolyckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera satsningar på vällagad mat i vård och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision gällande undernäring hos äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över anhörigstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur systemet med anhörigstödjare i kommunerna fungerar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av olika boendeformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa likabehandling av hbtq-personer inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det förebyggande arbetet gällande ofrivillig ensamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra utvärdering av läkemedelsgenomgångar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga grundvårdutbildningar ska ge kunskaper i gerontologi, geriatrik och kognitiva sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet följa upp parboendegarantin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp och analysera effekterna av införandet av digital teknik inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem i syfte att underlätta samordning av äldrevård och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet följa upp efterlevnaden av skyddsutrustning inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa kvalitetskontrakt inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att metodiskt ta vara på analys och slutsatser och tillkännager detta för regeringen. prioriterar att stärka patientens inflytande över sin egen vård och omsorg. De mest sjuka och sköra behöver en mer sammanhållen och samordnad äldrevård och äldreomsorg. Därför ska organisering av vård och omsorg ske utifrån patienten eller den äldres perspektiv. som välfärdssamhälle borde se, bry sig om och uppmärksamma av en människas liv på motsvarande sätt som vi ser i livet - med förhoppningar, engagemang och omtanke. Detta synsätt präglar vår syn även på de mest sjuka och sköra, som vi har förmåga att se alla pigga människor som åldras långsamt och är friska långt upp i åldern. Omhändertagandet av de mest sjuka och sköra får aldrig fallera. Utgångspunkten för vården ska vara trygghet, mänsklighet och empati. Personer som ofta är äldre, ibland multisjuka och personer med kroniska sjukdomar ska ha ett tryggt omhändertagande och få en god vård. Ta vara på analys och slutsatser gällande äldreomsorgen. Till exempel den bedömning som kommissionen gör gällande att om nuvarande ansvarsfördelning inom vård och omsorg ska bestå är en fungerande samordning och samverkan mellan kommuner och regioner av yttersta vikt. nationella reformagenda för mer sammanhållen och samordnad äldrevård och äldreomsorg innehåller bland annat följande: Se över möjligheterna att åstadkomma mer sammanhållen och samordnad äldrevård och äldreomsorg. Stärk den medicinska kompetensen och kontinuiteten inom äldreomsorgen. Och se över möjligheterna att förbättra arbetsmiljöerna. Inför fasta läkare och samordning av vårdteam för de mest sjuka och sköra i den nära vården. Inför vårdval för sammanhållen vård för de mest sjuka och sköra genom att samla resurserna exempelvis gällande hemtjänst, hemsjukvård och geriatrik. Genomför en genomlysning av gränsdragningen mellan hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Prioritera förebyggande äldrevård och äldreomsorg med ett särskilt fokus på prevention av fallolyckor. Vi vill prioritera att det genomförs satsningar på vällagad mat i vård och äldreomsorg. Vi vill att anhörigstödet ses över. Vi vill säkerställa likabehandling av hbtq-personer inom äldreomsorgen. Genomför en utvärdering av läkemedelsgenomgångar. När läkemedel är feldoserade eller motverkar varandra kan det få stora konsekvenser. Genomför regelbunden uppföljning av parboendegarantin. Ta fram nationella riktlinjer för nationella ersättningssystem i syfte att underlätta samordning av äldrevård och äldreomsorg. Inför kvalitetskontrakt inom äldreomsorgen i syfte att säkerställa att verksamheten håller hög kvalitet. Ta vara på analys och slutsatser gällande äldreomsorgen, till exempel behoven av att stärka den medicinska kompetensen. Den demografiska utvecklingen med allt fler barn, unga och äldre gör att behoven av vård och omsorg ökar. kommer äldre ha ökat