kam-fs · H9C120211021fs · 2021-10-21 14:00:00 — Det handlar om restaurangägare som sålt sina hus och snart riskerar att gå under, så det är snabba åtgärder som behövs. Ministern har mitt namn, så hon får gärna mejla förslagen till mig och så ska jag föra dem vidare till restaurangägarna i . Jag vill bara understryka vikten av den lokala kraften. Jag besökte kommun, där man har infört lokala jobbspår. I det här fallet träffade jag en arbetsgivare inom byggbranschen som behöver rivningsarbetare, och jag träffade också som tack vare det här lokala jobbspåret nu utbildar sig för att kunna få jobb hos . Det går alltså, och det är viktigt att vi använder alla medel som är möjliga och att vi samarbetar lokalt för att öka matchningen och se till att arbetsgivare kan anställa. framkom det i en rad rapporter att många bedömningar som gjorts av har överklagats och fått en annan bedömning av kammarrätten. Det handlar bland annat om att det har krävts synliga, objektiva fynd vid till exempel psykiatriska diagnoser och smärtdiagnoser för att kunna få sjukpenning som flera domar pekar på att det inte borde behövas eftersom det kan vara mycket komplext och svårt vid den här typen av problematik. Eftersom rättsläget är osäkert kräver nu och flera jurister att ska avgöra frågan. Jag anser dock att det har funnits stora brister i regeringens styrning som har kunnat leda till denna enorma osäkerhet som sedan har kunnat leda till felaktiga utförsäkringar av personer med bland annat psykiatrisk problematik. Jag vill därför fråga socialförsäkringsminister om regeringen kommer att ta initiativ till att utreda vad som har gått fel i processen kring dessa bedömningar så att vi kan få en tydligare styrning och ett tydligare regelverk för hur denna typ av diagnoser ska bedömas för att rättssäkerheten ska öka och det inte ska kunna vara rimligt att kräva den här typen av synliga, objektiva fynd. Tack, , för frågan! Det är viktigt att den här frågan väcks här i kammaren, för vi har haft allvarliga brister i socialförsäkringen som har drabbat våra medborgare på ett sätt som inte kan accepteras. Vi har en skyldighet att rätta till de felen. Det viktigaste steget är att ändra lagstiftningen, och de förslagen ligger på bord i budgetpropositionen. Jag hoppas verkligen att kammaren släpper igenom de här lagändringarna så att vi får en socialförsäkring som erbjuder våra medborgare trygghet. Men vi måste självklart också fortsätta att jobba med utvecklingen och styrningen av men också utvärdering av hur sjukförsäkringsärenden handläggs på . Statskontoret har också ett viktigt uppdrag i detta, där egna processer följs upp och utvärderas. Det ger stöd till regeringen i den fortsatta styrningen av . Det är en allvarlig situation vi har bakom oss. Det är ingen tvekan om det. Regering och riksdag har en skyldighet att göra det vi kan för att ge våra medborgare ekonomisk trygghet vid sjukdom. Ja, det är positivt att regeringen efter många påtryckningar från oppositionen nu tar fram olika typer av lagändringar, och jag står helt och fullt bakom dem. Men de lagändringarna tar tyvärr inte tag i problematiken kring just den här typen av diagnoser, alltså psykiatriska diagnoser och smärtproblematik, där det är ett väldigt osäkert rättsläge just nu och där det har krävts att man på ett synligt sätt ska kunna visa upp att man till exempel är deprimerad för att kunna få sjukpenning. Anser socialförsäkringsminister att det är rimligt? Nej, de brister vi har i sjukförsäkringen är inte rimliga och kan inte accepteras av oss. Det är därför vi måste jobba med att förändra regelverket. Det är därför vi fortsatt måste förändra styrningen av . Det är därför vi behöver en utveckling där människors behov sätts i fokus i socialförsäkringarna. Och hetsjakten som vi har haft på människor måste få ett slut. Det är därför lagen måste ändras. Vi kommer inte ifrån att lagändringen ändå är det avgörande, även om mer behöver göras vad gäller utvärdering och granskning också av våra myndigheter. Att