kam-sd · H8C120210623sd · 2021-06-23 15:00:00 — Och när till exempel mediehus med internationell press som al-Jazira och blir bombade måste man visa bevis på att de är militära mål, för vi kan se att när man dödar 256 civila och 66 barn träffar man inte bara militära mål. Då dödar man också Gazas människor. Ja, naturligtvis ska krigsbrott bekämpas. Man ska utreda eventuella krigsbrott oavsett var de sker. Men i det här fallet har vi klart och tydligt sett att den odemokratiska och djupt osympatiska terrorgruppen med flera grupper har avfyrat enorma mängder raketer mot , och de struntar fullständigt i var de slår ned. Jag vet att också fördömer detta, men hur skulle och vilja att svarade på det? Man har ju faktiskt angripit byggnader just för att de har använts som militära baser på ett eller annat sätt. Vad finns det som tyder på att den israeliska militären inte har gjort det? De brott som Hamas begår består i att man skickar raketer från mot civila israeler för att man inte kan rikta in dem mot militära mål, vilket hade varit okej enligt folkrätten. I stället träffar man hej vilt. Därför är vi otroligt glada över att finns och att så många av den massiva mängd raketer som Hamas skickar mot skjuts ned. Man har enligt folkrätten rätt att försvara sig proportionellt, det vill säga att man måste väga civila och militära mål. Detta är en del av Hamas strategi, och det är också därför de inte går att besegra militärt, tror jag. Hade Hamas gått att besegra militärt hade väl en av världens största militärmakter redan gjort det, men det går inte. Det är därför man måste bryta blockaden av och ge Gazaborna andra alternativ än att stödja en terrororganisation som Hamas. Men styr Hamas för att omvärlden inte har klarat av att lägga detta tryck på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i När de avskyvärda terrorattentaten i inträffade slutade det med att tolv personer dödades och elva skadades. Alla minns vi morden på redaktionen för . Vi minns gisslandramat i östra och dagarna av dramatisk jakt, som slutade med att gärningsmännen sköts till döds av polisen. drabbades av islamistisk terror. Hamas avlossade över 4 000 raketer för att sprida skräck och mörda oskyldiga människor. Anser att det är någon skillnad mellan och rätt att försvara sig mot terror? Som jag var inne på förut finns det enligt folkrätten en rätt att försvara sig proportionellt, det vill säga att man måste kunna identifiera att det är ett militärt mål man träffar. Det är detta som är utmaningen i ett så tättbefolkat och litet område som , där 2 miljoner människor bor. Det är alltså i praktiken omöjligt att veta att civila inte skadas när man attackerar legitima mål. Detta är också en del av Hamas strategi. Det är därför jag menar att både och omvärlden behöver en annan strategi för att folket i ska få en bättre livssituation. kan du vara och ha upplevt fyra krig. Du har inte rent vatten, du har inte avlopp och det är svårt att försörja sig - just för att blockaden finns där. Jag menar att vi måste sätta Gazabornas möjligheter till värdiga liv i fokus. Då kommer vi också att stoppa rekryteringen av radikaliserade till Hamas. Jag har varit i och sett hur det ser ut. Jag ser behoven som talar om - det är ingen tvekan om det. Men här handlar det om en helt annan sak, nämligen att alltid plockar fram en särskild måttstock när det handlar om . Det som gäller andra länder gäller inte . När raketerna regnar över israeliska städer och hundratusentals invånare jagas ned i skyddsrummen ser Vänstern israeliska brott mot folkrätten - för att gör som gjorde 2015, det vill säga använder sin rätt till självförsvar. När terrorn drabbade talade Svennelings partiledare om ett vidrigt dåd. När drabbas är reaktionen från partiledaren att UD måste läxa upp den israeliska ambassadören. Israelfientligheten, fru talman, sitter i dna. har fel, och jag ska förklara varför. Det finns en väldigt stor skillnad mellan och Hamas. är en stat - en demokratisk stat med fria och rättvisa val där man kan välja sina ledare. Det gör att man också har ambassadörer i . Jag tycker att det är rimligt att man kallar upp dem om det pågår flygräder över ett område där det bor 2 miljoner människor, där vi i slutändan kan räkna till 256 döda, varav 66 barn - garanterat inte Hamasterrorister. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i har vi i Hamas en terrororganisation som bryter mot folkrätten genom att, som beskriver, urskillningslöst skicka raketer mot . De flesta slås som tur ned av , och det är jag tacksam för. Annars hade dödstalen också på den israeliska sidan varit högre. När det gäller dem som dog på israelisk sida handlar det om samma typ av grymhet som präglar hela denna konflikt, men ockupationen är grunden. När man lyssnar till utrikesministern låter det som att relationerna mellan och är problemfria. Faktum är att de är körda i botten. Av EU-ländernas 27 utrikesministrar är den enda som inte är välkommen i enda demokrati. relationer till måste återupprättas. har regeringen misslyckats med detta. måste biståndet till palestinska områden förändras. Alltför länge har biståndspengar gått till spridande av antisemitism och hat mot . Alltför länge har palestinska myndigheten avlönat dömda terrorister och deras familjer. Till dess att terrorstödet och antisemitismen stoppas måste biståndet till palestinska områden frysas. Självklart ska vi bistå det palestinska folket. har palestinierna utsatts för allvarliga oförrätter. Ansvaret för detta faller tungt på genomkorrumperade palestinska ledare som konsekvent satt stopp för demokratisering och fred. Från den brittiska förslag 1936 till 1947 och senare års fredsinitiativ har palestinska ledare sagt nej till uppgörelser med . Utan en ökning av det politiska trycket på detta ledarskap blir det ingen förändring. Att som den hålla regimen i under armarna är inte att hjälpa. Det är att svika det palestinska folket. Många har jämfört den israeliska regeringens och dess myndigheters sätt att dela upp människor på grund av härkomst med apartheidsystemet i . Ändå slog människorättsorganisationen juridiska granskning av lagar, där man konstaterar att de liknar apartheid, ned med kraft. Att prata om apartheid syftar till att visa på systematiken i det förtryck som möter palestinierna i deras liv. Jag minns när jag passerat genom checkpoints i . Det är som att vara ett boskapsdjur. Man trycks igenom en trång checkpoint där det spelas hög musik, samma låt som går på repeat för att driva en till vansinne. Vi kan titta på den diskriminering som möter araber som bor i och är israeliska medborgare. De diskrimineras strukturellt genom att deras samhällen prioriteras bort. Vägar rustas inte upp, och när du har svängt in i ett arabiskt dominerat område märker du skillnaden jämfört med ett israeliskt. Detta skapar klyftor även i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Varför ser inte detta systematiska förtryck av palestinier? låter som de mest extrema palestinska grupperingarna, som brukar använda sig av samma terminologi och tala om som en apartheidstat. Rapporten som nämner är långt ifrån okontroversiell. Till och med Human Rights Watchs tidigare chef har erkänt att organisationen har ett stort problem när det gäller opartiskheten i relation till den här konflikten, vilket denna rapport sannerligen ger uttryck för. Om man jämför det demokratiska med en apartheidstat förminskar man det system som plågade befolkningen i . Jag tycker att det är riktigt, riktigt dåligt. Bosättarvåldet är ett dagligt hot mot palestinier på . Att få huset demolerat eller att bli tvångsförvisad från sitt hem är något som hotar och drabbar många palestinska familjer. Det är detta systematiska förtryck som ockupationen för med sig. har många borgerliga politiker talat om SSU och saker som hänt i . Men vi talar alldeles för lite om det våld som har ägt rum inom , mellan palestinier och israeler som båda är israeliska medborgare. Det är detta som är det nya i det som har skett nu i vår. Jag är orolig över det våld som har spridits. Jag tror att det beror på den underblåsning som har skett under tid vid makten som premiärminister. Förhoppningsvis får den nu ett slut. Den nya breda koalitionen bestående av både judiska och arabiska partier kan skapa en förutsättning för försoning och fred och fredsavtal. Men om vi ska nå dit måste man också se det strukturella förtryck som drabbar palestinier. Jag delar förhoppningen när det gäller den nya israeliska regeringen. Jag hoppas också att den kommer att lyckas. Jag tror faktiskt också att det finns en del förutsättningar för det, trots att det är en ovanligt bred koalition även för israeliska förhållanden. Men det finns en klar skiljelinje mellan mig och - ja, det finns flera, men en är väldigt tydlig - och det är att inte ser utsatthet. ser inte att är angripet av mer eller mindre brutala diktaturer som omger