kam-sf · H9C120211209sf · 2021-12-09 14:00:00 — Vid frågestunden svarar statsministern på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Låt mig först gratulera till det nya viktiga uppdraget. Välkommen i partiledarkretsen! är mitt i en ny, stor och allvarlig elkris. Bristen på el gör det dyrt för alla svenska hushåll, och den är skadlig för alla svenska företag. Den hotar klimatomställningen, och den hotar den svenska välfärden. På den socialdemokratiska kongressen stängde dörren för all ny kärnkraft. Det var synd, för kommer att behöva dubbelt så mycket el som vi använder . Denna el ska vara ren, stabil och billig. Fyra partier i är nu eniga om att lösningen på problem inte ligger i att avveckla den svenska kärnkraften, utan de vill utveckla den. Samma fyra partier inser att ett maktskifte är nödvändigt för att få en ny energipolitik. Men det är inte för sent för socialdemokrater att ansluta sig. Kanske vill man inte ansluta sig till ett maktskifte men i varje fall till en ny syn på kärnkraften. Jag undrar därför om nu är beredd att i dessa tider av elkris tänka om gällande kärnkraften. Jag vill börja med att tacka för välkomnandet in i partiledarkretsen och i den nya rollen. Många svenska hushåll oroar sig just nu för hur nästa elräkning kommer att se ut. Det har jag stor förståelse för. Det är med elpriserna och elräkningen precis som med bolånen. Man kan ha bundna räntor, och man kan ha rörliga räntor. Så kan det vara också med elpriset. Om man har ett fast elpris kommer man på kort sikt inte att påverkas i någon större utsträckning av att elpriserna är höga just . Om man däremot har ett rörligt elpris får man en högre elräkning nästa gång den kommer. kan denna elräkning dessutom komma i samband med julen, och det oroar såklart många personer. Vad som behöver göras för att se till att vi får ned elpriserna är för det första naturligtvis att öka överföringen - kapaciteten - i elnäten. Regeringen har arbetat för att öka investeringarna, och vi ser just nu större investeringar där. Vi har också snabbat på processerna. För det andra handlar det om att bygga ut det som går snabbt att bygga ut. Det finns stora förfrågningar om att få bygga ut mer vindkraft i . Det kan gå snabbt, och det skapar också låga elpriser. Vi påverkas dessutom av att gaspriserna i är höga. I används mycket gas. Det är dock fritt fram att bygga kärnkraft i . Det är fullt möjligt. Men det verkar inte finnas några privata aktörer som tycker att det är lönsamt, och därför är det inga som gör det. Ska det byggas kärnkraft måste i så fall skattebetalarna gå in och skjuta till medel för det. Jag kan konstatera att inte har gjort det i sin budget, det vill säga den reservation som röstades igenom. Frågan är varför de inte har gjort det om kärnkraften nu är lösningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag noterar att statsministern anför flera olika skäl till de mycket höga elpriserna men över huvud taget inte nämner det faktum att som statsministern varit med om har fyra kärnkraftverk lagts ned i . Det finns ingen annan bedömare som inte betraktar också detta som en viktig anledning. Jag tycker dessutom att det är lite magstarkt att i första hand säga att svaret på frågan om elkrisen för svenska konsumenter är "Ni borde ha bundit elpriset". En regering har lite större ansvar för energipolitiken än så. Låt mig gå över till det här med marknaden. Regeringen återkommer väldigt ofta till marknadskrafterna i just denna fråga men sällan i andra frågor. Det tycker jag är lite intressant. Jag tycker att det är uppenbart att marknaden visst ser möjligheter. kunde man till exempel läsa att Fortum menar att snabb utbyggnad av ny kärnkraft är fullt möjlig. Det skrev de . Därmed visar de att det är politiska hinder som ligger i vägen. Min fråga var: Är statsministern beredd att ändra sig om ny kärnkraft? När man inte har bra svar försöker man ofta lägga fel ord i munnen på den andra. Vad jag sa var en förklaring till svenska hushåll