kam-fs · H8C120210114fs · 2021-01-14 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansmarknads- och bostadsminister (MP) Justitie- och migrationsminister (S) Landsbygdsminister (S) Utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor (S) Finansmarknads- och bostadsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vänder mig till statsrådet . Från kan höras att det nu finns ett investeringsavtal mellan och på plats. Det är ingenting som vi har sett här i riksdag. Möjligtvis har statsrådet tagit del av detta tillsammans med resten av regeringen. Man kan anlägga olika perspektiv på detta. Det är bra och viktigt att vi har rättvisa villkor mellan näringslivet i och , men måste man ställa ett antal frågor. Är det rätt tid för detta med tanke på det skymningsläge drar ned över med gripna människor och senast också en stängd hemsida på grund av de nya säkerhetslagarna? Är det rimliga avvägningar i det här avtalet? Och kan vi lita på att upprätthåller ett avtal? Det som händer just nu i bygger ju på att struntar i det avtal som konstituerar principen om ett land, två system. Vilken är regeringens bedömning, och delar statsrådet mina farhågor? Regeringens bedömning är att det är glädjande och betydelsefullt att EU och nu har nått en principöverenskommelse om att ingå ett investeringsavtal. Det här avtalet kommer avsevärt att förbättra europeiska investerares och svenska företags tillgång till den viktiga kinesiska marknaden. Det kommer att skapa mycket bättre förutsättningar att konkurrera på mer jämlika villkor i . Det kommer också att främja EU:s kärnvärden, målsättningar och värderingar vad gäller hållbar utveckling i . har i ett bilateralt avtal med EU gått med på tydliga åtaganden vad gäller miljö, klimat och mänskliga rättigheter. Vi har en öppen ekonomi. Jag vet, fru talman, att delar synen med mig att vi ska ha en öppen ekonomi med betoning på frihandel. Det ligger verkligen i intresse att bedriva handel med länder som . Jag ser att det här är ett viktigt steg framåt när det gäller att kunna ha en plattform för att fortsätta utveckla den handeln. Jag delar fullt ut bedömningen att frihandel är oerhört centralt. Därför är naturligtvis de aspekter som statsrådet lyfter fram oerhört viktiga. Men det hon då bortser från är de aspekter som jag lyfte fram, nämligen om vi kan lita på att håller ett avtal. De bryter ju andra avtal. Det ser vi också i den internationella handelsprocessen och WTO. Mänskliga rättigheter berörs. Någonting vi kan se är det skymningsläge som representerar med det som händer i Xinjiang och det som riktar sig mot frihetskämparna i . Frågan är: Är detta rätt tid? Det här är som sagt en viktig plattform för att kunna ha en tydligare dialog när det gäller just de frågor som lyfter fram. I den skrivelse vad gäller frågor som berör som regeringen och ställde sig bakom beskrivs väldigt tydligt de utmaningar och möjligheter som vi har i . Jag delar synen på att vi har de utmaningarna när det gäller relationen till , men det finns också viktiga möjligheter, och de tas bättre till vara med det här avtalet. Det är också bättre att kunna trycka på när det gäller värderingar. Min fråga går till statsrådet . Allmännyttan har bestått av kommunala bostadsföretag med uppgift att tillhandahålla hyreslägenheter för alla landets invånare. Lägenheterna har tilldelats via en bostadskö där socialförvaltningen i kommunerna har fått tillhandahålla ett mindre antal lägenheter. Detta fungerade väl då den utomeuropeiska invandringen tog fart och en ny grupp behövde försörjas med bostäder. Det var en grupp som bestod av människor som själva inte hade ekonomiska medel för att skaffa sig en bostad. har 2 miljoner uppehållstillstånd delats ut, och bostadssituationen i många av landets kommuner är nu mycket svår. Företrädare för den av regeringen tillsatta utredningen om en socialt hållbar bostadsförsörjning intervjuades i och resonerade då kring att fördela allmännyttans lägenheter