kam-fs · H8C120210121fs · 2021-01-21 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansminister (S) Miljö- och klimatminister (MP) Socialminister (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Finansminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Arbetslösheten i är den högsta . Orsaken stavas inte enbart covid-19, även om svensk ekonomi på ett allvarligt sätt har påverkats av pandemin, vilket har bidragit till att arbetslösheten har skjutit i höjden. Även före pandemin låg i bottenskiktet vad gäller arbetslösheten, trots regeringens löfte om EU:s lägsta arbetslöshet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Arbetslösheten är särskilt hög bland utrikes födda. I en ny rapport fastslås att minst 600 000 invandrare i arbetsför ålder saknar egen försörjning. Integrationsmisslyckandet i är minst sagt omfattande, och därför undrar jag, finansministern: konkreta åtgärder vidtar finansministern och regeringen utöver utbildningsinsatserna för att fler utrikes födda ska komma i arbete? Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att fler utrikes födda ska komma i arbete och för att fler ska söka sig ut på arbetsmarknaden. En av de första och viktigaste åtgärderna vi vidtog var att avskaffa vårdnadsbidraget, som gjorde att många utrikes födda kvinnor inte ens sökte sig ut på arbetsmarknaden. Vi har också gjort om föräldraförsäkringen på ett sådant sätt att fler utrikes födda kvinnor ska komma ut på arbetsmarknaden. Det är viktigt att många söker sig ut och deltar på arbetsmarknaden. För att man sedan också ska komma i arbete är de rekordstora utbildningsinsatser som regeringen har gjort en viktig del, men vi har också byggt ut arbetsmarknadspolitiken. Extratjänster är ett exempel på ett område där många utrikes födda kvinnor kommer i sysselsättning. Vi har också nystartsjobb, som har funnits , som vi vet att utrikes födda män kan ta del av. Det är några exempel på de åtgärder som vi har vidtagit. De stora och omfattande insatser vi har gjort för att fler ska anställas i offentlig sektor kommer dessutom alla, hela svenska folket, till del, antingen som anställda eller som brukare. Att fortsätta med dagens politik lär inte leda till förbättringar. Vi kan konstatera att vi har 600 000 utrikes födda som saknar egen försörjning. Tvärtom riskerar den förda politiken snarare att leda till en inhuman situation för många utrikes födda med stor risk för ett livslångt bidragsberoende och permanent utanförskap i sitt nya land. I M-kommuner kan vi se att krav på motprestationer för att erhålla bidrag och sänkta skatter leder till ett minskat utanförskap. Är finansministern beredd att följa dessa goda exempel? Ska vi följa exempel? Jag kan stilla påminna om att , mitt under en pågående pandemi och en av de största ekonomiska kriserna som vi har haft , är sysselsättningsgraden högre än när satt i regeringsställning. Ska vi då följa exempel? Nja, jag tycker att det är bra att så många som möjligt arbetar, och då är det uppenbart att det är som vi ska följa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har vi haft det lite kallare. Det har inte varit extremt kallt på något sätt, men det har i alla fall varit minusgrader över hela landet. Det som har blivit extra tydligt nu när ytterligare kärnkraft stängs ned är hur små marginaler det finns när det gäller vår självförsörjning av el. Det är faktiskt så att det inte alltid blåser. Det här har lett fram till att vid åtskilliga tillfällen har varit nettoimportör av el - importör av smutsig, fossilt framställd el från och , där kraftverken har ökat produktionen för att möta den senaste tidens ökade efterfrågan. Min fråga är: Hur ser klimatministern på de negativa effekter för utsläppen som nedstängningen av kärnkraften får? Tack, , för frågan! har alltid under enstaka dagar eller timmar importerat el från andra länder. Det är fortfarande så. Trots att vi nu ser hur den ena reaktorn efter den andra