om att en del har bundna elavtal och andra inte har det. Och om man har ett bundet elavtal behöver man inte vara lika orolig som om man har ett rörligt där elräkningen riskerar att bli högre. Det var för att dämpa oron hos dem som har bundna avtal som jag beskrev situationen. Min bild, utifrån samtal med människor, är att alla inte riktigt har detta helt klart för sig. Med det sagt är det naturligtvis fritt fram för Fortum att bygga nya kärnkraftverk. Vad jag säger är att vi inte ser någon som har gjort det. Om menar att detta är viktigt bör han i så fall avsätta pengar för det i sin budget, men det har han inte gjort. Det är kanske ett slitet uttryck, men så länge inte avsätter skattebetalarnas pengar för detta i sin budget är hans prat om kärnkraft inget annat än tomma tunnor som skramla mycket. befinner sig i en energikris där elpriserna rusar till orimliga nivåer, något som påverkar såväl företagens konkurrenskraft som hushållens privatekonomi. Orsakerna till detta är flera. Det beror delvis på att vi är mer beroende av vår omvärld där priserna på naturgas är höga. Vi har delvis också en bristande överföringskapacitet, men framför allt har detta orsakats av att kärnkraft har lagts ned i . Detta är kopplat till en energipolitik som skötts illa . drar staten nu in miljarder på mervärdesskatten på el och kapacitetsavgifter, medan många barnfamiljer nu riskerar att behöva spara julklappspengarna till den elräkning som kommer . Det finns mycket man kan göra med överföringskapaciteten och för att få större elproduktion, men min fråga till statsministern gäller huruvida regeringen avser att göra något i det korta perspektivet för att lindra konsekvenserna för de hushåll som påverkas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Regeringen följer naturligtvis utvecklingen väldigt noggrant och ser det bekymmer som svenska hushåll kan ha med kommande elräkningar. är det , och budgetreservation skrevs och gick igenom här i . Då är frågan: Hur kommer det sig att det inte fanns några sådana förslag i den reservationen? Den är ju skriven än den budgetproposition som jag lade på bord. har återkommande lyft det behov som finns av att kompensera företag och hushåll för de höga energipriser som råder och som är kopplade till den energipolitik som regeringen har fört. Det är beklagligt att man från regeringens sida inte är beredd att vidta några åtgärder för att lindra konsekvenserna. Det kommer att ta tid att bygga ut överföringskapaciteten. Det kommer att ta tid att bygga elledningar. Det är också beklagligt att vi gör oss mer beroende av fossil kraftproduktion när man från regeringens och Socialdemokraternas sida konsekvent väljer bort kärnkraften. Här ber alltså den socialdemokratiska regeringen att städa upp efter deras misstag. Det låter som att man tycker att man begick ett stort misstag i den budgetreservation som skrevs . vill ni att jag ska städa upp efter det som ni orsakade. Jag kan tacka för hans höga tilltro till regeringens kapacitet att städa upp deras egna misstag. Våra lantbruk och gröna näringar utgör en central del av svensk ekonomi. Vårt gröna näringsliv omsätter över 80 miljarder och tar våra glesa landsbygder - ja, hela vårt land - framåt. Det ger jobb. Det ger företagande. Det ger utveckling, stolthet och framtidstro. Men just nu svajar marken under deras fötter. LRF:s gröna näringslivsindex, som mäter konjunkturen hos de gröna näringarna, skogen och livsmedelsindustrin och dess underleverantörer, visar på en historisk nedgång för alla branscher förutom skogen. Framför allt handlar det om skenande råvarukostnader, som äter upp marginalerna. Det handlar om historiskt höga priser på foder och på gödsel. Och det handlar om energikostnader, inte minst för diesel, som har skenat. Dessutom vilar det fortfarande ett högt kostnads- och skattetryck på lantbrukarnas axlar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det som egentligen är en framtidsbransch går på knäna och tvingas skjuta upp