efter behov i stället för efter kötid. Anser även ministern att allmännyttan i större utsträckning än bör fördela sina lägenheter efter behov snarare än efter kötid? Tack, , för en angelägen fråga! Bostadsmarknadens funktion är såklart avgörande för väldigt mycket i : för att vi ska ha en fungerande arbetsmarknad, för att man ska kunna söka sig till den utbildning man vill ha och för att vi ska kunna ha en fungerande ekonomi. Därför är jag glad över att regeringen har gjort stora insatser för att få en bättre fungerande bostadsmarknad, inte minst genom det stora investeringsstöd som vi nu ger och som gör att vi har ett byggande som ligger på historiskt höga nivåer. Till skillnad från hur det var under den förra, moderatledda regeringen har vi nu också ett byggande som ligger över befolkningstillväxten, då vi nu börjar att steg för steg få en bättre situation på bostadsmarknaden. Självklart har vi stora utmaningar med befolkningsgrupper som har svårt att ta sig in på den ordinarie bostadsmarknaden. Där måste vi göra ytterligare insatser. En sådan är att vi nu har riktat investeringsstöden till just de grupperna så att var åttonde lägenhet ska gå till en ung person eller till kommunerna för att kunna fylla sociala behov. Vi är beredda att göra mer, och utredningen kommer att titta vidare på de här frågorna. Finns det inte en risk då, statsrådet, för att kommunernas incitament att bygga hyresrätter minskar om det vet att de här bostäderna inte kommer att gå till folk som normalt finns på arbetsmarknaden utan att de i stället tilldelas folk som lever på försörjningsstöd och så? Finns det inte risk för att det här blir stora utanförskapsområden? Jag delar absolut inte den bedömningen. Tvärtom ser jag att det finns ett stort engagemang hos kommunerna och allmännyttan när det gäller att se till de sociala behov som finns i vårt samhälle. Det är helt fel att, som gjorde inledningsvis, hänvisa bostadsbristen till att det har att göra med migration. Tvärtom vet vi som har varit med länge i den här debatten att vi har haft utmaningar på bostadsmarknaden . Det är utmaningar som vi behöver lösa men som beror på att man har byggt alldeles för lite . är kommunerna uppe på en helt annan nivå, och det är jag glad för. Vi befinner oss i , . På kullerstensgatorna här utanför fanns runt 700 krogar på tid. är det pandemins tid. Nya siffror från visar att omsättningen för krogar föll under den första veckan 2021. Trots att nu är med och driver fram ökade stöd är fortfarande läget mörkt som en 1700-talsnatt. Det här är givetvis värst för krogägare och deras medarbetare, men det finns också andra problem. Polisen vittnar om att kriminella nätverk nu söker upp restauranger som befinner sig i kris och utnyttjar pandemin för att stärka sina intressen. Min fråga är därför till justitie- och migrationsminister : Vad gör regeringen för att förhindra att kriminella nätverk utnyttjar en restaurangbransch i kris? Som med all annan brottsbekämpning handlar det till allra största delen om att se till att de brottsbekämpande myndigheterna har de resurser de behöver för att kunna bekämpa kriminalitet. Här har det genomförts mycket stora satsningar, inte minst på polisen. Så sent som i går gick ytterligare en kull poliser ut, från den nya polisutbildningen i som vi startade . är vi i ett läge där vi har fler poliser än . Det är också färre poliser som slutar, och det är fler som återrekryteras. Och regeringen fortsätter att bygga ut det. När det gäller de näringsidkare som tar upp tror jag att det även handlar om att gå in med bra stöd för att se till att man inte hamnar i den situation som de har hamnat i. För att underlätta för näringsidkarna ser vi fram emot att se till att, tillsammans med bland annat , fortsätta att bygga ut de stöden. Tack, statsrådet, för svaret! är verkligen besjälade av att driva fram de stöden. Det vet statsrådet mycket väl. Vi tänker inte låta samhället ta en så att säga springnota och lämna