kam-fs · H8C120210610fs · 2021-06-10 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Infrastrukturminister (S) Försvarsminister (S) Minister för högre utbildning och forskning, (S) Arbetsmarknadsminister (S) Infrastrukturminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. När Löfven blev statsminister var hans stora löfte att 2020 skulle ha EU:s absolut lägsta arbetslöshet. Det blev tvärtom när vi kom till början av 2020. arbetslöshet var då en av EU:s högsta, och efter befinner sig i EU:s absoluta strykklass. Detta har inget med att göra, för det är inte bara som har haft en pandemi. Löfven skrev i i går att arbetslösheten ska ned när ekonomin återstartar. Det är ju inte en särskilt djärv ambition mot bakgrund av att i princip alla branscher har haft så gott som näringsförbud . Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Finns det någon ny nivå som arbetslösheten ska ned till, eller ska vi bara återgå till den nivå som gällde innan då hade den femte högsta arbetslösheten i EU, dessutom efter en lång högkonjunktur? Vad är det som gäller egentligen? Jag tackar för frågan. Det är ingen tvekan om att coronapandemin har prövat både vårt land och vår arbetsmarknad och jobben väldigt hårt. Vi har en hög arbetslöshet, men vi ser också ljuspunkter. Vi trycker tillbaka arbetslösheten, och det är nu fler som går från arbetslöshet till jobb och utbildning än vad som vad som kommer in som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Det är självklart för regeringen och mig som arbetsmarknadsminister och socialdemokrat att det långsiktiga målet alltid är full sysselsättning och att kvinnor och män i vårt avlånga land ska kunna försörja sig själva, ha en egen lön och få känna den gemenskap och frihet som ett eget arbete ger. Det var tyvärr inget svar på min fråga, så jag kan inte tolka det på något annat sätt än att regeringen har övergivit alla målsättningar om den svenska arbetslösheten efter Löfvens havererade jobblöfte. Detta duger inte! Vi måste ha en aktiv politik för fler jobb. Det är anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern trots den högsta arbetslösheten på länge inte har presenterat ett enda förslag för fler jobb i . Regeringen vidtar väldigt kraftfulla åtgärder, och vi har tryckt tillbaka arbetslösheten. Vår politik har gjort skillnad. Vi lägger nu fram en hel agenda för reformpaket för LAS, trygghet och omställning, etableringsjobb och Arbetsförmedlingen - allt i syfte att skapa en bättre arbetsmarknadspolitik och en mer effektiv matchning så att också arbetsgivare som söker arbetskraft får möjlighet att anställa. finns det över 108 000 lediga jobb att söka på Platsbanken. Man har sin klan på verket. Så förklarar en anställd de tusentals olovliga slagningar som görs i register. Den anställda säger också att samtliga av dem som gjort dessa slagningar själva har invandrarbakgrund. Känsliga uppgifter från asylutredningar riskerar att läcka ut, och integriteten kränks. I värsta fall riskerar människor som flytt från våldsbejakande klanstrukturer att möta klanstrukturer igen fast nu inom svensk myndighet. Det kan även röra sig om uppgifter som är av intresse för främmande makt eller kriminella nätverk. Inom delar av är bakgrundskontrollen av personalen obefintlig. I många fall behöver man inte ens vara svensk medborgare. Min fråga går till statsrådet : Kommer regeringen över huvud taget att göra något för att stoppa de kriminella klanernas infiltrering av svenska myndigheter? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Redan frågans inledning talar ju om vad det handlar om. Det här är olagliga slagningar och olaglig verksamhet, och oavsett bakgrund och sammanhang ska det beivras. Det är ett av skälen till att vi tillför mer resurser till polis och åklagarväsen än någonsin och skjuter till resurser till rättsvårdande myndigheter. Vi ser också till, inte minst genom säkerhetsskyddslagstiftningen, att våra myndigheter ökar kontrollen av dem som anställs. Oavsett den bakgrund vill göra en poäng av är utgångspunkten att alla ska kunna kontrolleras om de har säkerhetsklassade anställningar och att vi givetvis ska beivra brottslig verksamhet. Det är självklart! Hade det rört sig om enskilda fall hade det varit en sak, men här pratar vi om tusentals sådana här slagningar. Problemet verkar dessutom återkommande. Jag roade mig med att googla detta lite snabbt innan frågestunden, och det äldsta fallet jag kunde hitta inträffade . Samma sak inträffade alltså redan då. Det får mig att misstänka att detta problem är ihållande och att det också finns längre upp i myndighetens hierarki. Någon verkar ju tillåta att detta fortgår. Har regeringen någon som helst aning om hur högt upp i myndigheternas hierarki som denna infiltrationen har sträckt sig? Det hör inte till ovanligheterna att företrädare för riktar sin misstro mot myndigheter, vare sig det är polisen, eller andra myndigheter. Den här tendensen ser vi i stora delar av världen när populistiska och främlingsfientliga krafter vill öka misstron mot vetenskap, sanning och myndigheter. Givetvis ska vi ha ordentliga kontroller. Det gäller både våra myndigheter och den säkerhetsskyddslagstiftning vi har . Klimatfrågan tar inte paus, och vi vet att transportutsläppen i är höga. Ett av de drivmedel som har allra bäst förutsättningar att minska utsläppen är biogas. Biogasen minskar utsläppen med någonstans , och vi vet att partikelutsläppen blir låga. Den som åker till valfri mack och tankar gas får i snitt biogas, med mycket stor klimatnytta. Klimatnyttan kan till och med vara om biogasen görs av gödsel. Vi vet också att restprodukten från biogastillverkning blir en biogödsel som ersätter fossilt konstgödsel. Trots allt detta har regeringen föreslagit att biogasbilar inte längre ska klassas som miljöbilar. Min fråga till blir därför: På vilka miljömässiga grunder vill regeringen fatta detta beslut? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag delar uppfattningen att biogasfordon är otroligt viktiga och en central del i omställningen. Vi har sett detta i kollektivtrafiken och när det gäller privatbilar. Det handlar, tror jag, om en missuppfattning om ett EU-direktiv som vill ha rena elfordon. Det innebär att av offentligt upphandlade fordon ska vara rena miljöfordon. Det innebär att biogasfordon, när de har en högre utsläppsnivå, inte är tillåtna. Det innebär att kommuner och regioner kan fortsätta att upphandla en stor andel biogasfordon. Och det innebär att privatpersoner inte alls berörs av detta. Men staten vill gå före. är det kanske bara ett trettiotal biogasfordon som staten har, men när staten upphandlar fordon i de myndighetsverksamheter som finns kan det vara en poäng i att vi skärper miljökraven och ser till att det i ökad utsträckning blir elfordon. Jag tror inte att har något emot detta. Tolkar jag rätt - innebär att gå före att vi ska utesluta ett av de allra bästa miljöbränslen vi har? Det som handlar om att gå före, exempelvis till , den återstående delen, skulle kunna vara biogasbilar. Detta handlar inte om att gå före. Det handlar om att backa in - att utesluta ett av de allra bästa bränslen vi har. Kommer regeringen att stå fast vid att miljöbilsdefinitionen ska ändras och i så fall varför? Faktum är att den procentandel som anges enligt EU-lagstiftningen skulle innebära att man i kommuner och regioner kan öka andelen biogasbilar. Det är för den lilla statliga andelen som vi säger att vi vill ha en miljöbilsdefinition som innebär att vi premierar rena miljöfordon. Förslaget är nu ute på remiss, och jag har sagt att jag kommer att lyssna på remissinstanserna. Låt oss ha en dialog om detta, men låt oss också bli eniga om att vi behöver ställa om fordonsflottan för att klara klimatkraven. presenterade bland annat förslaget om hur överenskommelsen mellan , , och ska genomföras. De förändringar i arbetsrätten som föreslås är mycket långtgående. Det ska bli lättare och billigare att säga upp folk. De