lämna en våldsam relation är något av det farligaste en kvinna kan göra. dödades 17 kvinnor av en man de hade en relation med. har 6 kvinnor dött av samma skäl. 11 000 personer lever med någon form av skyddad identitet , och cirka 800 kvinnor lever gömda. Livet som gömd är inget man väljer av fri vilja. Kvinnorna har blivit kära i fel person och sedan valt att lämna den mannen. Men eftergifterna de tvingas göra är fullständigt horribla. De rycks upp från sin vardag, de tvingas ta barnen med sig och klippa banden med familj, vänner och vardag och de måste gömma sig, ibland för resten av sitt liv, trots att de inte har gjort någonting. Sedan visar det sig att deras adress kan avslöjas av en myndighet - en dubbel bestraffning; staten ger och staten tar - som säger sig knappt vilja eller kunna ändra på den här situationen. Jag undrar: Vilka åtgärder planerar jämställdhetsminister att vidta med anledning av den här fullständigt horribla situationen som har uppkommit? Jag tackar för den frågan! Jag tror att vi alla förfäras över med vilken enkelhet uppgifter har kunnat spåras, och det är oerhört angeläget att komma till rätta med de förändringar som kommer att krävas för att få bukt med situationen. Vi har tidigare lämnat uppdrag för att myndighetspersoner i alla de funktioner och myndigheter som möter personer som lever med skyddade uppgifter ska få bättre utbildning och bättre kompetens i att inte röja uppgifter av misstag. Det har varit en situation som har uppmärksammats i många olika sammanhang. Det här är alltså uppdrag som har givits och som jag hoppas ska förbättra situationen. Vad gäller posten uppfattar jag att vi bereder inom vad som går att göra åt den här situationen och hur den ska hanteras. Det ligger dock inte direkt under min portfölj, så jag får be att få återkomma rörande detaljerna kring det. Tack, statsrådet, för svaret! Man kan konstatera att med sådana säkerhetsrutiner som finns hos våra myndigheter skulle 800 kvinnor behöva ha livvakt dygnet runt. Jag är tacksam att man ändå bereder detta och tar det på allvar. Det är bra att har fått det här uppdraget, men jag vill återkomma till det som jag sa inledningsvis: Det här är ingen situation som kvinnorna har valt själva att försätta sig i, utan de är tvingade. Nästa fråga blir: På vilket sätt vill ministern öka säkerheten och friheten för kvinnor som lever gömda så att de ska få ett normalt liv och männen begränsas? Det är helt riktigt, och det är också därför det åtgärdspaket som har lagts fram, som också ska återkomma in i det åtgärdsprogram som vi kommer att lägga fram , bland annat omfattar att det ska bli enklare att kunna sätta fotboja på förövare redan innan en överträdelse har skett. Vi ser också på regelverken kring kontaktförbud även runt den gemensamma bostaden, och vi ser över vårdnadssituationer som vi har sett missbrukas i många fall. Det är alltså en lång rad åtgärder på väg. Min fråga går till statsrådet . Just nu är fullvaccinerade enligt . Det är fantastiskt, tycker vi. Däremot är det en väldigt ojämlik vaccinering i vissa regioner. Det är också uppenbart och någonting som vi måste jobba med, helt klart. Det handlar om tillit, information och tillgänglighet. Många som är 70-plus, och även de i åldersgruppen under, är väldigt sugna, om jag får uttrycka mig så, på den tredje sprutan. Även åldersgrupperna under undrar: När kommer planen för den tredje vaccineringen? Det är snart november, och vi ska minimera risken för smitta. Min fråga är alltså: Vilka planer finns det nu för att gå ned i åldersgrupperna, åtminstone ned till 70-plus, för vaccinering? Tack, , för en fråga som jag tror att inte bara själv ställer sig! Jag förstår att det är många som funderar. Det skydd som vi har genom att vara vaccinerade ger förstås en trygghet. Det gör att man känner sig skyddad mot svår sjukdom själv, man vet att man skyddar sin omgivning och man bidrar till att vården klarar av sin uppgift och kan börja hantera den uppskjutna vården. tre är rekommenderad både för