kam-sd · H8C120210623sd · 2021-06-23 15:00:00 — Med erkännandet anslöt sig till en majoritet; det är över 130 länder som har erkänt . Jag skulle vilja säga att utvecklingen har lika mycket att göra med den israeliska regeringen som med vårt eventuella erkännande. Jag vill inledningsvis tacka utrikesministern för att hon markerade så tydligt mot antisemitism och Israelhatiska inlägg. Jag tycker att det var ett väldigt skarpt inlägg. Sådana kan behövas, inte minst med tanke på de återkommande ertappandena av socialdemokrater som uttrycker sig antisemitiskt eller antiisraeliskt. Det är faktiskt handling som spelar roll, och inte ord. Mot bakgrund av detta undrar jag: Hur ser utrikesministern på att man från den palestinska sidan har gett terrorlöner? Det här är en fråga som vi återkommande har lyft upp. Utrikesministern själv har betraktat dessa som en form av socialbidrag, vilket hon sa vid ett möte med . Det är tyvärr både handling och ord som betyder något, vilket kanske borde få många av partikamrater att tänka sig för om, inte minst i de här frågorna. När det gäller frågan om löner, utbetalade bidrag, socialbidrag eller vad det nu är till familjer där mannen sitter i fängelse handlade det om att när en man, en familjeförsörjare, sitter i fängelse för någonting kan man inte kasta ut familjen på gatan. Då får familjen, mamman och barnen, pengar av staten. Att det sedan skulle vara mer pengar om man har begått vissa förfärliga brott är naturligtvis ingenting som är bra. Men jag kan inte ställa upp på att det är fel att ge stöd till familjer där familjeförsörjaren försvinner. Detta stöd visar klart och tydligt vad det är för en så kallad stat vi har att göra med. Man belönar terrorister, och belöningen är högre ju grövre brott de har begått. Men det handlar inte bara om det här. Vi har , som är en demokrati som skyddar civila och försöker försvara sig mot terrorattacker. Hamas och även andra terrorgrupper angriper, och svarar. I samband med detta manade utrikesministern till återhållsamhet. Hon menade att hade ett särskilt ansvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Hur kan en demokratisk stat som blir angripen av terrorister ha ett särskilt ansvar? Och varför ska den agera med återhållsamhet när den försöker försvara sina civila? Det kan inte råda någon som helst tveksamhet om det starka fördömande som jag har gjort otaliga gånger när det gäller de urskillningslösa raketattackerna mot . Detta måste stoppas, och det måste stoppas på en gång. Det får aldrig förekomma igen. är det så att när försvarar sig, vilket man har rätt till, måste man göra sitt yttersta för att civila inte ska drabbas. Det är den humanitära rättens regler. Det handlar om distinktion, proportionalitet och försiktighet, som måste respekteras. Det är inget konstigt med det. Även jag vill välkomna det tydliga språk som utrikesministern använder när det gäller hur viktigt och riktigt det är att bekämpa antisemitism och att säkerställa att den aldrig får nytt fäste. Det gäller då inte minst i och i . vill se en palestinsk stat, men formerna för detta och hur regeringen hanterar frågan har vi tydligt kritiserat. Jag vill fråga utrikesministern om det fanns en plan från regeringens sida inför erkännandet. Hur skulle detta generera effekt i området? Hur såg planen ut? Och fördes det samtal - till exempel med Obamarepresentationen, som då verkade, och med EU-länder, som vi ju samverkar med - för att ha en gemensam hållning? Tanken var just det som min företrädare uttryckte: För att man ska kunna ha en tvåstatslösning behöver man två stater. Och för att det ska bli en realitet måste man ha ett erkännande av den andra staten, . Det kan i sin tur ge hopp till inte minst ungdomar i om att det finns en reell möjlighet till två stater - inte bara en stat utan också ett som skulle kunna leva tillsammans med inom säkra och erkända gränser. Det var det som var tanken. Sedan var det naturligtvis väldigt många samtal de där åren precis innan vårt erkännande. Det kom många erkännanden och 90-talet och så vidare. Som jag sa tidigare är det över 130 länder som har erkänt . Sedan kom inte alla till samma slutsats som vi, att man faktiskt skulle göra det då. Det finns andra länder som fortsatt diskuterar det. Det är ett viktigt instrument som regeringen förfogar över, och det är klart att om man använder detta instrument är det oerhört centralt att man som regering säkrar att det spelar rätt och når målet. Finns det ingen plan utan det kommer som en blixt från en klar himmel, då är det bara ett oljud som hörs, fru talman. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Det kom verkligen inte som en blixt från klar himmel. Mitt parti Socialdemokraterna hade pratat om erkännandet av . Vi hade sagt det till våra israeliska interlokutörer, vi hade sagt det till palestinierna och vi hade sagt det till alla i EU-kretsen att om vi vann valet så skulle vi erkänna . Och det gjorde vi. Det är inte alltid man kan genomföra det som man har föresatt sig, men i det här fallet tyckte vi att det var rimligt. Vi ansåg att de folkrättsliga kriterierna för ett erkännande av var uppfyllda, och vi anslöt oss till en majoritet av världens länder, över 130 stycken, som har erkänt . Däremot kan jag säga att vi hade trott, inte minst efter de samtal som vi hade och som jag själv hade i en annan kapacitet, att fler länder inom än de som redan hade erkänt skulle följa vårt exempel. Jag håller med om mycket av det som utrikesministern har sagt i den här debatten, särskilt det om antisemitism. Den israeliska militärens bombningar av ledde fram till att 256 dödades, varav 66 barn. Det visar på militärens bristande syn på folkrätt och mänskliga rättigheter. Därför måste nu omvärlden öka trycket mot de ansvariga i den israeliska militären. har alltför täta band med den israeliska militären, främst genom vår utsända militärattaché i men också genom att vi historiskt har tillåtit att testa drönare i norrländska . EU-länderna är stora exportörer av vapen till IDF, vapen som används för att förtrycka det palestinska folket. Det är därför dags för att klippa banden till militär. Det skulle enkelt kunna göra genom att kalla hem försvarsattachén, sluta tillåta att testa drönare och införa ett vapenembargo mot på EU-nivå. Jag undrar därför om utrikesministern tänker vidta några åtgärder mot militär. har inget militärt samarbete med , och det finns inga militära drönare som testas i . Dessutom tycker jag att det är bra att ha försvarsattachéer runt omkring, inte minst därför att de kan ge rapporter hem om hur läget är när det gäller militären, information som gäller försvar och militär och så vidare. Jag kan inte se att det skulle vara någonting negativt att vi får hem den typen av information från av en egen försvarsattaché. Tvärtom tycker jag att det är positivt. Om man läser Försvarsmaktens och FRA:s beskrivning av vad en militärattaché gör är det dels det som säger, det vill säga att rapportera om hur läget är kring de militära frågorna, dels att föra dialog med länderna i den region där man befinner sig och därigenom ha ett militärt utbyte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Det gör att militärattachén i är för nära den israeliska militären. Man skulle kunna ha den här typen av information ändå, utan att ha en militärattaché på plats. Det är också så att historiskt sett har tillåtit att testa drönare, och vi vet att de har använts i de tidigare krigen i . Detta gör att inom EU-kretsen till exempel behöver lyfta fram vikten av att stoppa vapenexporten till för att på så sätt visa att EU menar allvar med att man vill ha en fredlig tvåstatslösning. I övrigt är jag och utrikesministern ändå i stora drag överens om inriktningen på Palestinapolitik. Tänk, jag tycker precis tvärtom mot här. Jag tycker att det är jättebra om vår försvarsattaché har dialoger och samtal också med personal från försvaret eller de militära delarna i och därmed kan prata om vilken linje har, hur vi ser på frågorna som till exempel den humanitära rättens regler och allt möjligt och få svar som man kan rapportera hem om. Jag tycker inte att det är något negativt. Tvärtom tycker jag att det är väldigt positivt, och som jag sa tidigare: Vi har inget militärt samarbete med på något sätt, genom militära drönare i eller någonting sådant. För att en tvåstatslösning ska vara möjlig har krav ställts på att den palestinska grundlagen, PLO-stadgan, ska ändras så att de paragrafer stryks som handlar om ett utplånande av staten . Att de här paragraferna skulle strykas utlovades av i samband med 1993. Det här beskedet var helt centralt både för och för omvärlden. En reviderad PLO-stadga var så att säga förutsättningen