kam-fs · H8C120210128fs · 2021-01-28 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Näringsminister (S) Socialförsäkringsminister (S) Energi- och digitaliseringsminister (S) Jämställdhetsminister (MP) Näringsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Coronakrisen har slagit jättehårt mot företag och jobb i . kämpar nu för sin överlevnad. Tusentals företagare väntar på besked om huruvida de kommer att få statlig krishjälp eller inte, på grund av att näringsministern, och har skött krisstöden rätt illa. Regeringen har varit senfärdig, och ofta har det tagit månader att återkomma med konkreta räddningspaket och innan pengarna kommer ut. riskerar företag och jobb att försvinna helt i onödan. Min fråga till näringsministern är: Vad kommer han konkret att göra nu för att tidigarelägga utbetalning av krisstöd till drabbade svenska företag och därmed undvika de misstag som han och regeringen har gjort tidigare? Tack, , för en viktig fråga! Vi är i en djup kris och en global pandemi som slår hårt mot människoliv. Miljontals människor smittas, och därmed ökar lidandet. Den slår också mot jobb och företagande. Regeringens strategi från allra första början har varit att rädda människoliv och stävja smitta men också mildra effekterna på jobb och företagande. Det är mot denna bakgrund, fru talman, som regeringen har föreslagit eller genomfört beslut om motsvarande av skattebetalarnas pengar i insatser för att både hantera smittan och mildra effekterna på jobb och företagande. Man kan titta på hur företagarna har tagit emot detta. gjorde en undersökning bland företag som visar att tre fjärdedelar är nöjda med insatserna. Men vi är fortfarande mitt i pandemin, och därför kommer vi att behöva fortsätta att jobba för att hjälpas åt genom denna tuffa situation. I mitten av hösten gav näringsministern beskedet att de företagare som tappade särskilt mycket av sin omsättning skulle få ett särskilt krisstöd. kom ett konkret förslag till . Företagare kan ännu inte söka dessa pengar. I bästa fall kan de söka och få ut pengar eller april. Det är åtta vi pratar om, och risken är att de drabbas jättehårt av detta. Jag undrar: Varför har näringsministern agerat så senfärdigt, och hur bedömer han risken för att jobb går förlorade ? Vi befinner oss i en väldigt svår situation. Då är det viktigt att vi står tillsammans och gör vårt bästa för att övervintra i denna tuffa situation. Då är det lite illa att bara ägnar sig åt att ta partipolitiska poäng. Vi jobbar snabbare än någon annan regering någonsin har gjort. Jag vet att många företagare är i ett desperat läge, och vi kommer att fortsätta att jobba tillsammans med dem och gärna också tillsammans med för att övervintra i denna situation och ta ut ur både pandemin och den djupa kris som drabbat många av våra företag och löntagare. Regeringen publicerade en så kallad handlingsplan mot segregation. Det mest provocerande med denna handlingsplan är att den framställer segregationens orsaker som ett mysterium. Något har hänt de senaste två decennierna, står det, men man vet inte riktigt vad. Jag tänkte därför ta denna möjlighet och berätta för statsråden vad det är som har hänt. Anledningen till att segregationen är värre än någonsin och betydligt värre än i våra grannländer är att vi har ett slags migrationspolitisk anarki i , det vill säga att under har nästan vem som helst kunnat flytta hit av vilken anledning som helst, utan krav på egen försörjning eller laglydnad. Jag vill därför fråga statsrådet : Finns det i alternativa verklighet någon som helst insikt om att en havererad migrationspolitik orsakar den segregation som vi ser ? Det är väldigt tydligt och har varit det också tidigare att och mitt parti verkar i olika verkligheter. Där har vi något som vi är överens om; man behöver inte tycka olika om allt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Den enskilt viktigaste faktor som driver fram segregation är ekonomiska klyftor, och detta är något som jag tror