förbättringar som föreslås väger inte upp försämringarna. Mitt fackförbund har en reglering om visstidsanställningar i kollektivavtalet, liknande den som föreslås. Men trots det har andelen anställda på allmän visstid inte minskat, tvärtom. Vad gäller hyvling innebär förslaget endast en reglering, inte ett stopp. Arbetsköparna kan fortsätta att hyvla i arbetstiden - det blir bara lite omständligare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Hur kan vara stolt över den överenskommelsen, som ger en mer otrygg arbetsmarknad, och på vilket sätt blir det en bättre balans mellan arbetare med olika anställningsvillkor? Tack, Ciczie Weidby, för den mycket viktiga frågan! Svensk arbetsmarknad förändras i hög hastighet. Jobb både förändras och försvinner, och nya jobb tillkommer i ekonomin. Då är det väldigt värdefullt att vi har en stark partsmodell i vårt land där fack och arbetsgivare gemensamt i förhandlingar tar ansvar för att möta en ny arbetsmarknad. Det som presenterades handlar om att öka flexibiliteten för arbetsgivare men också om att skapa en ökad trygghet för löntagare, både i anställningsskydd och i möjlighet att kunna ställa om på en arbetsmarknad där jobb försvinner och förändras i väldigt snabb takt, inklusive att sätta stopp för det eviga staplandet av visstidsanställningar och att kunna reglera så att man inte från den ena dagen till den andra kan hyvla ned arbetstid. Det sätter vi stopp för. Visstider, hyvlingar och ofrivilliga deltider är en farsot på vår arbetsmarknad, särskilt för Handels medlemmar. Att fler unga vill ha trygga anställningar är inte så konstigt eftersom det är de som saknar det. De otrygga visstidsanställningarna utnyttjas . Vi måste förbjuda dessa anställningsformer, punkt. När lägger regeringen fram ett sådant förslag i ? Det är viktigt att se att svensk arbetsmarknad regleras delvis via politiken, som ger förutsättningar för parterna att komma överens om de vidare spelreglerna och branschanpassa det som vi lägger som grund i lagstiftningen. Vi förbättrar möjligheterna för dem som har en tillfällig anställning och halverar kvalificeringstiden. När man haft en anställning är man kvalificerad för en tillsvidareanställning, vilket är en skillnad jämfört . Det finns alltså viktiga förbättringar i denna uppgörelse och i det som regeringen och samarbetspartierna har presenterat. Enligt uppgift har flera arbetsintegrerande sociala företag, så kallade ASF, drabbats hårt under pandemin, så pass hårt att de tyvärr har gått i konkurs. Det är naturligtvis illa för alla företag som tvingas till konkurs i samband med pandemin, men det blir extra bekymmersamt när det gäller de sociala företagen. Anställda inom sociala företag har mycket svårt att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden, vilket innebär att de löper en enormt stor risk att hamna utanför arbetsmarknaden på lång sikt när deras företag har gått i konkurs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har två konkreta frågor till arbetsmarknadsministern. Varför hade regeringen inga särskilda insatser så att de sociala företagen kunde övervintra pandemin? Det är den historiska frågan. Framtidsfrågan är: Vad tänker regeringen göra nu för att stötta sociala företag så att de kan återstarta? Jag tackar för den viktiga frågan, som vi hade möjlighet att debattera . De arbetsintegrerande sociala företagen spelar en väldigt viktig roll, inte minst inom arbetsmarknadspolitiken, för de människor som står långt ifrån arbete. Vi har vidtagit en rad olika stödåtgärder under pandemin. Jag ser fram emot att kunna komma med besked till och arbetsmarknadsutskottet om den DS som vi kommer att presentera och som tar sikte på hur arbetsmarknadspolitiken kommer att se ut framöver. Jag vill understryka att vi behöver ha en mångfald av aktörer och att jag anser att de arbetsintegrerande sociala företagen är väldigt viktiga, inte minst för dem som står långt från arbetsmarknaden. Tack för svaret så långt! och sociala företag