restaurangbranschen i sticket. Min fråga handlade dock om den mer akuta krisen, just . Det är givetvis bra med nyrekryteringar, poliser som återgår i tjänst och så vidare. Men jag frågade om specifika insatser riktade till de branscher som är särskilt drabbade. Avser regeringen att komma med några sådana? Det ingår i polisens allmänna generella uppdrag att bekämpa brott varhelst det förekommer. Jag hoppas att det vid den här typen av utveckling finns en bra dialog mellan de näringsidkare som har utsatts å ena sidan och den lokala polisen å andra sidan. Polisen har en skyldighet att agera på den typen av utveckling när man ser den. Vi kommer såklart att fortsätta följa frågan noga , så länge detta finns. Men det handlar också om att se till att de resurser vi har satt av får betydelse för brottsbekämpningen. blev ytterligare ett dystert rekordår. 47 människor sköts till döds, ungefär en . Och det yngsta offret var bara . Våld och skjutningar har blivit vardag i . Stad efter stad sätts i skräck. Också 2021 har fått en mörk start. På årets andra dag höggs småbarnspappan till döds. Mördaren hade rymt under en permission; han var redan dömd för mord på en 17-årig kille. har i regeringsförklaring efter regeringsförklaring sagt att man ska knäcka den grova brottsligheten. Men det blir bara värre. När ska regeringen börja göra det som krävs? Ni kanske kan börja med att stoppa rymningarna. Polisen ska inte behöva jaga samma mördare om. Och medborgare i ska kunna lita på att mördare sitter inlåsta. Jag instämmer sannerligen i att polisen inte ska behöva jaga samma mördare två gånger. Därför är jag glad över de stora satsningar som gjordes då det var mycket problem med rymningar från kriminalvården. Då stärkte man säkerheten generellt i kriminalvården, på ett sådant sätt att vi nu nästan inte har några sådana avvikelser från just kriminalvården. Jag vet att det finns andra verksamheter som har andra typer av problem, och dem måste man ta tag i. Men de satsningar som har gjorts på kriminalvården är viktiga. Det handlar, återigen, om att få stopp på skjutningarna, helt enkelt om att se till att bura in de mest brottsaktiva individerna. Där får de stora satsningar som vi gör på polisen och på övriga rättsväsendet stor betydelse. Vi kommer att fortsätta driva de här frågorna framåt med all kraft. Den rymning det handlar om i exemplet som jag tog upp var från rättspsyk. Vi ser också återkommande rymningar från Sis-hemmen. Här krävs åtgärder från regeringen. Det räcker inte med bara fagra ord, som vi hör till och med här . Det räcker inte med nya presskonferenser eller förutsättningslösa utredningar. Regeringen måste göra det som krävs. Det finns ett helt batteri av åtgärder och tillkännagivanden som har beslutat om. Men regeringen går ändå inte fram med det som krävs för att på allvar stoppa brottsligheten. Sedan jag blev justitieminister tror jag att jag har lagt fram över 200 propositioner till den här . Alla har gått igenom. Vi har skärpt straffen för så gott som alla de grova våldsbrotten, för de grova vapenbrotten, för narkotikabrotten och för ett stort antal andra brott. Vi har också satt av mer pengar till de brottsbekämpande myndigheterna än någon annan regering har gjort. Och vi bygger nu ut polisen på ett sådant sätt att det nu finns fler poliser än . Sedan behöver säkerheten stärkas ytterligare, inte minst på Sis-hemmen. Vi har precis anslagit ytterligare medel för just säkerhetshöjande åtgärder där. I arbetet med att bekämpa den grova organiserade brottsligheten är en av de avgörande punkterna att få stopp på rekryteringen av unga. infördes den nya påföljden ungdomsövervakning i det svenska rättssystemet. Syftet är just att få fler och bättre alternativ för att kunna ingripa mot unga som begått brott. Påföljden kan användas i de fall ungdomsvård eller ungdomstjänst inte räcker. Bland annat infördes så kallad helghemarrest, som innebär att unga kan tvingas hålla sig hemma . Helghemarresten