att vi skulle behöva prata mycket mer om i svensk politik. Vi är många som förenas över partigränserna i att segregationen är ett stort problem i som slår hårt mot inte minst barns uppväxtvillkor. Detta är något som många av oss vill göra något åt. Sedan finns det givetvis kopplingar till integrationen. När vi välkomnar människor från andra länder till på ett så bra sätt som möjligt kan förstås exempelvis segregationen vara ett stort hinder i vägen för människor att etablera sig. Detta är något som jag skulle kunna utveckla längre om jag hade mer tid på mig. Vi behöver absolut prata om segregationens orsaker och göra något åt dem. Jag skulle vilja att statsrådet tar den analysen ett steg till. Om vi nu har en väldigt stor invandring av personer som har låg eller ingen utbildning och som kommer till och fastnar i arbetslöshet leder det i sin tur till ekonomiska klyftor, vilket i sin tur leder till segregation, enligt statsrådets egen logik. Finns det då inte ett ganska rakt samband mellan väldigt stor invandring som är dåligt planerad och ett segregerat samhälle? Det är väldigt tydligt när det gäller samhällsproblem att har en tydlig agenda att allt beror på migration. Men nej, alla ekonomiska klyftor beror inte på att vi har tagit emot människor från andra länder. Det beror på en rad olika saker. Vi skulle bland annat kunna diskutera skattepolitik och hur vi ska komma åt klyftorna och skapa goda möjligheter både för dem som är födda här i och för dem som har kommit hit, så att de kan skapa sig ett gott liv här. Där har vi en hel del jobb att göra. omnämns ofta som ett av världens mest jämställda länder, men när Kommissionen för jämställda livsinkomster nu kom med sin rapport blev det ett ganska iskallt uppvaknande. De konstaterar att det inte har hänt något med kvinnors livsinkomster . De kallar det ett haveri. Delrapporten visar hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män, och resultatet är ganska nedslående. Några exempel: Kvinnor tar generellt ut ersättningar som föräldraförsäkring och sjukförsäkring, vilket kompenserar ett inkomstbortfall på grund av högre frånvaro, medan män oftare får företagsstöd i en annan utsträckning, vilket dels ger dem förmånligare beskattning, dels för dem närmare arbetsmarknaden. Myndigheterna brister i att könsuppdela sin individbaserade statistik, trots att detta är ett krav, och jämställdhetsanalyser uteblir. Min fråga till jämställdhetsministern är: Hur tänker regeringen agera på både kort och lång sikt för att säkerställa att myndigheterna arbetar för ekonomisk jämställdhet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar som lyfter fram dessa oerhört viktiga frågor. Den kommission som regeringen har tillsatt kom med sin rapport, som är en del i processen. Den ska lägga fram sina slutgiltiga förslag . Det arbete som kommissionen gör är oerhört viktigt. Grundorsaken till att vi tillsatte denna kommission är att vi ser att vi har brist på ekonomisk jämställdhet. Vi ser att dessa klyftor mellan kvinnor och män inte minskar på det sätt som de borde. Jag instämmer därför helt i problembilden. Det finns många saker som vi behöver göra. Men en viktig del är de förslag som kommissionen ska lämna om hur vi kan ta steg framåt för att se till att kvinnor och män har samma ekonomiska makt. Som jag har sagt i många sammanhang är pengar makt, och makt ska fördelas jämställt. Därför ser jag väldigt mycket fram emot de förslag som kommissionen i nästa steg ska lämna. Men denna information och kunskap som vi fick var också väldigt värdefull. Då är vi överens om åtgärder på lång sikt. På kort sikt har vi bakom oss med coronastöd. Vi vet till exempel att vab-ersättningen är någonting som befäster en ojämställdhet ekonomiskt genom livet. Har regeringen gjort någon utvärdering av de stöd som har delats ut ? Denna fråga skulle jag egentligen lika gärna kunna rikta till . Det är allvarligt om de statliga stöden befäster en redan ojämställd struktur. Har man gjort någon