är till för ungefär samma grupper av människor. Har ministern någon tanke om hur man ska få dessa två olika former som jobbar med utsatta människor att komplettera varandra bättre ? Jag tror nämligen att det är rätt avgörande. Det är viktigt att vi har en arbetsmarknadspolitik och en arbetsförmedling som har många olika verktyg i sin verktygslåda. har ett mycket viktigt uppdrag. går 26 000 anställda till sitt arbete, och många är oerhört stolta över det. Vi har gett en rad uppdrag till Arbetsförmedlingen att se över målgruppen och anvisningen så att vi är säkra på att det är rätt målgrupper som anvisas till . Men vi måste ha en mångfald av aktörer och inte se de olika delarna som konkurrenter utan snarare som komplement till varandra. Min fråga går till statsrådet . Vi har samarbetat kring den forskningsproposition som beslutade om för , men parallellt med arbetet med den pågår en ganska högljudd debatt om den akademiska friheten. Tyvärr har den blivit ett slagträ där alla väljer att tolka den så att just deras tes stärks. Det finns med andra ord ett behov av att renodla vad vi menar med den akademiska friheten. I forskningspropositionen konstateras att regeringen är öppen för att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda hur den akademiska friheten skulle kunna införas i grundlagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till statsrådet är helt enkelt: Hur går det? Tack, , för frågan! Det känns väldigt rätt att , enligt ett förslag från regeringen som vi har jobbat fram till kammaren tillsammans med och Liberalerna, har beslutat att lagstadga om den akademiska friheten. Jag tycker att vi tillsammans mycket väl har kunnat beskriva i propositionen vad detta betyder, nämligen en princip som gäller alla lärosäten: att den akademiska friheten ska främjas och värnas. Detta är ett arbete som välkomnas av våra lärosäten, och man tar där ett stort ansvar för att få det på plats på ett klokt och bra sätt som manar till det som vi alla kanske behöver fundera på, nämligen hur vi står upp för det som ytterst är vår demokrati. När det gäller den del som frågar om är det så att grundlagsändringar görs på uppdrag av och en bred sammanslutning från som vill driva fram denna grundlagsändring. Det finns också med att vi kan göra en sådan om så föreslår. Det beslutades att den akademiska friheten skulle skrivas in i högskolelagen - absolut. Men vi tror inte att det räcker. Varför är vi så angelägna om detta? Jo, vi tror att genom att man skriver in den i grundlagen visar man på dess betydelse och renodlar begreppet, och den får ett starkare skydd än den har när den bara finns i högskolelagen. Vi är alltså redo. Är regeringen redo att sätta igång ett sådant arbete? Återigen: Att skriva in den i grundlagen är en förändring som görs utifrån att det finns en bred sammanslutning i riksdag som är överens om att en sådan förändring ska ske. Jag är mycket stolt över att vi har lagstadgat den akademiska friheten som allmän princip. Det fanns inte tidigare. Forskningens frihet är redan grundlagsskyddad. Men den akademiska friheten finns nu lagskyddad genom att riksdag har tagit detta steg. Att ändra grundlagen är en mycket större process. presenterade arbetsmarknadsministern förslag på förändringar i arbetsrätten och förstärkta omställningsmöjligheter på svensk arbetsmarknad. Det är omfattande förändringar, och jag tror att många undrar hur detta kommer att påverka deras egen ställning och trygghet på arbetsmarknaden. Kvinnor är överrepresenterade bland dem som har otrygga anställningar på svensk arbetsmarknad. De jobbar oftare deltid och har sämre möjligheter till kompetensutveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför är min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur kommer de föreslagna reformerna att påverka kvinnors arbetsvillkor? Jag tackar för den viktiga frågan. Alltför många kvinnor har otrygga anställningar och en otrygg situation på svensk arbetsmarknad och också alltför dåliga