för förhandlingar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga om det existerar några reviderade stadgar och om regeringen i så fall har tillgång till dem. Det är uppenbart att läser PLO-stadgarna mer än vad jag gör. Jag har faktiskt ingen aning om vad det står. Självklart är det så att om det står något om ett utplånande av staten så är vi emot det. Faktum är att det råder en stor osäkerhet vad gäller artiklarna om att utplåna . I en rapport som har beställt från heter det att artiklarna anses ha förklarats upphävda. Dock har utredningstjänsten inte kunnat finna några uppgifter om en ändrad eller reviderad version av stadgarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Liknande svar kommer från den ansedda palestinska organisationen , som uppger att reviderade stadgar inte existerar. Om ledningen för och har strukit paragraferna om att utplåna borde det självklart finnas reviderade stadgar som bekräftar detta. Hur ser utrikesministern på att så inte är fallet? Jag tycker att det låter helt rimligt. Om man har tagit bort paragrafer om utplånande av staten , vilket borde vara en självklarhet, måste det naturligtvis kunna ses i stadgarna. Jag håller helt med . fattades ett beslut hos en svensk myndighet, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, om tilldelningen av statsbidrag till . De skriver i sitt beslut: "Myndigheten gör bedömningen att SSU uppfyller kraven för att beviljas statsbidrag för bidragsår 2019. Myndigheten räknar dock bort föreningarna som tillhör distrikt , eftersom myndigheten ser allvarliga brister i för detta distrikt. Bristerna gäller demokratisk uppbyggnad (bland annat i hanteringen av distriktsårskongresser och styrelsearbete). Myndigheten ser även brister bland företrädare i distriktet gällande demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering." Det här handlar ju om de återkommande larmen om antisemitism inom SSU. Kan Socialdemokraterna vara trovärdiga i de här frågorna när sådana anklagelser finns? SSU är inte antisemitiskt. Det har förekommit att enskilda distrikt eller enskilda personer har uttryckt sig antisemitiskt, men det har regeringen fördömt i alla former. Vi tar avstånd från alla former av rasism och antisemitism varhelst det framförs och av vemhelst det framförs. Men att säga att SSU är antisemitiskt är att gå alldeles för långt, och det kan jag inte acceptera. arbetar på bred front för att systematiskt motverka antisemitism och säkra Förintelsens hågkomst, och vi har beslutat att genomföra ett stort antal åtgärder för att förebygga och motverka antisemitism. Regeringen har bland annat ökat anslagen för säkerhetshöjande åtgärder för de judiska grupperna i . Som jag sa har statsministern bjudit in till internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism. Mycket av det som har räknat upp här är bra, till exempel att stärka skyddet för judiska institutioner. Men kvarstår faktumet att en svensk myndighet har minskat statsanslaget till på grund av anklagelser om antisemitism i distriktet i . Det är ett faktum. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Jag är själv gammal ordförande i . Jag vet mer än väl att det finns massor av duktiga unga sossar som inte är antisemiter. Jag hävdar inte att alla är det. Men det säger något om en uppenbart problematisk intern kultur och attityd om man har den typen av problem inom SSU. I förlängningen försvårar detta för - eftersom det är fråga om regeringspartiets ungdomsförbund - att vara trovärdigt i konflikten gentemot alla parter. De svenska myndigheterna fungerar väl. Så fort de ser antisemitism reagerar de och tar bort bidragen där de har förekommit, och det är mycket bra. Att hävda att vad några har sagt i ett distrikt i ett ungdomsförbund skulle påverka relation till är inte seriöst. Jag förstår att vill påpeka detta som om det skulle vara ett stort problem för , att det inte skulle vara tillräckligt att vi fördömer antisemitism och har aktiviteter mot antisemitism. Han tar alltid upp denna fråga i stället för att koncentrera sig på något där våra myndigheter har reagerat med kraft. Det är bara partipolitik och faktiskt lite ovärdigt. Det har påpekats av flera talare att det är viktigt med en tvåstatslösning. Jag tror också att det finns en bred samsyn i kammaren i den svenska att förorda denna lösning. Däremot finns det inte en