kontrolleras med fotboja. Till påföljden kopplas också en särskild individuell åtgärdsplan som rör exempelvis skolgång, vård och behandling. Påföljden ungdomsövervakning är välkommen och fyller en viktig funktion. Men det räcker förstås inte. Min fråga till justitieministern är: Vilka övriga åtgärder genomför regeringen för att stoppa nyrekrytering av kriminella? Den åtgärd som tar upp, ungdomsövervakning, trädde alltså i kraft . Det är ett sätt att i ett tidigare skede bryta nyrekrytering till de kriminella gängen. Vi måste naturligtvis bura in de mest brottsaktiva individerna. Det gör vi också . Vi fyller upp både häkten och anstalter. Men vi måste även se till att tidigare bryta en negativ utveckling för en del ungdomar. Det gör man med hjälp av detta, med helghemarresten som alltså övervakas med hjälp av fotboja. Men den kopplas också till sociala insatser. Vad bör göras ytterligare? Jag tror att det nu är viktigt att kommunsektorn svarar upp mot de stora satsningar som staten gör på brottsbekämpningen. När staten går in med mycket pengar till polisen och övriga rättsväsendet måste kommunsektorn använda de stora överskott som man har för att satsa på skola, på socialtjänst och på fritidsverksamhet för att hjälpa till att bedriva en offensiv förebyggande verksamhet. Det tror jag är oerhört viktigt framöver. Ingen ung person ska behöva dras in i kriminalitet eller se kriminaliteten som en möjlig väg . Därför är det bra att regeringen tar frågan på stort allvar. För att hindra unga att komma in i kriminalitet behövs både förebyggande åtgärder och konsekvenser när brott begås. Ungdomsövervakningen är ett exempel på det . Hur ser statsrådet på behovet av förebyggande åtgärder? Som jag var inne på tidigare tycker jag att också kommunsektorn nu behöver ta ett större ansvar. Kommunsektorn hade ett överskott på kanske . Då är min notering att man då bör använda en del av de pengarna till att sätta in just tidiga insatser för barn och unga som riskerar att hamna i kriminalitet. Använd nu en del av överskottet - till skola, socialtjänst och fritidsverksamhet! Det är min uppmaning till kommunsektorn. var det många skottlossningar i . Det är ett av våra största samhällsproblem. Något som dock är positivt är att situationen i faktiskt har förbättrats påtagligt. Jämfört med minskade antalet skottlossningar med drygt två tredjedelar. Det innebär förstås inte på något sätt att problemet är borta. 20 stycken är 20 för många. Men trenden är positiv, och den är tydlig. I sammanhanget är det också värt att nämna att det fanns ett ökat intresse för avhopparverksamheten, som drivs av polisen tillsammans med i det här fallet och Kriminalvården. Ett femtiotal personer anmälde sig till den, vilket är glädjande. Mot bakgrund av det vill jag fråga justitieministern vad andra delar av landet kan lära av . Även jag har följt och kommuns arbete mot detta. Jag kommer mycket väl ihåg hur diskussionen lät runt 2017 då vi hade de höga talen. var det närmare 65 skjutningar. har det som sagt gått ned. rörde det sig om 20 skjutningar. Under dessa år har det blivit en minskning med . En del av förklaringen till framgången är det nära samarbete som finns mellan kommunen och polisen. En annan del som polisen gärna lyfter fram är projektet skjut. Jag var delaktig i att hämta det från 2016. har man drivit detta som ett pilotprojekt i . Genom det sätter man ökad press på de gängkriminella som man ökar avhopparverksamheten så att de har en väg ut ur det kriminella livet. Jag tror att det har haft en stor betydelse, men vi får se hur det ligger till med det. Det kommer en mer formell utvärdering av detta . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är helt riktigt att Sluta skjut har varit en otroligt viktig grej. Från vissa håll har man ibland förlöjligat det, men ser man att det kan ha haft en stor betydelse och varit effektivt. En annan viktig sak är myndighetssamverkan, inte minst för att komma åt illegala pengar. Avser regeringen att gå vidare och fördjupa och intensifiera detta arbete så att myndigheter kan arbeta mer effektivt tillsammans? Vi kommer absolut att fortsätta göra det. finns en myndighetssamverkan på central nivå men även på lokal och regional nivå. Historien om Sluta skjut började när vi var på ett studiebesök i , och då frågade vi dem som hade jobbat mot gängkriminalitet om det fanns något arbetssätt i som vi skulle kunna använda i . Då tog de upp projektet , som de hade använt sig av. Det kommer förmodligen att visa sig ha varit väldigt framgångsrikt. Jag tycker att detta ska spridas även till övriga . Förbudet mot att servera alkohol på krogen förlängs till . Detta ger ett fortsatt avbräck för besöksnäringen. Krögarna är förtvivlade. Liv ska räddas, och vi ska hålla pandemin stången. Men behövs lösningar, antingen i form av ersättningar eller att man får ha öppet med covid-19-säkerhet. Konkurser och massarbetslöshet står för dörren. Näringslivet saknar framförhållning från och dialog med regeringen. Varför väljer regeringen att lämna så sena besked när företagen skriker efter tydlighet och framförhållning och vill bidra med lösningar? De står nära konkursens brant. Min fråga går till Per . Tack, , för frågan! Vi är alla medvetna om att vi befinner oss i ett allvarligt läge i . är smittspridningen hög, och vi måste göra allt vi kan för att minska sjukdom och rädda människoliv. Det innebär svåra påfrestningar på hela samhället. Det är tyvärr ett faktum som vi får leva med. Regeringen gör allt som står i dess makt för att både ge vården de resurser den behöver och införa de restriktioner som krävs för att minska smittspridningen. Vi gör också stora insatser för att göra ekonomiska tillskott till de verksamheter som berörs. Det görs inte minst för att rädda svenska företag och jobb. Vi fortsätter att göra så. Vi har löpande gett besked om de restriktioner som råder. Det försöker vi göra i så god tid som det över huvud taget är möjligt. måste vi också känna av var i smittspridningen vi ligger och anpassa restriktionerna efter det. Men regeringens ambition är alltid att ge besked i så god tid som det går. Man kan inte påstå att god tid är ett för regeringen. Företag och deras organisationer har likt trumpetfanfarer försökt komma med lösningar för att bidra och hjälpa till så att de ska kunna använda egna lösningar. De har även haft samtal med regeringen. De vill veta om de ska fortsätta låna eller om de ska stänga sina dörrar. De behöver planera sina verksamheter om de inte ska blir tvungna att ta ännu mer lån och hamna ännu längre ned i djupet. Varför fortsätter regeringen att ge besked ? Jag delar verkligen inte den bedömningen. Regeringen har tvärtom gett besked med framförhållning, och ofta väldigt god sådan. Exempelvis har vi sagt att de insatser som vi gör i form av korttidspermittering och andra ekonomiska stöd kommer att löpa ända fram , vilket är många månaders framförhållning. Vi måste dock se till att anpassa restriktionerna till det aktuella smittläget. Jag tror inte att det finns någon som driver restaurang nu som inte borde se med väldigt stor oro på det smittläge som råder i . Man måste se att det faktiskt är viktigt att vi håller kvar vid de restriktioner som gäller. Min fråga går till statsrådet , och den handlar om strandskydd och . Grundtanken med strandskyddsreglerna är god, men reglerna hindrar utveckling på landsbygden. Det finns ett stort behov av att lätta på strandskyddskraven på just landsbygden för att underlätta för byggnation av bostäder, stugor och jordbruksbyggnader. Mycket kan göras utan att äventyra tillgängligheten för allmänheten och naturvärden. I föreslås välkomna lättnader. Men det här är inte första gången som man försöker förenkla byggandet på landsbygden. gjordes reglerna om, men finns mer strandskyddade vattendrag än 2009, inte mindre. Vill ministern genomföra utredningens förslag? Hur ska ministern göra för att det ska bli enklare att bygga