landet med en halv miljard människor. Landet är angripet eller hotat av några av världens värsta terrororganisationer. Det ställer en del krav på säkerhet, naturligtvis. I det arbetet måste det självklart finnas en förståelse för respekt för mänskliga rättigheter, men är tvunget att försvara sig. Det är detta som ligger till grund för den situation vi har. Ett att de största hoten mot en framtida fred och en av de viktigaste katalysatorerna för konflikten mellan och palestinierna är ett annat land i , nämligen . Den iranska regimen hänger människor i lyftkranar. Man sätter elchocker under fötterna på sina kritiker, och man torterar invånarna sönder och samman i Evinfängelset i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Notera då att detta gör utan att förfoga över kärnvapen. Vi kan bara spekulera i vad den iranska regimen skulle vara i stånd att göra om den också skulle förfoga över kärnvapen, vilket den ju strävar efter. Världens värsta regimer ska inte sitta på världens farligaste vapen. har gång på gång, år och hotat att utplåna . Man försöker till och med att skaffa kärnvapen, förmodligen för bland annat detta ändamål. Omvärlden måste också förstå att om någon , år och gång på gång hotar med att utplåna någon eller döda någon kan de också mena allvar med det. Detta har omvärlden inte riktigt förstått, utan man har trott att det bara är tom retorik från den iranska regimen. Men man måste förstå att för är det ganska väsentligt huruvida det är tom retorik eller allvar. Det handlar nämligen om statens existens och framtida överlevnad. Om man vill söka en fred mellan och palestinierna och en tvåstatslösning, vilket de allra flesta vill, måste man se att det kommer att vara i stort sett omöjligt att uppnå så länge den iranska regimen agerar på det sätt man gör och med den destruktivitet man har. Att ändra på detta är alltså en del av lösningen. Vi ägnar alltså riksdagsårets sista dag åt att visa upp de svenska partiernas olika tankar om lösningen på situationen i . Jag tycker att det kräver viss ödmjukhet, att vi med ett utifrånperspektiv tror att vi i inlägg på två plus ska kunna leverera något stort. Jag tycker också att vi med ödmjukhet ska fokusera på de människor som lever i och i under denna konflikt, som ju har pågått i generation efter generation. Det är på dessa människor vårt fokus bör bara. Med den respekten för konfliktens art vill jag ändå redogöra för position, och den är vi inte ensamma om. bosättningspolitik, inklusive hot om vräkningar av palestinska familjer, strider mot internationell humanitär rätt, underminerar tvåstatslösningen och bidrar till en förhöjd konfliktnivå. Ockupationen måste upphöra. måste också respektera internationell rätt och på allvar försöka hitta vägar framåt för en tvåstatslösning, i stället för att fortsätta expandera bosättningar på palestinsk mark. och resten av världssamfundet har ett ansvar för att sätta press på och inte blunda för vad bosättningspolitiken gör. Den givna motfrågan är då - jag ställer den innan någon annan gör det: Är allting då fel? Nej, men är den starkare parten. Det är en ockupationsmakt. Och som ockupationsmakt har ett särskilt ansvar som inga andra länder har. Det handlar också om ett ansvar för att hålla tonen i en debatt globalt, här och runt om i världen, som bidrar till en fredlig lösning och inte hejdar den. Om man ska vara en trovärdig partner ska man nog också se konflikten i dess helhet. Det som har hänt är ju ett dödens raketregn från . Det verkar inte finnas med i sätt att beskriva det som händer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i sitter ju på biståndsministerposten i den . Något som brukar vara ett credo och som upprepas är detta med demokratisatsningar. Det har varit Drive for Democracy och en del annat. Kan som företrädare för definiera den demokratiska statusen på ett område som tar emot svenskt bistånd men inte har genomfört ett val ? När är måttet rågat, enligt ? Tack för frågan, ! Det råder ingen tvekan om att var bomber mot civilbefolkningen än kommer ifrån är det förkastligt, oavsett land. Det är inte ett sätt att ta sig framåt i riktning mot fred någonstans i världen. Men vi behöver här ha en större bild av varför det händer. Det innebär inte att det är acceptabelt. Jag vill vara jättetydlig med det. När det gäller den demokratiska statusen för ett land som inte har haft val kan jag inte se att det ankommer på min roll att tala det är dags