kam-fs · H8C120210114fs · 2021-01-14 14:00:00 — När det gäller flygplatser är det inte en självklarhet att krishantering måste bygga på att varje kommun har en egen flygplats eller liknande. Tvärtom måste vi se till att krishanteringen fungerar i en bredare bemärkelse. Då kan det vara effektivt att vissa flygplatser läggs ned medan man förstärker kommunikationerna på andra sätt. Den totala bilden är någonting som vi gör en bedömning av. Vi får återkomma till vilka flygplatser som behövs för att ska ha en fungerande krisledning. Min fråga går till statsrådet . sticker ut ordentligt i jämförelse med sina nordiska grannländer när det kommer till smittspridning och antal dödsfall i covid-19. Vår hantering av pandemin har också avsevärt skilt sig i förhållande till våra grannländer, vilket kraftigt påverkat mobiliteten, samarbetet och också förtroendet för vårt land. Den initiala koordineringen i var i det närmaste obefintlig, vilket också statsrådet själv har påpekat i olika sammanhang. har i förhållande till grannländerna gått sin egen väg, i likhet med vid migrationskrisen . Pandemin har varit den andra historiska händelsen på ett fåtal år där skjuter sig längre ifrån den nordiska gemenskapen. Förtroendet är kraftigt skadat. delegation gjorde ett uttalande med anledning av pandemin och dess konsekvenser för gränsregionerna . Min fråga till statsrådet är vilka initiativ statsrådet och regeringen avser att ta för att implementera strategi för samhällsskydd och beredskap samt om dessa initiativ avser att kroka arm med det statsrådet tidigare nämnde om en ny samrådsmodell. är hårdare drabbat än sina grannländer i vad gäller pandemin. Vi vet ännu ej varför. Det finns en kommission som arbetar just , och jag tror att vi kommer att ha ett behov av att analysera varför blir hårdare drabbat än sina grannländer. Däremot delar vi ju ödet att vara hårt drabbade med många andra länder i EU, jämfört med exempelvis och som sticker ut åt andra hållet. När det gäller påverkan på förtroendet håller jag inte med om att vårt förtroende hos våra grannländer har påverkats negativt. Vi har ett djupt och gott samarbete, och som jag nämnde har det snarare förstärkts . När det gäller samarbete kring beredskap och att möta nästa kris, men också att ta sig ur den här krisen, vill jag upprepa det jag sa tidigare: Vi kommer absolut att jobba närmare och mer koordinerat, och det finns en vilja hos alla de nordiska länderna att göra så. Det är det vi jobbar med just . Det kommer att bli en tydlighet både när det gäller att komma ur den här krisen och inför nästa kris. Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det gäller den skogsutredning som har kommit och som minst sagt upprört en hel del. Jag har varit i kontakt med ett antal skogsägare uppe i . En stor del av de utpekade fjällnära skogarna verkar inte innehålla de värden som utredningen påstår. I utredningen sägs det att avsättningar inte behöver göras för biologisk och genetisk mångfald utan för deras värde som sammanhängande ekosystem. Problemet är att mycket av det som utpekats inte hänger samman. Det är områden som inte varit brukade och som är fragmentiserade av skogsbilsvägnät. Är det verkligen en socialdemokratisk syn att vi ska avsätta mer än skog i inland, som i stället skulle kunna bidra till lokala arbetstillfällen, kommunala skatteintäkter och grön omställning, för klimatarbetet? Tack så mycket för frågan, ! Skogen är väldigt viktig för . Den står för jobb och tillväxt, för klimatnytta, för biologisk mångfald och för rekreation. Det betyder att man behöver titta på skogen utifrån ett helhetsperspektiv, som man utifrån ett nationellt perspektiv måste vara mån om att vi utvecklar alla de värden som finns med skogen. Därför pågår det ett antal olika arbeten med att göra just detta . som nämndes - som för övrigt inte ligger på mitt departement men som jag givetvis är mycket involverad i - analyseras just nu och kommer att gå på remiss för att bli en produkt som landar i den här kammaren. Vi jobbar även med det nationella skogsprogrammet och har initierat ett arbete med bioekonomistrategin. Vi jobbar också aktivt gentemot för att säkerställa att de regelverk och ramverk som sätts upp där är väl anpassade till de förutsättningar som vi har i , som ju har mycket skog och ett stort skogsbruk. smög regeringen ut tre nya lagförslag som skulle komplettera betänkande. Remissvaren har kommit, och det är ingen nådig kritik som kommer från de tyngsta remissinstanserna. Migrationsdomstolen i påpekar till exempel hur orimligt det är att bara jämföra kostnader och volymer med den gamla utlänningslagen. Det innebär i praktiken att allt som bara är en smula bättre än migrationshaveriet är godkänt, enligt regeringen. menar att förslaget om ömmande skäl kommer att innebära att så många omfattas av bestämmelsen att det kommer att vara regel snarare än undantag. Man menar till och med att vissa förslag går emot själva principen om en reglerad invandring. Med tanke på denna massiva kritik vill jag fråga migrationsminister om regeringen ändå avser att gå vidare med de här förslagen. Nej, vi har inte smugit ut någonting. Det är väl ganska svårt att göra med allt som handlar om migrationspolitiken. Så fort man bara ändrar en endaste bokstav finns det alltid politiska krafter som gärna vill blåsa upp det och göra det ännu större än vad det i själva verket är. Det är väl det ägnar sig åt här och . Jag menar att han gör en höna av en fjäder. Han blåser upp en mycket liten del av det totala lagförslaget och vanställer det också på ett sätt som inte riktigt är i överensstämmelse med verkligheten. Det totala lagförslag som vi jobbar med innebär faktiskt en omgörning så att vi kommer att ha den stramaste lagstiftningen , i och med att vi går över från permanent uppehållstillstånd som huvudregel till tillfälligt uppehållstillstånd. Den blir faktiskt också stramare än EU-genomsnittet. Det blir dessutom en mycket bättre balans mellan rättigheter och skyldigheter. Det lagförslag som vi jobbar med och som vi kommer att lägga fram till innebär att vi kommer att fortsätta ha kontroll över migrationspolitiken framöver. Det kan jag garantera. Min fråga går till statsrådet och handlar om principöverenskommelsen om handel mellan och - investeringsavtalet, som det heter. I själva principöverenskommelsen finns det en klausul som berör tvångsarbete och att detta ska upphöra. Jag vill fråga statsrådet på vilket sätt regeringen kommer att arbeta för att det faktiskt ska bli möjligt att följa upp och också vidta åtgärder om det är så att inte följer överenskommelsen om att följa och att tvångsarbetet därmed ska upphöra. Jag nämner detta då det är en principiellt viktig fråga eftersom den rör EU:s kärnvärden. Tack, , för den frågan! Den ligger verkligen nära våra värderingar i EU och i . Som jag sa tidigare är det otroligt positivt att vi nu har en plattform att diskutera vidare utifrån. har vi ett bilateralt avtal där det också ställs krav på att parterna, i det här fallet , lever upp till mänskliga rättigheter generellt sett. Det handlar också om att man ska ratificera , precis som nämner. Från sida avser vi att se till att det följs upp, att det förs en dialog, att det ställs krav och att man också kan ha denna plattform på ett konstruktivt sätt i dialogen, liksom att de företag som har leveranskedjor från och produktion i kan säkerställa att de lever upp till mänskliga rättigheter och . Där finns det ju separat lagstiftning som är på gång, vilket jag nämnde tidigare. Frågestunden var härmed avslutad.