strandnära på landsbygden, och den här gången på riktigt? Detta är egentligen inte en fråga som ligger på mitt departement, men strandskyddsfrågan som sådan har såklart ändå ett intresse för landsbygdspolitiken. Jag följer den väldigt noga. Precis som säger är det inte första gången som man gör en översyn av dessa frågor. Den stora utmaningen handlar om att vi har väldigt olika behov i olika delar av landet. Jag brukar ibland tala om att vi måste säkerställa att vi i har regelverk på plats som inte utgår alltför mycket från bara storstädernas norm. Det här är ett tydligt exempel på detta. Jag har stora förhoppningar om att vi med utredningen ska kunna förflytta positionerna och få ett mer differentierat strandskydd som tar större hänsyn till hur det faktiskt ser ut. Men utredningen har precis lämnats och behandlas nu på . Den kommer att gå ut på remiss och kommer att landa här i kammaren. Det är alltså lite för tidigt att dra alltför stora slutsatser om vad den samlade bedömningen kommer att vara efter att vi har haft hela remissrundan. Det är glädjande att höra att ministern tycker att det är positivt med differentierade regler för landsbygd och stad. Jag undrar om ministern tycker att det vore en god idé att sätta upp mål och mäta om byggandet på landsbygden ökar och om det hela resulterar i en positiv utveckling för just landsbygden. Ja, jag tycker absolut att man alltid ska försöka ha tydliga och mätbara mål, jobba med utvärdering och vara beredd att anpassa sig till hur utfall blir. Det som ibland ser bra ut på papperet och som är en god intention blir kanske inte så som man önskade när det sjösattes. Du beskrev själv utvecklingen för möjligheterna att bygga på landsbygd efter de senaste utredningarna, . Det var ingen dålig idé. Jag tar med mig den. Just nu går en serie på P1 som heter Laglös landsbygd som jag rekommenderar justitieministern och alla andra att lyssna på. Den handlar om drograttfylleri, vilket är något som ökar väldigt mycket. I det program som jag alldeles lyssnade på förekommer en man som mister sin sambo och sin pappa. De är på väg hem. På släpkärran har de en stuga till sin lille pojke. Sambon och pappan mister livet. Gärningsmannen har gång efter annan gjort precis samma sak - ingenting har hänt. Polisen säger att de inte kan göra något, för det ger så korta straff; det ger böter. Jag blir själv väldigt upprörd när jag lyssnar på detta, och jag vet att det här är ett växande problem, särskilt på landsbygden. Jag vet också att det finns en utredning som ligger på justitieministerns bord . Till min förfäran såg jag nu att det inte fanns någon proposition på bordet. Den utredningen tillsattes av mig en gång eftersom jag hade blivit exakt lika upprörd som över ett antal sådana här fall, där människor om och om igen begått samma brott utan att några egentliga konkreta ingripanden kunnat göras. Jag vill öka möjligheterna till frihetsberövande i de här fallen och se till att skärpa straffen. Det finns, som säger, ett färdigt lagförslag. Det arbetar vi med, och det kommer jag att gå till med när vi är färdiga med beredningen. Ingen ska sväva i tvivelsmål om att jag också vill se till att försöka göra någonting åt de här fallen, där människor gång på gång kör med alkohol eller andra droger i kroppen. Detta måste vi sannerligen göra någonting åt. Det som de upprörda poliserna säger är att den här personen och de andra som begår dessa trafik- och narkotikabrott bara kan dömas till böter eller kortare fängelsestraff. Man kan inte ta körkortet från dem direkt och inte frihetsberöva dem. Så här kan vi inte ha det. Det tog de här människornas liv. Det är livsfarligt på vägarna. I just det här fallet höll det dessutom på att ta en kvinnas liv innan. När kommer lagförslaget på bord? Jag delar absolut den ilskan och frustrationen över det här fallet. Jag tycker att det har gått utan att vi kunnat göra någonting åt detta. Men det kan vi , för nu har vi ett lagförslag på bordet.