att ha ett val. Vårt bistånd ska bidra till att förbereda för val. När man inte har haft val på så länge är det självklara att det ska ske så snabbt som möjligt. Men om det drar ut , ska vi då dra tillbaka vårt stöd för att genomföra demokratiska val? Det är jag inte så säker på. Det senaste valet skedde 2006, och det skulle ha skett ett nytt 2010. Då kunde man från sida tycka att det borde ske . Det sa man 2011, 2012, 2014, 2018, 2020 och 2021. Men finns det något rimligt skäl att tro att man nu kommer att hålla ett val i närtid om man inte har gjort det ? Det är ju detta som är problemet, inte minst för det parti som sitter på biståndsministerposten. Man säger att strategin för handlar om respekt för mänskliga rättigheter, stärkande av demokratin, rättsstatens principer och jämställdhet. Exakt vad av detta ser i det område som den regering hennes parti stöder har erkänt som en stat? Vad i detta har svenskt bistånd medverkat till när det handlar om demokrati och mänskliga rättigheter och om ett val som inte har genomförts ? Jag kan påminna om att vi inte bara stöder regeringen, utan vi ingår också i den. Jag funderar på hur man ska se på hur man vill bidra i världen. Det går inte framåt tillräckligt snabbt för att komma till val i . Är det då man ska backa och säga "Nej, nu blev det jobbigt, vi backar och slutar att stödja en demokratisk utveckling i "? Jag tror att det handlar om att inte ge upp, att stå kvar och att fortsätta driva på för mänskliga rättigheter och demokrati. Vilken typ av land blir vi om vi backar undan när det är som svårast? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i sitter som bekant på biståndsministerposten, med den uttalade ambitionen att främja demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat. Trots denna ambition ser vi återkommande hur pengar slussas till den palestinska myndigheten direkt eller indirekt, exempelvis till UNRWA. Inom UNRWA vet vi att det finns skolor som har använts som rekryteringsbas för terrorgrupper som Hamas. Man sprider propaganda i skolböcker som visar på uppvigling till terrorism och där man försöker hjärntvätta eleverna med grova antisemitiska budskap. Hur ser på detta? Tack, , för frågan om hur jag ser på de saker som du räknade upp! Det är en lite märklig fråga att svara på, för du kan rimligen inte tro att jag skulle tycka att terrorrekrytering och alla de saker du nämnde skulle vara något som jag tycker är en bra idé eller att jag tycker att det är bra att bistånd eventuellt hamnar i felaktiga händer. Det är ju helt absurt. Vi vill såklart att biståndet ska gå till rätt saker. Jag säger det igen. När man är i en av de svåraste konflikterna i världen och man vill bidra kommer det att vara svårt. Om man backar för varje svårighet man stöter på kanske man inte ska vara en del av den typen av lösningar. Jag och vill att ska vara en del av att stötta fredsutveckling och demokratier runt om i världen. Det gläder mig att även tycker att bistånd ska gå till rätt saker, och jag är såklart inte förvånad över det. Det var just därför jag ställde frågan. Jag ser inte hur de biståndsmedel som går exempelvis till UNRWA:s skolor går till rätt saker, om det är så att man vill främja demokrati, mänskliga rättigheter och så vidare. Hur kan man påstå sig föra en sådan politik när man de facto faktiskt finansierar det rakt motsatta? En specifik fråga, fru talman, när det gäller regeringens satsningar på bistånd i detta område - till - är: Vilka positiva resultat kan regeringen peka på att dessa satsningar har fått? Det är trots allt svenska skattemedel som slussas dit i syfte att göra något gott. Har det fört något gott med sig? Jag funderar på när vi ska ge upp att ge utbildning till barn. Om inte vi är där och stöttar utbildning till barn och unga på , vilken annan utbildning får de då? Jag vill fortfarande att vi ska finnas på plats och att vi ska ge hopp om en framtid som ser annorlunda ut än vad den gör . Man kan alltid fundera på vilka resultat insatser ger. känns det ganska tröstlöst, när man tycker att man inte når sitt mål. Det betyder inte att insatser är utan verkan. Det är klart att jag vill att svenskt bistånd ska bidra till lösningar, men jag kan också förstå att det kanske inte räcker till det. När det gäller just och är det hela världssamfundet som behöver ge stöd för en fredlig lösning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i I debatten har det nämnts att den palestinska