utvärdering av coronastöden? Har man haft dessa glasögon på sig? Detta är en jätteviktig fråga. En väldigt viktig del i arbete är just att titta på jämställdheten. Det är ett särskilt uppdrag som den har. Det som du lyfter fram, , är nämligen väldigt viktigt. Vilka resultat har de stöd som vi har gått in med fått? Det är klart att jämställdheten är helt central i regeringens arbete. Vi vill skapa ökad jämställdhet. Men det är också viktigt att nu få en utvärdering och ha ett lärande i fråga om det arbete som har gjorts i denna kris. Vad kan vi göra ännu bättre framöver? Där är jämställdheten en väldigt viktig del som ska titta på. Många av de branscher som drabbas hårdast under pandemin är också branscher där visstidsanställningar är vanliga. är det människor som arbetar med tillfälliga anställningar som är de mest utsatta på arbetsmarknaden. krävs det att tillfälligt anställda först sägs upp innan ett företag kan ta del av permitteringsstödet. Detta ställer både arbetsgivare och arbetstagare i en mycket svår situation. Vi kristdemokrater tycker inte att det är rimligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går därför till näringsministern. Kommer regeringen att ta bort kravet på att man först behöver säga upp visstidsanställda för att få möjlighet att få del av permitteringsstödet? Vi är i ett väldigt besvärligt läge. Det mycket snabba införandet av stöd för korttidsarbete, det som kallas korttidspermittering, har varit nödvändigt för att rädda svenska jobb. gjorde bedömningen att i runda tal 200 000 jobb så långt hade kunnat räddas med detta stöd. Ett av kraven för att man ska kunna ta del av det - jag tror att vi i grund och botten delar uppfattning om det - är att man ska ha ekonomiska problem. Man ska alltså själv ha vidtagit ett antal åtgärder för att anpassa kostymen i krisen innan vi går in med skattebetalarnas pengar. En av de tolkningar som har gjorts är precis den som pekar på. Jag är naturligtvis beredd att diskutera alla åtgärder som handlar om att skruva i dessa system så att de blir än mer träffsäkra. I grund och botten handlar det om att hjälpa svenska företag och se till att rädda svenska jobb. Det låter lovande att vi kan fortsätta diskutera detta men också gå från ord till handling. Många företag har, som ni vet, väntat orimligt länge på att få besked om stöd kommer att utbetalas och när. Det är ingen nyhet för regeringen att det förhåller sig på detta sätt. Det har varit så . Vi vet att försök till åtgärder har gjorts. Men effekten har inte gett den utdelning som vi alla ändå trodde att den skulle ge. Hur länge är det rimligt att företag som befinner sig i kris på grund av restriktioner som införts ska behöva vänta? Situationen är svår och till och med desperat för vissa branscher. Då är det extra viktigt att vi som företrädare för det allmänna inte far med oriktiga uppgifter. Exempelvis när det gäller korttidsarbetet, som är den viktigaste insatsen, var genomsnittstiden för ett svar på den första ansökan. När man ska gå in och kontrollera tar det lite . Och om ansökan inte är komplett tar det tid, eftersom man måste kontrollera att det är rätt företag som verkligen behöver detta som ska ha pengarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet som handlar om hur hans departement förbereder sig för en situation där mellanlagret Clab blir fullt, eftersom fortsätter att vara sega på bollen med att gå vidare med den frågan. Finns det förberedelser för hur man ska hantera en sådan situation? Kommer man att behöva stoppa vissa reaktorer i förväg, så att de totalt sett kan arbeta längre? Eller planerar man någon form av ersättning till ägare om man inte har ett mellanlager där det får plats mer kärnbränsle och så vidare? Har statsrådets eget departement några planer för att hantera den situation som kommer att uppstå när det gäller vår försörjning om frågan om Clab inte löses? Jag tackar för frågan. Naturligtvis följer vi denna fråga noga, även om den sorterar under som har ansvar