tas ur drift på grund av sin höga ålder och de stränga säkerhetsbestämmelser som finns för reaktorer inom EU är en stor nettoexportör av el till kontinenten och till våra grannländer - till och med till vårt grannland , som ju satsar på en utbyggnad av kärnkraft som kostar väldigt mycket och som är väldigt fördröjd. I ser vi däremot en mycket stor utbyggnad av vindkraft, förnybar el, som gör att vi har ett rekordstort överskott av el som vi exporterar till vårt närområde, vilket är bra för klimatet. En företrädare för twittrade ut följande: "Vill du göra en klimatinsats ? Minska din elanvändning något. Just nu har hela väldigt höga elpriser och importerar smutsig kolkraft från ." Från att kunna räkna med i princip fossilfri el i måste vi nu förlita oss på smutsig el från och när det blir kallt. Det här är en effekt av regeringens politik. Från sida skulle vi hellre ha sett att reaktorerna i hade kunnat drivas vidare än att man skulle behöva oroa sig för klimatutsläpp när man sätter på dammsugaren. Det stämmer helt enkelt inte att har ett ökat beroende av import av kolkraft, utan vi exporterar förnybar el till vårt närområde. Att vi nu ser en stängning av kärnkraftverken handlar om att de är föråldrade. Det finns ingen ekonomi, vilket ägarföretagen själva har konstaterat, i att investera i nya reaktorer. Då är investering i förnybar el det som är framtiden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill vända mig till kultur- och demokratiminister . Min fråga rör idrotten. Vi har en fantastisk bredd och en imponerande elit i vårt land. Allt från vasalopp och maraton till barn- och ungdomscupen i den lilla föreningen har betydelse, inte minst för folkhälsan. När det gäller de stora motionsarrangemangen hade arrangörerna hoppats på tydliga riktlinjer för utomhusaktiviteter i pandemilagen, men det kom inte några sådana. är man fortfarande hänvisad till lokala och regionala myndigheter som i sin tur saknar riktlinjer. Ideella föreningar behöver fatta beslut om de ska kunna genomföra årets evenemang, som är helt avgörande för föreningens ekonomi och fortlevnad. När avser regeringen att komma med riktlinjer som ger Idrottssverige besked om man kan genomföra evenemang ? Tack, , för frågan! Först vill jag säga att jag helt instämmer i beskrivningen av vikten av vår levande och breda idrottsrörelse i hela och hela dess ekosystem - allt från barnidrotten till elitverksamheten, de breda motionsloppen och den mångfald av aktiviteter som svensk idrottsrörelse står för i alla åldrar. Vi har på olika sätt sett till att stötta idrottsrörelsen under pandemin, bland annat ekonomiskt, senast med ytterligare drygt 300 miljoner för tiden fram till och med februari. Den nya pandemilagen ger oss möjligheter till en mer träffsäker reglering. är vi fortfarande i ett allvarligt smittläge. För att pandemilagen skulle kunna börja gälla med en ny förordning fick vi prioritera det som behövde in i lagen och regleras. Men vi har sagt att vi nu kommer att jobba vidare med att ta fram fler förordningar för att möjliggöra mer träffsäkra lösningar framåt när smittläget ser bättre ut, och vi har en nära dialog med idrottsrörelsen om detta. Jag tackar ministern för svaret. Jag vet att föreningar som arrangerar stora evenemang har tagit fram protokoll för hur deras evenemang ska kunna genomföras coronasäkert. Men om regeringen inte hinner komma med besked om träffsäkra lösningar, som ministern säger, undrar jag: Kommer ministern att medverka till att föreningarna kompenseras för den uteblivna inkomstkällan, som är betydande för kommande verksamhetsår? Ja, vi vet att idrottsrörelsen har ett väldigt ambitiöst arbete med hur detta skulle kunna genomföras. Man har också en nära dialog med och, löpande, med departementet. Vi får återkomma om det. Men sedan vill jag säga att vi i regeringen, tillsammans med budgetsamverkanspartierna, verkligen har visat att vi har varit beredda att stötta idrottsrörelsen. Vi har svarat upp mot deras önskemål hela 2020 och kommer att fortsätta föra en diskussion, naturligtvis även om de ekonomiska konsekvenserna, . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . Vi är helt gastkramade av pandemin, oro, sjukdom och död. Därför är vaccinet ljuset i tunneln för oss alla. Vaccinet rullar nu in från EU. Man har beslutat om detta i . På nationell nivå krävs det då en större informationsinsats, en mer offensiv informationsinsats, som möter den oro som finns runt vaccinet. Vaccinmotståndet är ganska grasserande på vissa håll. Många undrar över godkännandet av vaccinet, hur det har testats och så vidare - you name it. När kommer det en större informationsinsats för vaccinering mot covid-19? Tack så mycket, , för frågan! Ja, det är precis som beskriver det. Vaccin är verkligen ljuset i tunneln, även om jag vill betona att tunneln är ganska lång. Vi vet faktiskt inte vilka effekterna kommer att bli och hur snabbt vi kan lätta på olika åtgärder, men det är klart att det verkligen känns som ljuset. Det pågår naturligtvis redan nu en informationskampanj som riktar sig specifikt till dem som berörs, till dem som behöver vaccinera sig. , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, länsstyrelser och förstås Kommuner och Regioner arbetar med att ta fram information. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att det människor undrar är: När får jag vaccinera mig, och hur ska det gå till? Vi måste vara lite närmare för att kunna svara på den frågan. Detta vet man inte exakt . Man håller på att bygga upp detta. Det är egentligen framåt april, som den stora delen av befolkningen ska vaccinera sig. Då måste man kunna svara på alla de frågorna. Man måste också känna sig trygg med vilka vacciner som blir godkända och hur leveranserna ser ut. Jag tror att vi skulle behöva en mer massiv informationsinsats. Vi kan redan nu se att det finns ett vaccinationsmotstånd, exempelvis inom äldreomsorgen. Det måste man bemöta, likaså de fake news som finns på sociala medier runt vaccinet. Något som skulle kunna motivera människor till vaccination skulle kunna vara ett vaccinationspass, för jag tror att fler länder i kommer att kräva det. Vet statsrådet något om hur det går med vaccinationspass? Det var många frågor i en. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tittar naturligtvis på frågan om desinformation. Det är allvarligt i sig. När det gäller vaccinationsintyg är det något som WHO, EU och, förstås, tittar på. Vi återkommer om det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är förstås extra viktigt att informera grupper i utsatta områden där man vet att det finns risk för en lägre vaccinationsgrad. Men jag vill understryka att man inte bara kan gå ut och säga: finns det vaccin. Jag tror att folk vet det. Det man vill ha svar på är förstås: Vilket vaccin får jag? När får jag det? Hur får jag det? Alla de svaren går inte att ge än till alla grupper i befolkning. har vi vaccinerat ungefär 147 000 personer i , och det har fungerat väl i hela landet. Varje vaccination är viktig, och vi vill att så många som möjligt ska ta vaccinet. Den danska statsministern har meddelat att förbereder sig för att vaccinera 100 000 personer när de har tillräckligt med vaccin. I har regeringen meddelat att alla ska erbjudas vaccin senast , förutsatt att vaccinet kommer till som planerat. Det innebär att vi i den fas som med fog kan kallas massvaccinering behöver vaccinera i storleksordningen 140 000 personer , vardag som helg. Bedömer socialministern att vi kommer att klara det, under förutsättning att vaccinet levereras som det ska? Alla eventuella frågeställningar och funderingar kring varför inte vaccinerar fortare - och så jämför vi med ett annat EU-land - är ganska irrelevanta, om jag får använda det uttrycket. Vi får lika mycket vaccin, relaterat till vår befolkning. Till en början - vi har vaccinerat - sparade en