personer i riskgrupp och, som ni vet, för dem och så vidare. Vi har under hela pandemin låtit ha ett löpande uppdrag att se över vem som ska vaccineras, när, med vilka intervall och med vilka vaccin. Jag är väldigt glad att vi har låtit det vara så. Jag tror att det hade varit oklokt om det hade varit politiska beslut, och jag tror också att det bidrar till att vi har en fortsatt hög vaccinationsvilja i . Man känner en tilltro till att det inte är politiska beslut som ligger bakom utan att det faktiskt är fakta och evidens. Så fort det finns nya besked att ge kommer vi att ge dem. Det låter glädjande. Inte heller jag tycker att det ska vara politiska beslut. Däremot är det kanske bra att fundera på frågan. Det är väldigt många som undrar. En annan fråga där staten kanske skulle behöva gå in och vara lite tydligare är den ojämlika vaccineringen i regionerna. Det kan vi se bland annat här i när vi jämför hur det ser ut på , i och i exempelvis innerstaden. Jag vet att regeringen har gjort ett antal satsningar. Men hur kan vi, ursäkta uttrycket, piska på regionerna lite mer? Den ojämlika vaccineringen oroar också mig väldigt mycket. Det räcker inte att vi summerar om det finns delar av samhället som har en betydligt lägre vaccinationsgrad. Så sent som hade jag ett möte med våra företrädare i . De var väldigt samstämmiga i fråga om att det inte finns någon möjlighet att skylla på att man har en viss sammansättning i befolkningen. Det är klart att det går att komma upp i 90 procents vaccinationstäckning, vilket man ligger på i de kommunerna i . Jag tänker att fler kan göra det. Det handlar väldigt mycket om vilja, insikt och att inte ge upp. behöver en tydlig strategi för att minska det mänskliga lidandet och de stora negativa samhällskonsekvenserna utifrån alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar, det som förkortas ANDTS. gav en majoritet i , efter förslag från oss kristdemokrater, regeringen bakläxa då deras strategi för en ny ANDTS-strategi var undermålig. Regeringen uppmanades att omgående återkomma med förslag på en förbättrad strategi. Man fick också ett antal tillkännagivanden, bland annat om att inrätta ett nationellt för ANDTS-prevention. har det gått . Regeringen har ännu inte återkommit i frågan. Regeringen tillförde inte heller några resurser till ANDTS-området i sin budget. Vi kristdemokrater prioriterar annorlunda och avsätter exempelvis till ett nationellt . Mina frågor till socialministern är: När kommer regeringen att återkomma med en ny, förbättrad ANDTS-strategi? Och kommer den att innehålla ett förslag på ett nationellt ? Tack, , för frågan! Det hade underlättat om samma riksdag hade talat om vad man var missnöjd med när det gäller ANDTS-strategin och inte bara hade sagt: Av olika skäl tycker vi att regeringen kunde ha gjort det bättre. Det gör det mycket svårare. Men det är klart att vi arbetar med det. Vi kommer att återkomma. kan få ägna sin kompletterande fråga åt att reflektera över att samarbetsparti, , just nu håller en arbetsstämma om att de vill utmana Systembolaget och att vi ska ha mer av alkohol i samhället. De vill avkriminalisera eget bruk av narkotika och bagatelliserar dessutom tobaksbruket genom att säga att vi ska skilja på tobak och snus i olika sammanhang. När man sammanför de olika aspekter som finns på ANDTS i delar av riksdag är det svårt att se ett tydligt mönster för hur vi ska återkomma och tillfredsställa en majoritet i riksdag. Jag tänker inte prata om något annat parti. Vi diskuterar regeringens politik inom området, och jag står gärna för politik. Jag tycker faktiskt inte att var särskilt otydlig. Men kan vi fokusera på det nationella kompetenscentrumet för prevention. Det är oerhört viktigt att de som arbetar med de här metoderna vet vilka metoder som ska användas, när och på vilket sätt. Prevention är svårt, och då behövs nationell ledning. Är regeringen villig att inrätta ett nationellt ? Om enda invändning mot ANDTS-strategin var att det saknades ett nationellt stöd till kommuner och regioner i deras arbete tror jag att vi kan mötas i den frågan. Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Skolan är viktigaste och största arbetsplats, och läraryrket är det viktigaste yrket i samhället. presenterade en mycket bekymmersam rapport om hot och våld och brister i arbetsmiljön. Mer än en tredjedel av låg- och mellanstadielärarna hade utsatts för hot och våld. I enkäten fördes också fram att arbetsgivaren inte alltid anmäler eller utreder hot och våld. Man vet inte heller om det leder till någon konsekvens när man anmäler. Det sista som togs upp var att man inte ens vet om arbetsgivaren över huvud taget går vidare och anmäler det till . Min fråga till arbetsmarknadsministern är om hon och regeringen ser behov av att skärpa arbetsmiljölagstiftningen och kraven gentemot huvudmännen. Tack, , för den här viktiga frågan om hot och våld och hur vi kan säkerställa att ingen ska behöva bli utsatt för hot och våld i sitt arbete. Regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder som visar att vi är beredda att göra det som krävs för att säkerställa en trygg och god arbetsmiljö. Vi har stärkt skyddet, särskilt för offentligt anställda. Vi har tillsatt en utredning som tittar på förstärkt skydd för samhällsviktiga yrkesgrupper. Lärarna är en sådan, oerhört viktig, grupp. Vi tittar också på möjligheten att skydda personuppgifter och om vi ska utvidga det till fler yrkesgrupper. Jag utesluter inte fler åtgärder Jag kommer att med stort intresse ta del av den rapport som hänvisar till. Jag har inte själv läst den ännu, men jag kommer givetvis att göra det. Tack, statsrådet! Vi har inte bara generella problem med brist på studiero, som drabbar eleverna. Hot och fysiskt våld gäller inte bara från elever. Även vårdnadshavare ger sig på skolans personal. Det är helt oacceptabelt. Senast gjorde en större granskning av arbetsmiljön inom skolväsendet var 2016. Är regeringen beredd att besluta om en ny djupstudie för att få en bättre och uppdaterad lägesbild av arbetsmiljön inom skolan? Mitt svar är ja. Vi är alltid beredda att se på hur vi kan stärka arbetsmiljöarbetet. Jag kan också meddela att , som genomför tillsynen, som sträcker sig till 2021, alltså även , har gjort särskilt riktade insatser och inspektioner vid situationer och har haft fokus på de arbetsplatser där hot och våld förekommer. Utifrån den allvarliga situation vi ser har regeringen också tillfört mer resurser för att kunna utöka kontrollerna och säkra och stärka skyddet. Allt fler höjer nu rösten för högre pensioner. Men om vi ska lyckas skapa trygghet för alla äldre måste vi se klass- och könsorättvisorna i systemet och göra något åt dessa. Det är vanligare att kvinnor har lägre pension. Det är vanligare att drabbas av sjukdomar om du har kort utbildning eller arbetar i tunga yrken. Därför driver fackföreningarna och frågan om Britt-Marie-pension eller knegarpension. I och ändras systemen. Man ser nu över möjligheten för de som har jobbat i slitsamma yrken att lämna yrkeslivet lite tidigare utan att förlora den ekonomiska tryggheten. Min fråga till statsrådet blir: På vilket sätt arbetar regeringen för att den som inte har förmågan och orken ska kunna slippa jobba hela vägen fram till pension utan att tappa den ekonomiska tryggheten? Låt mig först säga att jag känner stor glädje över att höra ordet klass i denna kammare och att man tar upp klassperspektivet när det gäller pensionssystemet. Vi måste minska ojämlikheten i pensionssystemet och öka tryggheten för personer som arbetar med kroppen. ligger förslaget om trygghetspension på bord. Den som har slitit ut sig ska få ekonomisk trygghet. Vi ska ha specifika regler som innebär att människor inte ska tvingas ta ut sin ålderspension , utan man ska få ekonomisk trygghet i form av trygghetspension. Den som är sjuk, den som är utsliten och den som drabbas av en arbetsskada efter ska aldrig behöva tvingas ta ut sin ålderspension . Det ska finnas en ekonomisk trygghet. Vi står fast vid