möjligheter till kompetensutveckling. Av det skälet är jag väldigt glad över att jag kunde berätta att det finns en hel del förstärkningar och förbättringar här som handlar bland annat om att de så kallade sms-anställningarna - tillfälliga anställningar - kommer att räknas som en hel månad om man har tre anställningar. Det är ett exempel. Hyvling har jag redan nämnt. Men det nya omställnings- och studiestödet riktas också till dem som jobbar deltid och till visstidsanställda. Det kommer att innebära stora förbättringar för till exempel anställda i välfärden och inom handeln. Jag tackar för svaret. presenterade den så kallade sitt förslag som vi socialdemokrater var oerhört kritiska mot och som vi gladeligen kunde lägga i papperskorgen när parterna presenterade sitt förslag och som ligger till grund för de förslag som vi nu har på bordet. Men vad är de viktigaste skillnaderna mellan och de avtalsslutande parternas förslag som gör att arbetsmarknadsministern är beredd att gå fram med förändringar i arbetsrätten? Jag tackar för denna följdfråga. tog jag emot en utredning som hade en kraftig slagsida till arbetsgivarens fördel. Det hade varit omöjligt för mig som socialdemokrat att lägga fram ett sådant obalanserat förslag. har vi i stället en produkt där fack och arbetsgivare tillsammans har förhandlat. Det är en balanserad utgångspunkt som också stärker drivkrafterna för kollektivavtal och som avsevärt förbättrar både tryggheten och omställningsmöjligheterna på svensk arbetsmarknad. Det är något som jag är stolt över. Jag vill ställa en fråga till . Det är en lagrådsremiss på väg till med skärpta straff för brott mot djur. Det kommer också att bli en bestämmelse om grovt djurplågeribrott i . Den utredning som ligger till grund för detta lagförslag har föreslagit att det ska kunna bli fängelse för den som vanvårdar eller beter sig hänsynslöst mot djur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har vi i medierna sett allvarliga rapporter från djurgårdar där djur far enormt illa. Vi har sett självdöda kor och allvarlig vanvård helt enkelt. Hur ser regeringen på att skärpa straffen för denna typ av brottslighet? Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Naturligtvis är det som vi har sett i en del inslag i medierna helt oacceptabelt med nästan systematiskt djurplågeri i några fall. Det är klart att det är väldigt välkommet att det uppmärksammas och att medierna rapporterar om det. Genom förändringen med ny djurskyddslagstiftning har vi faktiskt drivit fram en helt annan medvetenhet, kunskap och möjlighet att agera. har vi tillsatt en utredning som är färdig och som har föreslagit höjda straff. Det är någonting som vi vill se. Och vi kommer att kunna lägga fram ett förslag för att skärpa straffen för djurplågeri. Min följdfråga till är: Tror regeringen verkligen att detta nu kommer att stoppa den rapportering som vi så ofta ser om vanvård av djur? Jag hoppas verkligen det. Jag hoppas verkligen att tydliga straff och en tydlig lagstiftning kommer att stoppa det djurplågeri som vi har sett. Men jag är också medveten om att det faktiskt fortsatt kommer att finnas tillfällen då ägare av djur inte tar sitt ansvar. Då måste vi ständigt ha en beredskap att agera och att ha stor tillsyn. Men det måste också finnas en tydlig signal från samhället att detta inte är accepterat. Vad vi behöver för att återstarta är en infrastrukturpolitik som fungerar i hela landet med fokus på jobb och tillväxt. är rikt på innovativa företag, har en het etableringsmarknad och är rikt på skog. Och även om vägarna beskrivs som vackraste är skicket på dem uruselt. Vad människor, företag och arbetsgivare behöver är framkomliga vägar som inte är sönderskjutna av tjäle och som inte har nedsatta tillåtna hastigheter. Därför är det oerhört frustrerande att säger att deras budgettilldelning inte räcker för att rusta eller ens bibehålla standarden på vägarna. Min fråga är: När kommer det mer pengar, större väganslag, till