med , medan den yrkesverksamma befolkningen i åldern ökar med . Detta skapar ett starkt tryck på svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Det är oerhört positivt att alltfler människor lever och friskare liv i . Det innebär emellertid att trycket på svensk hälso- och sjukvård ökar. Sjukdomarna med högst dödlighet fortsätter alltjämt totalt sett vara hjärt-kärlsjukdomar, men förekomsten av både cancer och diabetessjukdomar ökar. Eftersom det är sjukdomar som oftare förekommer i högre ålder är det till stor del en konsekvens av en åldrande befolkning. Under en överskådlig framtid pekar alla indikatorer på att alltfler kommer att drabbas och behöva vård. Invånarnas hälsotillstånd utvecklas så att mer komplexa behov skapas och allt mer avancerad sjukvård kan ges i hemmet. Detta ställer krav på medarbetarnas kompetens och på ökat samarbete med vårdtagare samt samverkan med andra aktörer runt vårdtagaren. Denne har stor kunskap om sitt liv, sina behov och sin sjukdomssituation och det ska värderas och tillvaratas. Även närstående är en viktig aktör i omsorg och omvårdnad av invånaren och deras deltagande styrs av vårdtagarens önskemål och närståendes förmåga. Omhändertagandet av de mest sjuka och sköra når inte upp till den kvalitet som krävs av ett väl fungerande välfärdssamhälle. beskriver detta som att när pandemin slog till så stod den svenska äldreomsorgen oförberedd. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera den kris som uppstod. Äldreomsorgen har strukturella problem som måste åtgärdas till exempel bristen på tillräckligt utbyggd medicinsk kompetens. Det är förhållandevis stora skillnader mellan kommunerna vad gäller bemanningen, särskilt vad gäller sjuksköterskor. Internationella studier har visat att kvalitetsbrister i särskilda boenden bland annat har samband med låg bemanning. Hög personaltäthet, särskilt av sjuksköterskor, är en faktor visar internationella resultat som har samband med bra vårdprocesser och vårdresultat. Kompetensen och erfarenheter inom äldreomsorgen är högre än , men det räcker inte. Behovet av medarbetare inom äldreomsorgen är stort. Det kommer att vara en mycket stor utmaning för kommunerna och privata utförare att kunna rekrytera och behålla medarbetare, men också att klara av att finansiera en allt större äldreomsorgsverksamhet när antalet sjuka och sköra äldre ökar. Hälsotillståndet för många sköra äldre utvecklas gradvis vilket leder till att komplexa behov skapas efterhand och allt mer avancerad sjukvård kan ges i hemmet. Detta ställer krav på medarbetarnas kompetens och på ökat samarbete med vårdtagare samt samarbete med andra aktörer runt vårdtagaren. Denne har stor kunskap om sitt liv, sina behov och sin sjukdomssituation och det ska värderas och tillvaratas. Även nära anhöriga är viktiga i omsorg och omvårdnad av äldre som börjar bli sjuka och sköra och deras deltagande styrs av vårdtagarens önskemål och närståendes förmåga. Svensk hälso- och sjukvård behöver ta fler steg när det gäller att utveckla en sammanhållen vård för de mest sjuka och sköra – ofta handlar det om äldre, multisjuka med kroniska sjukdomar. Ett samlat och samordnat omhändertagande av de mest sjuka och sköra är en av de allra största möjligheterna framöver för att kunna höja kvalitet och effektivitet gällande patienternas och brukarnas vård och omsorg. Ett betydande problem är att många sköra äldre tvingas åka till sjukhusens akutmottagningar för besvär som egentligen hade kunnat åtgärdas i deras hem, oavsett om det är ett äldreboende eller egen bostad. Detta skapar onödig stress, väntan och oro för de äldre. För att kunna hantera detta krävs bland annat ett nytt arbetssätt där kommuner och regioner, som delar på det totala vård- och omsorgsansvaret för de mest sköra, ser till helheten och den samlade samhälls- och patientnyttan av sin verksamhet. Allt fler regioner utvecklar nu mobila team och vårdnära organisationer för att kunna möta patienten i hemmet. Detta arbete måste stödjas och vidareutvecklas. Även digitala lösningar som kopplar ihop patienten i sitt hem med hälso- och sjukvården är modeller som behöver utvecklas. För att underlätta detta vill skapa bättre långsiktiga förutsättningar för vårdens- och äldreomsorgens medarbetare att