investeringar, se tillväxten minska och halka efter i sitt viktiga arbete med den gröna omställningen. Det är en akut situation som har kommit och som kräver akuta åtgärder. Vi som land har inte råd vare sig mänskligt eller ekonomiskt att låta detta pågå. Trots situationen har svaren och åtgärderna från regeringen lyst med sin frånvaro. Jag skulle därför vilja fråga den nyvalda statsministern: Hur tänker regeringen agera för att säkra lantbrukens konkurrenskraft och för att värna vår livsmedelsproduktion, som är i världsklass? Hur ser den konkreta planen ut det kommande halvåret för att parera det kostnadsok som just nu hotar vårt gröna näringsliv och som slår sönder framtidstron för bönder men också för många andra som bor i gles- och landsbygd? Jag uppskattar och engagemang för det svenska jordbruket. Det är precis som säger. Det är en fantastisk näring och en stor tillgång som vi har i landet. Det är också en näring som skapar arbetstillfällen runt om i hela vårt avlånga land. Den producerar matvaror av hög kvalitet, och den har ett gott djurskydd. Det är något som vi verkligen har all anledning att vara stolta över i . Självklart påverkas jordbruket när vi har höga priser på olika delar av de insatsvaror som behövs i jordbruket. Inom jordbruket finns det heller inte alltid alternativ. Detta påverkar naturligtvis det svenska jordbruket. Det vi gör i den budget som vi har föreslagit är att vi tillskjuter mycket stora resurser till det svenska jordbruket och till landsbygdsutveckling. Utöver det har vi en omfattande satsning på infrastruktur som kommer att planläggas . Vi har också särskilda satsningar på att service ska finnas runt om i hela landet. Man ska ha möjlighet att handla mat och tanka runt om i hela landet. Därutöver följer naturligtvis regeringen noggrant denna utveckling för att säkerställa att vi kan ha det konkurrenskraftiga jordbruk som vi har och som vi alla är stolta över. Tack, statsministern, för svaret! Det är sant att det finns väldigt många satsningar för att stärka landsbygden men också jordbruket i den budget som regeringen lade fram. Men vad jag nu har fokus på är kommande år, kommande halvår. är det en kostnadschock. Kostnaderna har ökat kraftigt, med flera , för till exempel gödsel och foder. Väldigt många bönder dignar under det kostnadstrycket. Detta gör att vi kan stå inför en potentiell livsmedelskris, och det hotar jobben, företagen och den gröna omställningen. Jag tror att vi behöver agera här och och agera väldigt smart. Ansvaret för att rädda en så pass avgörande del av svensk ekonomi ligger på regeringen. Därför vill jag fråga igen: Vad är regeringens plan för att lyfta det kostnadsok som bara under de kommande månaderna riskerar att slå undan benen på väldigt många företagare - väldigt många bönder? Gödsel och foder behöver köpas in, och är priset rekordhögt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Från regeringens sida följer vi naturligtvis utvecklingen väldigt, väldigt noggrant. Vi är också angelägna om att det ska vara möjligt att bedriva jordbruk i . Det är därför som vi har gjort stora satsningar - vi gör det också - för att säkerställa att vi ska fortsätta att ha ett högkvalitativt jordbruk som levererar mycket fina produkter runt om i hela vårt land. Utöver de satsningar som regeringen har gjort och de som vi hade i budgeten följer vi naturligtvis utvecklingen väldigt noga. Regeringen höll en presskonferens om att återigen införa ersättning för karensdagen, vilket naturligtvis var väldigt bra. som man är sjuk i får man inte betalt över huvud taget. är ensamt i hela om att ha ett sådant sjukförsäkringssystem. Vi betalar alltså alla in till sjukförsäkringen, men det är en ganska dålig försäkring. får man inte betalt över huvud taget. Många svenskar har inte råd att stanna hemma när de blir sjuka. Vi vet att väldigt många går till jobbet trots att de är sjuka eftersom de inte har det skydd som gör att de kan stanna hemma. Det är ett slags smittspridningsmekanism