för slutförvaringsfrågan. Den fråga som tar upp kan bli aktuell även om frågan löses, eftersom frågan är i vilken tid den löses. Ytterst är det naturligtvis de som driver kärnkraften och producerar avfallet som har ansvar för att säkerställa att de också kan ta hand om det avfall som skapas. Ytterst är det självklart så att den som producerar kärnkraftsavfall också har ansvar för att det tas om hand på ett bra sätt. Men det är klart att det är som i sin roll som statsråd ska ansvara för och se till att vi har energi- och elförsörjning. Den riskerar att hotas ifall inte kommer igång ordentligt och lägger fram detta , så att vi löser frågan om mellanlagret Clab. Hur ser departementets förberedelser ut för den situation som riskerar att uppstå? Precis som jag nämnde tittar vi naturligtvis på denna fråga. vill jag betona att det är aktörerna själva som bär det yttersta ansvaret. Det stämmer att det är jag som är ansvarig för energiförsörjningen i landet. Då kan jag glädja med att vi har de största överskotten av el någonsin i . Min fråga går till näringsminister . Aldrig förr har så mycket gjorts så snabbt för så många. Under coronapandemin har fattat beslut om 13 extra budgetar, och tillkommer ännu fler som tar fasta på att rädda liv, företag och jobb. Genom stöden har tusentals svenska arbetstagare kunnat behålla jobben i stället för att förlora dem. har företagen fått det andrum som de behöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund De breda och stora stöd som regeringen och har beslutat om saknar motstycke i modern fredstid. Jag undrar därför om statsrådet har uppgifter om hur många jobb och företag som har omfattats och som omfattas av de kommande breda och stora stödinsatserna. Jag tackar för frågan. Det är korrekt att vi är i en extraordinär situation. Vi har å andra sidan aldrig varit med om en pandemi i modern tid. Därför har regeringen från allra första början, och , sommaren och hösten, presenterat förslag som omfattar närmare bestämt av skattebetalarnas pengar. Dessa pengar har gått till att stärka sjukvården och äldreomsorgen - vår respons mot pandemin - men också till att mildra effekterna för jobb och företagande. är det över 600 000 svenska löntagare som omfattas av något av dessa program. Bedömningen är att av de aktiva företagen i vårt land, närmare bestämt 200 000 företag, har fått ta del av något av dessa stöd för att se till att rädda både företag och jobb i under denna pandemi. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag har inga följdfrågor. Min fråga går till . Den handlar om , vilket kanske inte är så förvånande med tanke på den högljudda kritik som har riktats mot under både hösten och våren. Bland annat har 29 samebyar gått samman i en artikel och krävt ett avverkningsstopp för hänglavsskogar. Även har gjort ett gemensamt yttrande där man kräver att och skogsbruk anpassar sig till och respekterar samers grundlagsskyddade rätt. Vi vet även att har mottagit 45 000 namnunderskrifter som har överlämnats tillsammans med ett krav på att ge ett nytt ägardirektiv. Min fråga är därför: Vilka åtgärder vidtar för att lyssna på dessa röster och komma till rätta med ? Vi har ju ganska höga krav på de statliga bolagen. De ska agera som föredömen, de ska agera hållbart och de ska agera i enlighet med de direktiv de har från . I fallet med gäller det dubbla: Man ska agera på en konkurrensutsatt marknad, naturligtvis, men man ska också agera som ett föredöme när det gäller hållbarhet. Det är korrekt att det har funnits en hel del kritik och synpunkter. Det är rimligt när vi pratar om vår gemensamma skog, som förvaltas av . Det är också så, vilket känner till, att vi inom ramen för det samarbete vi har såväl i regeringen som med Liberalerna och i det så kallade januariavtalet har kommit överens om att göra en översyn och göra ett nytt Sveaskogsprogram. Det handlar om att se till att företaget kan skötas på bästa sätt och om att göra ett nytt Sveaskogsprogram, där man också kan skydda mer av värdefull skog. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jo, jag är väl medveten om det som står i januariavtalet. Jag är också väl medveten om vilka bud olika partier gick in med inför valet, och där stod det att Socialdemokraterna var öppna för att ge ett nytt ägardirektiv. har man ändrat åsikt. Min fråga är: Är redo och beredd att ge ett nytt ägardirektiv till ? Jag tror att man alltid ska ha en ödmjukhet, särskilt i när vi behöver göra ganska stora förändringar i vårt samhälle och hur det fungerar eftersom det gamla sättet att göra saker och ting på inte riktigt fungerar , inte minst utifrån ett klimatperspektiv. När det gäller för vi en kontinuerlig diskussion med ledningen, och naturligtvis även inom regeringen, om hur vi kan se till att företaget fungerar bra både när det gäller den konkurrensutsatta delen och när det handlar om att utveckla hållbarhetsarbetet. Min fråga går till socialförsäkringsminister . Det har snart gått pandemin startade. Det är väldigt många löntagare där ute som ingår i riskgrupper, och ett av verktygen för att minska smittspridningen är den förebyggande sjukpenningen. Med den förebyggande sjukpenningen behöver inte löntagare sätta liv och hälsa på spel. I den här frågan har regeringen dock varit väldigt senfärdig. Varenda gång vi har behandlat detta i utskottet har man kommit , och det har skett på utskottets initiativ. Vi är inne i 2021. Det har snart gått en månad. Det är tusentals människor där ute i samhället - i vårt samhälle - som har rätt till ersättning men inte har fått den utbetald. När kommer våra skattebetalare som har rätt till förebyggande sjukpenning att få sina rättmätiga pengar? Tack för den här viktiga frågan, ! Jag skulle vilja säga att vi har haft ett väldigt nära samarbete med socialutskottet och socialförsäkringsutskottet i när det gäller framtagandet av den här förmånen, som togs fram specifikt för att ekonomiskt skydda de grupper som ingår i riskgruppen definierad av våra myndigheter. Den här förmånen har införts . Vi har alltså tagit fram en helt ny socialförsäkringsförmån, i samarbete med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Förmånen förlängs , med anledning av det läge vi har i samhället. kommer att fatta det beslut som är nödvändigt i enlighet med budgetreglerna, och så fort det beslutet är taget kommer regeringen naturligtvis att fatta de beslut som krävs i förordningen för att utbetalningar ska kunna ske. Så ser ett samarbete mellan riksdag och regering ut i ett mycket svårt läge. Det är ju bara att hylla det här samarbetet. Det handlar om att lägga undan all prestige och samarbeta för att sätta medborgarnas behov i fokus. Jag är för samarbete, statsrådet , men jag ser det inte som samarbete när det dimper ned ett pressmeddelande eller innan utskottet ska behandla ett initiativ. Men är vi där vi är, och jag är för ett samarbete. Vi är inne i av januari, och människor har inte fått sina pengar. Min fråga är: När kommer ni att snabbehandla ärendet i finansutskottet så att människor får sina rättmätiga pengar? Deras räkningar måste nämligen betalas. Vad gäller och finansutskottets hantering av förslag som ligger på bord är ju det en fråga som bör ställas till ; det är ingenting som styrs av regeringen. Men så fort har fattat sitt beslut kommer regeringen att agera så snabbt som möjligt, så att människor får sin utbetalning. Det är oerhört viktigt att de grupper som påverkas av pandemin och inte kan arbeta får ekonomisk ersättning och får den ekonomiska trygghet de förtjänar. Antalet unga personer med funktionsnedsättning som har blivit av med sin aktivitetsersättning tredubblades . En granskning från Inspektionen för socialförsäkringen visar att varken rättspraxis eller lagen har förändrats men däremot att regeringens signaler om hårdare styrning har påverkat utvecklingen. uppmärksammades också att trots utförliga läkarintyg om nedsatt arbetsförmåga tolkar lagen striktare än vad som är nödvändigt. Detta sätter alltför många av de mest utsatta i i en helt orimlig ekonomisk situation som är psykiskt påfrestande. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilket ansvar anser statsrådet att regeringen har i denna fråga, och hur kommer ni att rätta till det som har hänt de drabbade personerna? Tack för den här viktiga frågan, ! Den rapport som kom från Inspektionen för socialförsäkringen innan julledigheterna var omskakande, och det var en rapport som verkligen bekräftade den bild vi har fått av att vi har en alltmer restriktiv bedömning när det gäller prövningen av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning. Vi kan inte ha det så här i vårt land. Vi måste ha en ekonomisk trygghet för människor som är sjuka och inte kan arbeta och för människor som har en funktionsnedsättning och på grund av det har förlorat arbetsförmågan eller har en begränsad arbetsförmåga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har en utredning som kommer att lägga fram förslag om ändrade regler för sjuk- och aktivitetsersättningen. De förslagen kommer . Min förhoppning är att alla riksdagspartier då kan lägga undan prestigen och samarbeta så att vi åtgärdar detta. Det är människor av kött och blod som drabbas av den väldigt restriktiva lagstiftningen. Det finns även kritik gällande styrningsfrågorna, vilket framkommer i den här rapporten. Den kritiken tar vi på största allvar. Vi har en ny styrelse i och en ny styrelseordförande, och vi kommer att göra vad vi kan för att utveckla styrningen av och dialogen med kassan så att människors behov sätts i fokus. Utredningar i all ära, och förslagen kommer vad jag förstår att läggas fram . Men anser att det viktigaste är att ges möjlighet till en lagtolkning som hjälper de utsatta grupperna och inte tvärtom, som situationen är . Det är alltså ganska bråttom att göra någonting. Ämnar ministern göra något för att hjälpa de utsatta? Regeringen har vidtagit flera åtgärder som handlar om styrningen av . Vi har också gett uppdrag gällande sjukförsäkringsrelaterade frågeställningar som handlar om att förstärka tryggheten. När det sedan gäller rättstillämpningsfrågor är regeringen i enlighet med grundlagen begränsad i sina möjligheter att styra myndigheten, och därför måste en lagändring till. Den lag som gäller i är oerhört restriktiv. Vi måste alltså ändra lagen för att anpassa oss till de behov som människor har, och då krävs det ett samarbete mellan regering och riksdag. är delvis positivt inställda till att regeringen har gjort en tillfällig frysning av bedömningen av arbetsförmåga vid sjukdag 180. Vi efterlyser dock en särskild frysning för dem som är långtidssjuka i covid-19. Min fråga går därför till socialförsäkringsminister . Kunskaperna om detta virus är fortfarande starkt begränsade, vilket påverkar möjligheterna till rehabilitering. På hemsida framgår detta tydligt. Där står följande: "Kunskapen om covid-19 är ännu begränsad och bedömningen av arbetsförmåga och behov av sjukskrivning behöver ske utifrån individens unika förutsättningar och sysselsättning." upphör frysningen, och de långtidssjuka i covid-19 riskerar återigen att utförsäkras. Den nya bestämmelse som då träder i kraft hjälper nämligen inte denna grupp. Min fråga är därför: Ser inte ministern behovet av en tillfällig frysning enbart för långtidssjuka i covid-19 så att det ges en tillräckligt lång rehabiliteringstid? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för denna viktiga fråga! Vi behöver ingen tillfällig förändring av sjukförsäkringen, utan vi behöver laga sjukförsäkringen. Den har gått sönder och gör att människor som är sjuka och som förlorat arbetsförmågan inte får rätt till de förmåner som de har betalat in till i form av sociala försäkringar. Det var väldigt bra att vi tog några steg före julledigheterna. Vi ändrade det mycket kritiserade regelverket för dag 180. Vi stoppade utförsäkringarna dag 180 fram till att den nya lagen träder i kraft , men det är bara ett första steg.