del i regionerna dos två. Det gör man inte längre. Detta är sannolikt förklaringen till att det ser lite olika ut, bland annat i och . Jag vill lugna alla och säga att det verkligen rullar på i . Vi kan titta på en del andra EU-länder som har väldigt stora problem med att få ut vaccinet. Frågan var egentligen: Hur klarar vi , april till och med sommaren? SKR gjorde ett väldigt intressant räkneexempel - det kan förstås var och en göra själv. Om 12 ½ miljon doser ska fördelas är det ungefär 1 miljon . En van sjuksköterska kan vaccinera, i underkant, 60 . Då kommer man kanske att behöva lite drygt 3 000 sjuksköterskor som gör detta på heltid. Svaret är: Ja, bedömningen är att den kapaciteten finns. Tack, socialministern, för svaret! Det intressanta är kanske inte den första perioden. Jag känner också ett lugn i att regionerna klarar det, och det är förhållandevis säkra saker man gör . Det stora problemet är , när vi får de större leveranserna och när vi just ska klara det som kommer att vara en massvaccinering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Även om regionerna har ett ansvar enligt avtal måste regeringen ytterst försäkra sig om att vi klarar av att göra de vaccinationer som vi behöver göra. Målet är att det ska vara klart före . Klarar vi det? Jag tackar, återigen, för frågan. Jag svarar samma sak. Det är klart att är en ansträngning. Det är Kommuner och Regioner som organiserar själva vaccinationerna. Statens ansvar är klargjort i och med den överenskommelse som vi har med Kommuner och Regioner. Det handlar om att betala för vaccinet, att leverera ut det och att hjälpa till med information och allt annat stöd. Men den faktiska injektionen i armen på någon ansvarar regionerna för. Deras samlade uppfattning är att de klarar detta. Min fråga går också till statsrådet , men den gäller ett annat ämne. Det är ett problem att personer inte beviljas personlig assistans i den utsträckning som behövs eller inte alls. har satt om personer med funktionsnedsättning som mål för politiken. Det behövs en tydlig styrning från regeringen för att alla medborgare ska vara jämlika och ha samma rättigheter. De utredningar som pågår om lagändringar täcker inte detta och räcker inte. Vad vill statsrådet göra för att de med behov av personlig assistans på ett reellt sätt ska få sina rättigheter enligt förverkligade utan att myndigheterna inskränker rättigheterna genom en restriktiv tillämpning? FN:s konvention när det gäller personer med funktionsnedsättning är det som är styråran, ledstången eller det vi håller oss i när det handlar om funktionshinderspolitiken i . Det vet lika väl som jag. Personlig assistans är dock inte ett verktyg som särskilt många länder har. Det är ganska unikt för , får man säga. Vi ska förstås se till att vi värnar både den lagstiftningen och de möjligheter som den ger. Sedan gläder det mig att det är ett gott samarbete mellan inte minst parti Liberalerna och regeringen som handlar om att se till att på olika sätt stärka rätten till personlig assistans. Det pågår en utredning där man ser över tillsynen och egenvården. Syftet är ett avsmalnat föräldraansvar. Vi ska titta på huvudmannaskapet. Vi har hanterat frågan om andning och sondmatning, som ska ge assistans i sin helhet. Flertalet åtgärder är vidtagna. Tack, statsrådet, för svaret! De utredningar som pågår och är gjorda är naturligtvis viktiga och bra. Men en tydlig och principiell fråga för den enskildes integritet gäller minutjakten i behovsbedömningen inom LSS. Det är förnedrande att dela upp tiden i duschen mellan privat och inte privat eller att dela upp ett toabesök i moment. Att duscha är privat, att gå på toaletten är givetvis en helhet. Det tror jag att vi är överens om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vill ministern att den integritetskränkande minutjakten stoppas genom att hela det grundläggande behovet ses som integritetsnära? Jag nämnde ett antal åtgärder