som vi har i , som gör att vi har en väldigt hög sjukfrånvaro. Vi vet av forskningen att det leder till att många människor blir långtidssjuka när de ofta går till jobbet när de inte borde göra det. tog fram en rapport om vilka som tidigare ansökte om just denna ersättning. Det är väldigt många som måste vara på jobbet som har sökt ersättningen. Många som kan vara hemma har inte gjort det, så de drabbas egentligen inte av karensdagen. Jag undrar egentligen vad som hindrar regeringen från att helt ta bort denna karensdag. Den drabbar nästan bara de människor som måste vara på jobbet - sjukvårdspersonal, lärare och industriarbetare. De som inte behöver vara på plats kan vara lite sjuka och jobba hemifrån. Detta gör att det blir en orättvisa. Alla betalar ju in lika mycket till sjukförsäkringen. Vad hindrar regeringen från att ta bort denna karensdag, som vi är ensamma om i att ha? Är det inte dumt att vi har en smittspridningsmekanism rakt in i sjukförsäkringen som förvärrar pandemiläget? Anledningen till att vi nu återinför karensbidraget och tar bort karensdagen på det sätt som den normalt fungerar i är just att vi ska hindra smittspridningen under pandemin. när vi ser en måttlig men ändå ökad smittspridning i bedömer vi att det är lämpligt att återinföra detta så att fler har möjlighet att vara hemma när de blir sjuka. I den här diskussionen tycker jag också att det är viktigt att påpeka att många som är timanställda har problem med att över huvud taget omfattas av sjukförsäkringen, även med de system vi har. Det är mer en uppmaning till arbetsgivare att se till att anställa människor på sådana kontrakt att de också har möjlighet att ta del av sjukförsäkringen. Det är viktigt för arbetstagarnas trygghet men i pandemin också ett sätt att minska risken för smittspridning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Med det sagt är frågan vad man ska göra med karensdagen på . Vi är öppna för att se över hur den kan fungera . Det är helt korrekt som Nooshi Dadgostar säger att det finns yrkesgrupper där det är möjligt att arbeta hemifrån om man har en lättare förkylning medan det för andra yrkesgrupper inte är möjligt. Dessa drabbas då av en ökad kostnad, och det finns en orättvisa i detta. Det finns såklart också en risk att personer som har en svag ekonomi och blir förkylda väljer att gå till en arbetsplats där man riskerar att smitta till exempel personer som verkligen inte ska bli smittade. Mot den bakgrunden är vi öppna för att se över hur karensdagen fungerar och hur det långsiktigt ska se ut. Det kan också vara värt att påminna om att vi i budgeten hade en lång rad övriga förstärkningar av sjukförsäkringen för att människor i som blir drabbade av sjukdom ska kunna få en ökad ekonomisk trygghet. Jag är förstås mycket glad över att sjukförsäkringsreformer i budgeten kommer att genomföras nu . Jag är också glad över att regeringen uppfattar att det är bra reformer som vi ska gå vidare med. Jag vill också tacka för svaret, för jag uppfattar att regeringen nu är beredd att gå fram med ett långsiktigt avskaffande av karensdagen. Det går inte att uppfatta statsministern på något annat sätt. Vi i är beredda att i samarbete med regeringen gå fram med en sådan proposition, gärna så fort som möjligt. Detta handlar just nu om en mycket allvarlig situation med en allvarlig sjukdom, men det handlar också om andra sjukdomar som äldre får. Även vinterkräksjuka och influensa är mycket allvarliga sjukdomar, och ska förstås inte människor gå till jobbet när de är sjuka. Jag vill verkligen inskärpa att det är unikt för att ha en karensdag. Det finns inget annat nordiskt land som har det, och sjuktalen är inte heller väldigt höga i de andra nordiska länderna. är det alltså fritt fram för regeringen att lägga fram en sådan proposition. Jag är också väldigt glad över att regeringens reformer på sjukförsäkringsområdet har klubbats av . Men jag uppskattar naturligtvis det faktum att vi har den här diskussionen om