myndigheten fortsätter att betala ut pengar till terrordömda palestinier och deras familjer. handlade det om motsvarande 1 ½ miljard svenska kronor som gick till avlöning av personer som genomfört terrorattacker. Ju fler dödade och skadade israeler, desto högre ersättning. Pay for slay, är det engelska begreppet. De senaste årens miljöpartistiska biståndsministrar har alla försäkrat att inget svenskt direktstöd går till den palestinska myndigheten eller till terrorstöd. Oberoende av detta skulle jag vilja veta vad uppfattning är om den palestinska myndighetens terrorstöd. uppfattning är att det inte ska gå stöd till terrorister. Jag nöjer mig så. Det var ett klart svar. Jag konstaterar att uppenbarligen gör en annan bedömning än utrikesministern, som kallar det en form av socialbidrag. Det är bra. har vi sett hur håller eller har hållit den palestinska regimen under armarna. Partiet har, från Per till och , ägnat sig åt att svartmåla . Mitt förslag, , är: Varför inte göra upp med detta? Varför inte, så här på riksdagsårets sista dag, ställa sig på demokratins sida, mot palestinsk terrorism? Jag är säker på att Per , och tidigare miljöpartister alltid har stått på fredens sida mot terrorism. Det kommer vi att fortsätta att göra. I just den här situationen står vi på fredens sida. Det innebär att som ockupationsmakt behöver ta det ansvar som tillkommer en sådan. Det innebär att alla berörda behöver samla sig och leta efter en fredlig väg framåt. Det är detta vi behöver. Här ska världssamfundet såklart backa upp och stödja alla steg i rätt riktning. ansvarar för biståndsfrågorna i regeringen. är ju en mycket stor givare till det palestinska flyktingorganet , vilket är ett väldigt speciellt FN-organ. Den palestinska flyktingtragedin ägde nämligen rum innan fanns, vilket innebär att UNRWA har ett mandat som kom 1949. Enligt det har palestinierna en annan definition av sitt flyktingskap än vad alla andra flyktingar har. Det palestinska flyktingskapet går nämligen i arv, och det gör inte andra flyktingskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Min fråga till är: Eftersom är en stor givare till UNRWA, vore det inte rimligt om började diskutera frågan om att ändra i UNRWA:s grundläggande statut så att palestinierna behandlas på samma sätt som alla andra flyktingar i världen? Tack för frågan, ! Du är som vanligt kunnig på området, och du kan mer än jag. Den här frågan kan jag faktiskt inte svara på, för jag känner inte till den skillnaden. Tack för det uppriktiga svaret, - jag kan inte heller alla frågor, ska jag säga! Men den här frågan har jag engagerat mig en del i. Det är nämligen så här: Det finns ingen ambition att till exempel alla kurder ska repatrieras till eller att alla bulgarer som bor runt om i världen ska repatrieras till . Men när det gäller palestinierna finns det en ambition som man kallar frågan om återvändande, och den bygger någonstans på att alla palestinier ska återvända till . Detta innebär ju att flera av de länder i där de palestinska flyktingarna bor inte behöver ta något större ansvar, för det har man skyfflat över på - som då i sin tur blir någon sorts god man för, , 5 miljoner palestinier. Det är inte rimligt att den palestinska flyktingtragedin på det här sättet bara går vidare i generation efter generation. Det är därför jag menar att man bör se över dessa statuter. Visst är det väl så att det vi önskar oss - jag tar tillfället i akt att vara lite vidlyftig nu när vi närmar oss slutet av riksdagsåret - är en värld där alla kan flytta dit de vill men där ingen som inte vill flytta tvingas att fly. Jag tänker mig att vi behöver fortsätta prata om detta framöver och fördjupa oss i frågan. Med det önskar jag glad en sommar! För att bygga en hållbar och rättvis fred mellan och måste båda parters behov, rättigheter och säkerhet tas i beaktande. har på olika sätt, politiskt och genom biståndet, försökt bidra till en tvåstatslösning och till att ockupationen, våldet och terrorismen ska få ett slut. En långsiktig lösning på den israelisk-palestinska konflikten står endast att finna i en framförhandlad tvåstatslösning med fast förankring i folkrätten, där och kan existera i fred och säkerhet, sida vid sida och med som huvudstad för båda staterna. Särskild debatt om konflikten i Med det tackar jag så mycket för initiativet till den här debatten och önskar alla ledamöter en glad midsommar! Den särskilda debatten var härmed avslutad.