som vi har varit överens om och som vi arbetar hårt med att både utreda och implementera. Utöver det har resurserna också ökat när det handlar om ersättningen för varje assistanstimme. Jag är övertygad om att vi har mer att göra och mer att diskutera. Jag är inte säker på att frågan om minutjakt behöver hänga ihop på det sätt som beskriver - jag har självklart noterat den, men jag tror att det är väldigt viktigt att vi oavsett hur vi hanterar frågan om grundläggande behov ser till att man behandlar människor med funktionsnedsättning med integritet och respekt. Min fråga riktar sig till statsrådet . Det har i flera sammanhang i medierna, så även i den stora coronautfrågningen i SVT , påståtts att den svenska coronastrategin gick ut på att tillåta en viss begränsad smittspridning, det vill säga att inte göra allt för att förhindra smittspridning av covid-19. Är detta också ministerns bild av regeringens och ansvariga myndigheters coronastrategi ? Låt mig vara väldigt tydlig: Det finns ingen grund för det påståendet. Jag skulle vilja säga att det är rent felaktigt att påstå att skulle ha haft en sådan strategi. Det är klart att det övergripande målet för den svenska strategin har varit och är att långsiktigt och hållbart pressa ned smittspridningen så mycket som det bara går. Att vi inte har valt att helt förbjuda affärer eller andra verksamheter att ha öppet grundar sig i att vi inte har bedömt att det i grunden bidrar eller är så effektfullt. Rätt åtgärd behöver sättas in vid rätt tillfälle för att kunna ge just en så stor effekt som möjligt; det har vi sagt . Regeringen har fattat, och kommer att fatta, alla de beslut som vi anser vara nödvändiga för att värna människors liv, hälsa och jobb. strategi har på den punkten inte skilt sig så mycket från andra länders, men det har inte funnits det där alexanderhugget som jag tror att många kanske skulle önska. De åtgärder som regeringen och myndigheterna vidtar för att minska takten på smittspridningen måste förstås också balanseras mot alla de effekter som de får på samhället i stort. Vi förändrar detta i och med att lägesbilden också förändras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket för svaret, ! Det som statsrådet beskriver är oerhört viktigt, för många påstår ju att vi har haft en så kallad flockimmunitetsstrategi i vårt land och att vi har vidtagit för slappa åtgärder. Det är därför oerhört viktigt att det från ansvarigt håll klargörs tydligt vilken strategi vi har. Därför blir min andra fråga till hur regeringen framöver tänker tydliggöra vår strategi. Jag fortsätter tillsammans med mina kollegor och myndigheter att oförtrutet beskriva hur vi arbetar för att vidta rätt åtgärder vid rätt tid. Det förändras ju. Detta betyder kanske inte att strategi förändras, utan det betyder att läget förändras. När vi alla blir trötta kan vi behöva vidta nya åtgärder för att vi ska orka hålla ut. Vi noterar också att det är ett virus som är otroligt oberäkneligt, och det behöver vi ta i beaktande när vi gör vårt yttersta för att minska smittspridningen. presenterade Miljömålsberedningen sitt betänkande, och som ansvarig minister tog emot en väldigt viktig bunt med förslag som ska säkra livet i havet för generationer framåt. Miljömålsberedningen hade i uppdrag att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås och därmed också bidra till genomförande av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. Jag vill därför fråga : Innehåller förslagen i betänkandet det som behövs för att klara den här målsättningen? Om inte, vad behövs mer? Tack, , för frågan och för att du lyfter det väldigt viktiga arbete som Miljömålsberedningen och alla partier har gjort för att ta fram en samlad strategi för hur vi ska rädda våra hav. Haven står, som alla vet, inför en enorm utmaning. Problemen bara växer: Det handlar om försurning, nedskräpning av plast, överfiske, döda bottnar, invasion av främmande arter och