vårt förslag. ligger det på bord, och vi följer noga hur riksdagspartierna förhåller sig till detta viktiga förslag för svenska arbetare. Jag tackar statsrådet för svaret. kommer att fatta beslut om ett alternativ till budget. På vilket sätt, tror statsrådet, skulle ett moderat budgetförslag hantera frågan om trygghet för dem som har haft ett långt och slitsamt arbetsliv? Jag kan ärligt säga att jag känner sorg när jag läser en del av de förslag som läggs fram på socialförsäkringsområdet. Alla är inte akademiker, fru talman. Det finns ganska många människor i vårt land som börjar jobba med kroppen när de är , och många av dem är utslitna när de är . Jag hoppas att fler partier tar in denna sanning. Tack för påminnelsen! Regeringen har lovat väljarna EU:s lägsta arbetslöshet. har vi i stället den fjärde högsta. För att kunna säkerställa välstånd och vår välfärd behöver fler i vara med och bidra. Nästan 700 000 utrikes födda kan inte försörja sig själva . Dessa problem är strukturella. I går konstaterade nationalekonomen och professorn att dessa problem inte ens bemöts eller är på gång att lösas i regeringens budget. Jag undrar därför, och vänder mig specifikt till arbetsmarknadsministern, vad regeringen gör för att höja graden av självförsörjning. Vi behöver nämligen öka incitamenten att gå till jobbet i stället för att leva på bidrag. Jag tackar för frågan. Regeringens politik är solklar. Alla som kan arbeta ska arbeta. Politikens uppgift är att se till att ge människor det stöd som krävs för att komma i arbete men också ställa krav på människor att anstränga sig och gå en utbildning så att de också kan ta de jobb som finns och som växer fram på svensk arbetsmarknad. Tyvärr ser vi en total idélöshet från sida. Det enda som föreslås från dem är att man ska göra människor fattigare. Men, fru talman, det är inte så vi skapar nya jobb. Jag undrar om arbetsmarknadsministern är beredd att utreda att vi i ska ha ett mål om självförsörjning. Bidragstak är ett annat förslag som skulle bidra till just detta. Det var just detta jag syftade på i mitt svar. är helt idélösa när det gäller att få människor att komma snabbare in i jobb. Allting handlar bara om att göra människor fattiga. Men vi skapar inga fler jobb genom att människor blir fattiga. Det enda som händer är att människor blir just fattigare och att klyftorna ökar. Det är inte ett sådant samhälle som vi socialdemokrater vill ha. Vi vill ha ett samhälle där alla som kan arbeta ska arbeta. Det är därför vi satsar mycket resurser, kommer med reformer och ger stöd. Vi ställer också krav på människor att arbeta. är sämst i på arbetsmiljöarbete sett till antalet sysselsatta. Vi har en betydligt mindre statlig arbetsmiljöbudget och färre inspektörer än våra grannländer. Och vi har inte levt upp till de internationella krav om arbetsmiljö som finns. Enligt bör det finnas en inspektör per 10 000 arbetstagare. Med över 5 miljoner sysselsatta bör antalet inspektörer vara över 500. har vi runt 300 och ligger långt ifrån målet. Vi är det enda land i som inte klarar målet. med den socialdemokratiskt stödda regeringen, som säger sig värna svenska löntagare och deras arbetsmiljö, måste detta ändå ses som ett stort misslyckande. Jag vill därför ställa min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur ska regeringen nå upp till mål och vara trovärdig om sin egen antagna arbetsmiljöstrategi? Jag välkomnar att engagerar sig i arbetsmiljöfrågorna. Det är verkligen inte symtomatiskt för det parti som han företräder. Låt oss titta på vad som hände när gav stöd till budgetar. Varenda gång som har haft möjlighet har de slaktat resurserna till arbetsmiljöpolitiken. Den här regeringen har tillfört ungefär 100 miljoner , och vi fortsätter att satsa pengar på för att se till att fler arbetsmiljöinspektörer anställs. Det har vi också sett . Jag vill dock göra ännu mer. Sanningen är dock att så fort får möjlighet röstar de tvärtom. De lägger dimridåer. Om arbetsmarknadsministern hade bemödat sig och