vägunderhållet i de lite vackrare delarna av , i , i och i ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Jag delar uppfattningen att det är vackra delar av . Det är naturligtvis otroligt viktigt att vägstandarden i förbättras. Vi har haft underinvesteringar i svensk infrastruktur. Det var ett av skälen till att vi kraftigt höjde anslagen till infrastruktur och inte minst till vägunderhåll. I den infrastrukturproposition som jag har presenterat och som faktiskt just nu behandlar föreslås en kraftig ökning av anslaget just till vägunderhåll - . Det innebär att aldrig har haft så mycket resurser som för att förbättra vägunderhållet. Det tillsammans med BK4-insatser, att öka bärigheten på vägarna, kommer att innebära att vi kommer att se en förbättring. Men det är en tuff utmaning, för vi har statliga vägar i . Det har varit år av underinvesteringar, inte minst efter styre som prioriterade skattesänkningar i stället. Totalförsvarspliktiga befattningar placeras av Försvarsmakten i en säkerhetsklass. Detta innebär att den som exempelvis ska göra värnplikt säkerhetsprövas före deltagandet i säkerhetskänslig verksamhet. Detta regleras i lag. Fullgörande av värnplikt vilar på just plikt och inte på frivillighet. Säkerhetsskyddslagen kräver dock samtycke för registerkoll och särskild personutredning från den totalförsvarspliktiga individen. Om den totalförsvarspliktiga vägrar kan Försvarsmakten inte placera denna person i en befattning, vilket i praktiken gör värnplikten frivillig. sågs lagen senast över. Försvarsmakten ansåg då att totalförsvarspliktiga borde undantas från kravet på samtycke. Men en socialistisk regering ansåg att grund för undantag inte fanns med hänsyn till den personliga integriteten. Frågan till försvarsministern är: Kan regeringen nu tänka sig att hörsamma Försvarsmakten och införa ett undantag, och hur skyndsamt kan man i så fall få detta på plats? Efter att den allmänna värnplikten lades vilande av en tidigare borgerlig majoritet i riksdag har den reaktiverats enligt beslut av regeringen. Vi befinner oss nu en bit in på några värnpliktskullar. Det är naturligtvis så att det från tid till annan kan vara aktuellt att se över de här systemen och hur de fungerar. Men jag har inte upplevt att just detta är ett stort problem inom ramen för Försvarsmakten och inom ramen för den värnpliktsverksamhet som vi genomför . Det viktigaste är att den värnpliktsverksamhet vi genomför har en god kvalitet, att den får ett gott renommé och att den kan bidra till att förstärka svensk försvarsförmåga och svensk försvarskraft. Det som blir reella problem och det vi uppfattar som problem ska vi naturligtvis vara beredda att angripa och titta på om vi ska förändra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet , som har ansvar för den högre utbildningen i hela landet. fick och lasta in och lilla Sky, ett litet sjukt föl med feber, svullna leder, kraftig diarré och så vidare. finns djursjukhuset i . Där sa man: Nej, här är det fullt. ligger , och det var dit man fick ta sig . Det är klart att man har lyft fram oron över att det inte finns tillgång till veterinärkompetens i hela landet på det sätt som man skulle önska. Man har också till exempel lyft fram att har stängt . kom med en rapport där man pekade på ett antal bristyrken. Inte minst kommer det att råda brist på veterinärer ända . Det är ett problem att vi inte utbildar tillräckligt många i . Därför är min fråga till ministern: åtgärder avser man att vidta för att det ska finnas tillgång till kompetens i hela landet ? Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det här visar på hur viktigt det är att vi tillsammans ser till att vi har högre utbildning men också forskning och vetenskaplig anknytning i hela vårt land. Ska vi klara djurvälfärden, välfärden, vårt näringsliv och vår utvecklingskraft i hela landet måste också detta finnas i hela landet. Vi gör gemensamt i mitten av svensk politik en mycket stor utbyggnad av den högre utbildningen.