karensdagen. Det är viktigt att vi gör på det här sättet nu för att försöka att dämpa smittspridningen av coronaviruset. När det gäller långsiktiga förändringar är det dock min bedömning att det är viktigt att man tar ett rejält tag och gör en ordentlig utredning för att på så sätt se vilka olika effekter man kan få av olika möjligheter. Det finns olika system som man skulle kunna tänka sig, och det är viktigt att man tänker igenom detta i en rimlig balans så att man kan öka rättvisan som man inte riskerar att få en situation där man undergräver förtroendet för sjukförsäkringen på grund av risk för överutnyttjande eller, ännu värre, fusk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Innan röstade om årets budget påstod Socialdemokraternas partisekreterare att KD-M:s budgetalternativ, som framförhandlats med och som vann gehör, kommer att "slå undan benen för vanligt folk". Det är den budgeten som nu inte tycker att det är något problem att regera på. Det är i sig förstås lite förvånande givet hur hennes parti tidigare uttryckt sig om saken, men låt oss lägga det åt sidan. Det jag undrar är i stället vilka reformer det är som slår undan benen för vanligt folk. Är det skattesänkningen om som alla som arbetar får? Är det sänkt skatt och höjda bostadstillägg med för de sämst ställda pensionärerna? Är det att vi skjuter till 3,4 miljarder mer än regeringen till sjukvården och påbörjar införandet av en nationell vårdförmedling? Är det att vi höjer polislönerna och ger polisen mer resurser och fler verktyg? Är det att vi sänker kostnaderna kraftigt för att anställa långtidsarbetslösa eller möjligen att vi sänker drivmedelsskatten så att vanligt folk har bättre råd att ta sig till jobbet? Är det att vi satsar på att ta bort delade turer i äldreomsorgen eller att vi avsätter 2 miljarder mer än ni för att minska storleken på barngrupperna i förskolan? Vilka av dessa förslag slår undan benen för vanligt folk? Jag tror att det var några reformer som särskilt tänkte på. En av de viktiga reformerna handlar om det faktum att det råder stor bostadsbrist runt om i hela landet, inte minst i de delar av där man nu expanderar, får nya industrier och behöver bygga väldigt många bostäder. Precis i det läget tar , i sin reservation bort investeringsstödet, som ju skapar tiotusentals nya möjligheter för människor att få en hyresrätt med en hyra som man har råd att betala med en vanlig lön. Jag är säker på att det är ett av förslagen han tänkte på. Jag skulle tro att ett annat förslag är att ni tar bort de ökade möjligheter i form av extratjänster som vi vill ge inte minst långtidsarbetslösa kvinnor som är födda utanför att kunna ta ett första steg in på arbetsmarknaden. Vi vet att extratjänster är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som används i stor utsträckning just av långtidsarbetslösa utrikes födda kvinnor. Det tycker nog jag är vanligt folk. Jag tror också att han tänkte på funkisskatten. I regeringens budget avskaffar vi helt funkisskatten, alltså att personer med funktionsnedsättning som gör att de inte kan arbeta betalar högre skatt än löntagare. Den skatten finns kvar i er budget. Därutöver har vi familjeveckan, som var en möjlighet för föräldrar som jobbar schemalagt, till exempel en busschaufför och en undersköterska som har fem veckors semester, att vara ledig när det är utvecklingssamtal på förskolan eller när förskolan har stängt för planeringsdagar precis när man kommer tillbaka efter semestern. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det är just för att underlätta livspusslet för sådana familjer som vi vill ha en familjevecka med ersättning. Den har ni gjort om till en familjevecka som framför allt personer som redan har höga inkomster och sex veckors semester och som sällan jobbar schemalagt kan ta del av. Jag noterar att det är ganska skralt på lista och framför allt att det främsta som lyfts fram är ineffektiva åtgärder. Det är sant att vi tog bort familjeveckan. Vi har i stället riktat om den. Vi har sänkt skatten för alla; jämfört med Socialdemokraterna är det skattesänkningar som inte kickar in vid utan vid 13 000. Till skillnad från , som valde att prioritera skattesänkningar enbart för dem med de allra högsta inkomsterna och ta bort värnskatten, sänker vi skatten, återigen, för alla och framför allt för dem som har de smalaste och minsta marginalerna. Jag undrar om anledningen till att har så svårt att ange vad det är som slår mot vanligt folk och varför hon kan tänka sig att regera på vår budget är att hon innerst inne kanske vet att det här faktiskt är en hel del bra förändringar för bästa och för dem som har det tuffast i vårt land. Att ta bort den orättvisa skatteklyftan som innebär att vi i och 2022 har en ordning där personer med funktionsnedsättning som gör att de inte kan arbeta betalar högre skatt än löntagare tycker är en ineffektiv åtgärd. Låt det sjunka in. Därutöver har vi familjeveckan, som skulle möjliggöra för alla de LO-arbetare som har fem veckors semester och därför jättesvårt att få livspusslet att gå ihop att kunna vara lediga när det är planeringsdag på dagis - en ineffektiv åtgärd. Låt det sjunka in. Det säger någonting om vilken politik , står för. Fred på jorden - det önskar man sig så här i . Men att det är lite väl hoppfullt ser man om man tittar ut över vår på många håll sorgliga värld. Däremot kan vi hoppas på fred på energimarknaden i . Det vore bra. Därför har jag en fråga till statsminister , som jag också välkomnar i rollen som statsminister - grattis, än en gång! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vi har en infekterad konflikt mellan och , och . Energin höjs, så att säga. Inte minst är det lite jobbigt mellan och Statnett, men i praktiken är det mellan och statsministern i . Vi känner till bakgrunden här, med nedläggningen av svenska, fint fungerande reaktorer och en kraftig höjning av skatten på termisk effekt i kärnkraft. Det har i mängder av rapporter skrivits om att den situation vi nu befinner oss i skulle uppstå. Detta har skett utan hänsyn till , och , och de har svarat på olika sätt. drar igång sitt kärnkraftverk , och då kommer en del av de här problemen lösas. Till dess måste vi dock försöka få fred i . Därför är min fråga: Vad tänker statsministern göra för att ta kontakter här? Tänker statsministern åka till för att försöka mäkla lite fred med norrmännen när det gäller vårt undantag från att leverera? Vi har ju en marknad när det gäller el, vilket är väldigt bra - vi får nämligen alltid ström. Men det blir otroligt dyrt; min el kostar till exempel 3,50 , och jag bor i . Min familj rostar därför bröd just . Men ska vi komma framåt måste vi se till att de här undantagen kan fortsätta. Vi måste ingjuta mod i norrmännen och finnarna att vi kommer att få fortsätta ställa om det svenska systemet. När åker statsministern till och mäklar fred i energidebatten? Vi ska kanske inte gå igenom privatekonomi, även om han menar att han med en riksdagsledamots lön behöver rosta bröd . Men det är ju bra att använda el när det råder mindre brist, så det finns det stora poänger med! Jag kan också lugna med att vi har goda kontakter både med den socialdemokratiska regeringen i i och med den socialdemokratiskt ledda regeringen i i . Jag var i så sent som i går, och jag har redan träffat den norska statsministern - dock i partisammanhang. Vi kommer naturligtvis också att ha kontakt direkt med kring de här frågorna i närtid. Precis som säger har vi en gemensam nordisk elmarknad. kan det uppstå tekniska problem på denna nordiska elmarknad, och det är - utifrån vad jag har fått berättat för mig - det som skedde. Vi kommer naturligtvis att gemensamt arbeta för att avhjälpa de problemen så att vi kan säkerställa en väl fungerande nordisk elmarknad. Nej då, jag kan försäkra att vi rostar bröd på morgnarna hemma hos familjen . Norrmännen har dock visat lite bisterhet nu; de håller igen med sin leverans på samma sätt som vi har fått göra.