arbeta mer samordnat. Det handlar till exempel om att lättare kunna dela information med varandra via journalsystem eller ha rotationstjänster mellan region och kommun. Dagens sjukhustunga vård med långt driven specialisering behöver bli mycket bättre på att koordinera patientens olika vårdinsatser och komma närmare medborgarna. Närhet handlar både om geografisk närhet och om tillgänglighet. som det i hög utsträckning handlar om att bygga nära relationer mellan patienten och vårdens medarbetare för att skapa mer trygghet, kontinuitet, samordning och kompetens – utifrån patientens förutsättningar och behov. En central slutsats är att svensk hälso- och sjukvårdens resurser kan användas på bättre och effektivare sätt för patienten om vi till exempel genomför en förflyttning;[3] från slutenvård till mer av öppenvård från sjukhus till mer av nära vård från sjukvård till förebyggande proaktiva hälsofrämjande insatser från att fokusera på organisation till att sätta patientens perspektiv allra främst. Ett stort problem är att kommuner har så olika möjligheter att tillgodose de äldre sjuka och sköras behov. Generellt kan man säga att de små kommunerna har sämre möjligheter än de större att skapa kompetens inom äldreområdet på alla nivåer i organisationen. Den kompetens inom hälso- och sjukvård som behövs i kommunens ledning saknas oftast i de små kommunerna. Olika former av samverkansorgan mellan kommunerna och mellan regioner och kommuner prövas och ofta är det svårt att åstadkomma effektivitet i dessa samverkansformer. Detta ställer höga krav på att se över hur samhället ska kunna åstadkomma en sammanhållen samordnad äldrevård och äldreomsorg. Det behövs en vision och tydlig riktning för äldrepolitiken Det finns nationella mål gällande politiken för att skapa bättre förutsättningar för äldre. Dessa fastslogs genom propositionen Nationell plan för äldrepolitik. Fyra mål lades fram då och ett femte övergripande mål har tillkommit därefter. Dessa målsättningar är: Kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag Kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende Ha tillgång till god vård och omsorg Erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg Målen är brett förankrade i . De står sig väl trots att dessa mål lades fast och bildar fortfarande en grund för äldreomsorgen och i denna motion konkretiserar vi ett antal moderata förslag som ska leda till förändringar som måste ske inom området vård och omsorg för att kunna ge de mest sjuka och sköra ett mer samlat omhändertagande och öka ambitionsnivån inom äldreomsorgen. Det behövs en tydlig riktning på nationell nivå för vård och omsorg som rör äldre med vårdbehov. vill se en brett parlamentariskt förankrad vision för äldreomsorgen i . En vision och riktning som ska hjälpa och stödja arbetet att utveckla politiken för äldre – den nationella nivån tillsammans med alla 21 regioner och 290 kommuner. Regeringen bör ta initiativ till en sådan vision och riktning som kan hålla , som den uppdateras regelbundet. Principer och värderingar som vägleder vård- och omsorgspolitik När ska lösa samhällsproblem finns det grundläggande principer och värderingar som styr vårt tillvägagångssätt. Det spelar ingen roll vilket sakområde det gäller eller om det är på kommun-, region- eller nationell nivå. utgångspunkt är människan. Därför ska organisering av vård och omsorg ske utifrån patienten eller den äldres perspektiv. Det innebär att hälso- och sjukvården ska vara organiserad så att systemen inte gör att människor faller mellan byråkratins administrativa stolar eller far illa. Vård ska ges efter behov. Störst behov först. tar ansvar för att det offentliga möter medborgarnas berättigade förväntningar på hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Och vi gör detta utifrån det självklara faktum att det totala skatteuttaget måste hållas på en rimlig nivå och skattebetalarnas pengar ska användas så effektivt som möjligt. När tar sig an problem och utmaningar inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg är bland annat följande viktigt. När det ekonomiska trycket ökar blir det ännu viktigare att prioritera tydligt. Politiskt ledarskap försöker identifiera vad som skapar mindre värde för medborgarna och prioriterar