klimatförändringar som gör att haven är under en enorm stress. Utvecklingen har gått åt fel håll. Miljömålsberedningen föreslår alltså att vi ska lägga fram en havsmiljölag som gör att man kan ta ett samlat grepp om haven. Varje mandatperiod ska en regering lägga fram tillräckliga åtgärder för att rädda haven. Jag tror att det är en väldigt bra väg framåt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så hemskt mycket för det svaret! Det är ju också en enig beredning som har gjort och, som ministern säger, lagt fram ett väldigt grundläggande och bra arbete. Politisk förändring är ändå aldrig så enkelt som det kan verka, så jag undrar om utöver eller kanske även inklusive den politiska dimensionen ser några stora svårigheter med att genomföra de här viktiga förslagen. Finns det en vilja så finns det en väg, brukar man säga. Tyvärr kan vi se att vetenskap och kunskap inte alltid räcker för att man ska ha en tillräckligt kraftig politisk vilja för att åtgärda klimatförändringarna eller de fruktansvärda problem som vi ser med våra hav. Jag ser ändå att det är väldigt positivt att samtliga partier har ställt sig bakom 1 600 sidor från Miljömålsberedningen med över 100 förslag för att rädda våra hav. Jag hoppas att vi kan gå fram med dem. Med vaccinet börjar vi nu förhoppningsvis att äntligen se ljuset i tunneln. Som har nämnts har pandemin berövat och kostat så mycket för så många i termer av både liv och hälsa och när det gäller livsverk och jobb. En näring som har varit särskilt utsatt och drabbad är kulturen, som levt med oklara, långsamma och hattiga besked . Ett exempel är teater- och underhållningsbranschen, för vilken det har varit en ren omöjlighet att planera verksamheten. Många har stått utan inkomst , och ett helt ekosystem av kulturskapare och företagare håller på att trasas sönder. Regeringen har aviserat att man nu utreder återstarten av kulturen. Den utredningen ska dock inte vara klar förrän , och det kan inte råda hopplöshet fram till dess. Kultursektorn behöver besked nu för mer långsiktiga planeringsförutsättningar, och min fråga till kulturministern är därför: Kommer det inom överskådlig framtid något ordentligt besked om en plan för återstart av kulturnäringen, en näring som är i sådant behov av framtidstro? Tack, , för frågan! Delvis blir svaret detsamma som till den tidigare frågeställaren vad gäller motionsloppen. har vi en pandemilag på plats. Den ger väsentligt bättre möjligheter för oss att utfärda mer träffsäkra regler vad gäller att kunna genomföra verksamhet på ett smittsäkert sätt utan att hålla helt stängt. är vi fortfarande i ett allvarligt läge, men vi har ett arbete på gång för att ta fram ytterligare förordningar. Vi har också gett ett uppdrag till , som ska återkomma till oss med ett förslag på hur man skulle kunna planera utifrån scenarier som baseras på nivå av smittspridning i samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Visst är det så att vaccinet ger hopp, och visst är det så att vi har en återstart framför oss. Regeringen har budgeterat 1 miljard i så kallade återstartsmedel för kulturen . Dem jobbar vi med att få ut så snabbt som möjligt, för är ju kultursektorn i en kris. Jag ser framför mig att vi behöver ta ansvar både på kort och på lång sikt för att kulturen stegvis ska kunna återhämta sig. Där är utredningen om kulturens återstart en viktig pusselbit. Läget inom hälso- och sjukvården är extremt allvarligt. är smittspridningen i fortsatt omfattande, och det finns risk för att smittspridningen tar fart igen och att vi därmed går in i en tredje våg. Coronapandemin kräver enorma resurser, och det innebär i sin tur att planerad vård måste ställas in eftersom vården inte har kapacitet nog att möta detta. Vårdskulden fortsätter att växa, och den inställda vården sker på bekostnad av människors hälsa och människors lidande. Vi måste också förbereda oss på att situationen kan komma att förvärras framöver.