tittat på budget hade hon sett att vi lägger ett betydligt större anslag på än vad regeringen gör. Det har vi gjort ända . Trots att regeringen säger sig ha större ambition för är höjningen av anslaget väldigt liten. väljer man att utlokalisera myndigheten, vilket gör att myndigheten tappar enormt mycket kompetent arbetskraft. Detta har även generaldirektören flaggat för. Det rimmar inte med det som arbetsmarknadsministern säger här. talar väldigt gott här i kammaren om arbetsmiljön och löntagarna, och de lägger fram budgetar. Men när det väl kommer till kritan och de ska rösta röstar de alltid emot det som rör löntagarnas trygghet och arbetsmiljön. Se bara på RSO-frågan! När jag ville se till att alla regionala skyddsombud skulle få tillträdesrätt till samtliga företag där det finns kollektivavtal röstade nej till en helt livsavgörande institution som de regionala skyddsombuden utgör. Upp till bevis i kommande omröstningar! Jag vänder mig till som representerar övergripande frågor för regeringens del. Jämlikhet är ett honnörsord. Det behöver dock inte alltid betyda att man ger exakt lika till alla. De som har sämre förutsättningar kan behöva mer hjälp för att komma upp i samma nivå som övriga. En väl utbyggd infrastruktur ger förutsättningar för en region att utvecklas, för människor att pendla in och ut och för företag att transportera sina produkter och få fram reservdelar. Tyvärr är ojämlikheten stor när det gäller infrastruktur. Vårt hemlän, län, har fått lägst tilldelning i förhållande till befolkningen för att underhålla vägar, järnvägar och så vidare. Vårt läns företag har därigenom en svårare konkurrenssituation gentemot övriga . har regionen gjort en upphandling av el- och batteridrivna tåg och är beredd att satsa miljarder för att anpassa Stångådalsbanan. Är regeringen beredd att ge jämlika förutsättningar för hela landet? Tack, , för frågan! Jämlikhet är väl att i princip aldrig göra likadant. Jag vill bara understryka det. Det brukar ibland missförstås. En del brukar apropå jämlikhet säga: "Ni vill att alla ska ha det likadant." Nej, det är precis det som inte är poängen. Visst kan man göra en överföring på infrastruktur. För mig handlar det väldigt ofta om välfärd, men det finns förstås andra paralleller att dra. När det handlar om specifika infrastrukturfrågor, till exempel vilka satsningar som ska göras, tror jag att har mycket stor förståelse för att infrastrukturministern arbetar både med den nationella planen och med att resa runt. Det sker ett stort förankringsarbete, och det kommer att fattas beslut i kammaren. Jag kommer inte att lägga mig i detta arbete mer än när regeringen fattar gemensamma beslut. Men angående det löpande arbetet och den konkreta frågan får jag hänvisa till infrastrukturministern. har i sin trafikpolitiska motion tagit upp vikten av att prova nya former för drift för att komma ifrån fossilbränsleberoendet på mindre järnvägar där tågen drivs med diesel. Vi nämner både regionala banor där man ska pröva vätgasdrift och Stångådalsbanan som planerar för en bimodal drift med partiell elektricitet och däremellan batteridrift. Är regeringen beredd att stödja sådana pilotprojekt? Om vi ska klara klimatmålen och kunna lämna fossilsamhället bakom oss kommer transporterna att vara väldigt avgörande. Det kommer att behövas förändringar, omstruktureringar och utveckling i hela landet. Det gäller i såväl län som övriga delar av landet och såväl på väg som på järnväg. De specifika frågor som har tror jag återigen är bäst lämpade att ställa till infrastrukturministern. mördas i snitt 15 kvinnor i av sin nuvarande eller tidigare partner. Kvinnor är som mest utsatta när de är på väg att lämna eller precis har lämnat en relation. De som har lämnat en relation tvingas ibland att leva under skyddad identitet på grund av hotbilden mot dem. har som en av sina uppgifter att hantera post för personer som lever med skyddad identitet. avslöjades att det finns stora brister i rutiner för hantering av postförsändelser.