bort det, så att resurserna istället kan riktas till sådant som skapar mer värde för medborgarna. Allt ryms inte inom det gemensamma åtagandet. Det kan till exempel handla om tidskrävande och överflödig administration, eller extremt dyra läkemedel som bara i marginalen kortvarigt förbättrar livskvaliteten. Säkerställa att resurserna används smart Det är vårt gemensamma ansvar att säkerställa att vi får ut så mycket vård och omsorg som möjligt för skattepengarna. Att alla patienter verkligen får vård av hög kvalitet i rätt tid. Ledning och styrning ska präglas av professionalism och tillit. Mindre byråkrati och administration ger mer vård. Politikens uppgift är att peka ut tydliga mål och riktning, men det är professionen som avgör hur uppgiften ska lösas. Sjukvårdens medarbetare måste få jobba med det som de är utbildade till att göra. Tydliga krav ska ställas från politiskt håll på goda resultat och att budgeten hålls. Ersättningssystemen ska vara konstruerade för att uppmuntra hög effektivitet, nytänkande och innovationer och verksamheternas prestationer ska kontinuerligt följas upp och återkoppling ske. Uppföljningen ska utgå ifrån att resultaten kan förbättra verksamheten, inte för datainsamlingens skull. Ett exempel på hur regionerna kan använda sina resurser mer effektivt kan vara att använda befintliga och väl fungerande tekniska lösningar på marknaden snarare än att använda skattemedel för att utveckla egna lösningar. Det kan även handla om att i högre grad jobba förebyggande, preventivt, och hälsofrämjande – för att färre människor överhuvudtaget ska behöva söka vård. Uppmuntra nytänkande och innovation För att klara att möta välfärdens utmaningar är förmågan att tänka och göra på nya sätt helt avgörande. Ska vi klara av att leverera vård och omsorg med lika bra eller högre kvalitet till lägre kostnad krävs radikalt nytänkande. måste lyckas skapa mer utvecklingskraft genom att bli bättre på att ta tillvara idéer från vården och omsorgens medarbetare, ledare och andra intressenter. Det krävs emellertid åtgärder för att bättre kunna fånga upp idéer och det krävs processer för att testa, utveckla och genomföra nya idéer. Det krävs också insatser för att förändra kulturen på arbetsplatser så att vården och omsorgen i högre utsträckning uppmuntrar nya idéer. behöver mer mod att prova nya metoder och hitta nya lösningar – färre pilotprojekt vid sidan av vården och mer verksamhetsutveckling i den direkta vården. Hälso- och sjukvården måste bli bättre att i partnerskap med näringslivet hitta gemensamma utvecklingsområden där alla blir vinnare. Mångfald av vårdgivare förbättrar patientens hälso- och sjukvård Svensk hälso- och sjukvård och omsorg står inför stora problem och betydande utmaningar . Inte minst gäller detta den växande vårdskulden. I det läget är det viktigt att tillvarata privata och ideella initiativ. Därför ska vi sträva efter att skapa långsiktiga förutsättningar för en mångfald av aktörer. Det är viktigt att etablera strukturer som skapar valfrihet, ökar kvaliteten via kvalitetskonkurrens, bidrar till kostnadseffektivitet och gör att fler aktörer är med och utvecklar nya idéer, innovationer och lösningar. Privata vårdgivare har hittat nya möjligheter att, inom ramen för befintliga ersättningssystem, erbjuda vård genom t.ex. digitala vårdtjänster. De använder digitaliseringens potential för att utveckla vården. Det har lett till högre tillgänglighet för vårdtagare runtom i landet och att primärvården kunnat utvecklas. För att fortsätta uppmuntra den här utvecklingen krävs långsiktiga och förutsägbara ersättningssystem, som bidrar till nytänkande och innovation. Eget och gemensamt ansvar ska vara en tydlig röst för det egna ansvaret vad gäller hälsan. Att äta bra, motionera och hitta tillräckligt med tid för återhämtning är viktigt för varje människas välmående. Ett aktivt socialt liv och egen försörjning bidrar också till bättre hälsa. Att skapa tilltro till den egna förmågan ger större känsla av egenmakt, hoppfullhet och framtidstro – det bidrar också till bättre hälsa. Att anstränga sig och göra vad man kan för att ta hand om sin hälsa innebär att den som verkligen har behov av vård kan få det snabbare. Det egna ansvaret betyder att det offentliga bättre kan leva upp till sina åtaganden. Och låt oss på en gång slå fast att pekpinnar, tvång och förbud inte kommer leda till att människor börjar leva mer konsekvent långsiktigt hälsosamt. Det leder istället till känslor av otillräcklighet och dåligt samvete, oro och osäkerhet. Det är tillgång till stöd, kunskaper, rådgivning, samarbete och inspiration att leva mer hälsofrämjande och hälsosamt som kan bidra till att det istället blir mindre kravfyllt och mer lustfyllt att skaffa sig hälsoförebyggande levnadsvanor. är möjligheterna att söka information om vad som är bra eller dåligt för hälsan större än vad det någonsin har varit. möjliggör modern teknik för människor att kunna följa sina kost- och träningsvanor i betydligt högre utsträckning . Dagens hälsoförhållanden och vårdbehov är till del resultatet av gårdagens levnadsvanor, livsvillkor och vårdstruktur. Vi vet att ohälsosamma levnadsvanor kopplas ihop med många folksjukdomar. Därmed är också utvecklingen av våra levnadsvanor av särskild betydelse för den framtida ohälsan. Här krävs både eget och gemensamt ansvar. som välfärdssamhälle borde se, bry sig om och uppmärksamma av en människas liv på motsvarande sätt som vi ser i livet - med förhoppningar, engagemang och omtanke. Detta synsätt präglar vår syn även på de mest sjuka och sköra, som vi har förmåga att se alla pigga människor som åldras långsamt och är friska långt upp i åldern. är år som ingen kommer att glömma. Vi kommer framförallt komma ihåg att det var åren då Covid-19-pandemin härjade både i och globalt. Det var åren då fokus sattes på äldreomsorgen. Det var verkligen att de allra mest sjuka och sköra fick en plats högt upp på den politiska agendan. De mest sjuka och sköra som saknar en röst i debatten. Men debattklimatet om äldreomsorgen från politiker har varit hård och delvis onyanserad. Vi ska lära av pandemin, ska vi inte använda den som ett slagträ i debatten för att försöka stärka politiska och ideologiska övertygelser om hur äldreomsorgen ska skötas. Antalet äldre i befolkningen blir flera och ökar kontinuerligt. blir hälsan i befolkningen allt bättre, inte minst bland äldre, vilket gör att behoven av kommunala insatser inte ökar i samma takt som befolkningen. Sannolikt kommer emellertid inte denna utveckling att fortgå för alltid. Förberedelser bör ske nu för att kunna möta den ökning av behov av äldrevård och äldreomsorg som kommer. Välfärdsteknik, både befintlig och nyutvecklad, skapar stora möjligheter att minska behovet av medarbetares tid inom äldreomsorgen när den inte behövs utan istället kan användas bättre där personals närvaro verkligen krävs. Ett exempel på detta är nattkameror där vårdtagaren får tillsyn utan att riskera att väckas. Mer utrymme skapas då att istället vara fysiskt närvarande hos den vårdtagare som behöver det. En del i teknikutvecklingen är digitalisering som kan användas på många sätt inom äldreomsorgen. Men utvecklingen går långsamt. Den utvecklingstakt och utvecklingskraft som finns inom äldreomsorgen måste öka för att möta morgondagens behov. Det skulle behövas en tydligare nationell strategi för digitaliseringen inom äldreomsorgen. Patientens behov ska styra arbetssätt och organisering. Den svenska vården är emellertid inte organiserad utifrån de mest sjuka trots att till exempel personer som har minst två kroniska sjukdomar står för hälften av de samlade hälso- och sjukvårdskostnaderna. [4] De patienter som är mest sjuka kräver en annan vårdlogik. Ett arbetssätt som snarare är proaktivt istället för reaktivt. Detta sätt att arbeta på kan vi inspireras av vårt grannland . Där har man gått från proaktiv till reaktiv, från sen till tidig insats och från kompensation till rehabilitering. Omhändertagandet av de mest sjuka och sköra får aldrig fallera. Utgångspunkten för vården ska vara trygghet, mänsklighet och empati. Personer som ofta är äldre, ibland multisjuka och personer med kroniska sjukdomar ska ha ett tryggt omhändertagande och få en god vård. Den stora utmaningen - omfattande behov av ett samlat omhändertagande av de mest sjuka och sköra Utredningen effektiv vård pekar på och gör analysen varför de mest sjuka – ofta äldre, multisjuka och kroniskt sjuka behöver vård och omsorg på ett annat sätt än dagens system.