bred uppslutning bakom tanken på att man på det sätt som gjordes skulle erkänna som stat. Det är av det skäl som utrikesministern tidigare antydde, nämligen att försök gjordes att få med sig fler EU-länder. Men det misslyckades. gjorde detta erkännande ensidigt. De grundläggande villkoren för erkännandet 2014 var att det skedde ensidigt av regeringen. Det var inte baserat på ett grundligt analysarbete, utan det var ett tvärt kast i förhållande till den svenska linjen och det fanns inte ett brett politiskt stöd. Jag skulle vilja hävda att sista gången på allvar försökte bidra till den viktiga fredsprocessen i var faktiskt 2000 under i samband med de så kallade Harpsundssamtalen. Det är inte ofta jag brukar längta tillbaka till tid som statsminister, men i det här fallet gör jag det. har inte spelat en roll. Vi skulle kunna göra det, men vi gör det inte. På min bänk ligger nya bok konflikten, som just handlar om och . Boken har tryckts i en andra upplaga och är mycket intressant. Den rekommenderas gärna till läsning. Han räknar upp fem kriterier för att man ändå ska kunna vara en part, nämligen ett personligt engagemang, det har det funnits hos till exempel , en tydlig strategi, det saknades i samband med erkännandet, internationell samverkan, vi lämnade EU bakom oss, goda relationer med , vilket jag hävdar att vi inte har, samt israeliskt och palestinskt intresse av att spelar en roll. Alla fem kriterierna borde uppfyllas, och de uppfylls inte av en regering som väljer ensidighetens väg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Innan jag glömmer det vill jag passa på att visa min uppskattning för att man hörsammade SD:s och KD:s begäran att hålla den här viktiga debatten. Krig leder i princip alltid till offer, såväl militära som civila. Det är just därför man i det längsta ska undvika att använda militärt våld. Det tål att sägas om och om igen. Jag är därför den förste att beklaga civila offer, oberoende av vilka som drabbas. Varje civilt offer är en tragedi. För varje dödsfall i en militär konflikt finns anhöriga och ett samhälle som drabbas. Det ska vi och får vi aldrig glömma. Likaväl som vi aldrig glömmer dödsoffren i konflikter måste vi klara av att sätta dem i perspektiv. Så länge , eller någon annan stat har ett militärt försvar innebär det att vi måste vara beredda att använda försvaret när vi utsätts för aggression, i synnerhet om aggressionen kommer från terrorister som inte tar hänsyn till folkrätt eller civila offer, vare sig det är israeler, palestinier eller någon annan. Det är just därför jag inte kan sluta förvånas över vilka uttalanden jag ser från en rad politiker så fort väljer att försvara sig mot terrorangrepp. Detta blev tydligt i synnerhet i samband med raketattackerna . Det är faktiskt helt otroligt att man i samband med dessa attacker fick se politiker lägga skulden på offren och närmast försvara förövarna. Än mer anmärkningsvärt är det att egen utrikesminister manar till återhållsamhet som tusentals raketer regnar över landet och halva befolkningen, kvinnor och barn, tvingas sova i skyddsrum. Med detta sagt vill jag också passa på att tacka kammarpersonalen, kollegor och talmännen och önska alla en trevlig sommar. Mönstret av förlorade möjligheter fortsätter. Konflikterna får ny näring från agerandet på båda sidor. Såväl palestinier som israeler har sett hur bosättningarna växer och utrymmet för palestinierna krymper. Alla har ett val att göra. Det handlar om polarisering, hat och rädsla för den andra eller hopp för en bättre framtid. Svenska regeringar och svenskar, som , har tidigare verkat för lösningar, och självklart kan och ska en svensk regering söka bidra. Men som har framgått av tidigare replikskifte har vi från sida konstaterat att regeringen förlorade många möjligheter genom det sätt som de klampade in när de likt en blixt från klar himmel erkände . Därmed har regeringens möjligheter förspillts bortom platsen i säkerhetsrådet. Det beklagar , och för det förtjänar regeringen tydlig kritik - då och . Men oberoende av detta är möjligheterna till lösningar små. För detta skulle krävas ett tydligt ledarskap för fred hos båda parter - mod hos båda parter. För detta krävs självklart även att den starkaste parten visar att man menar allvar. Bosättningspolitiken, vräkningar och annekteringssträvanden måste upphöra. Där är vi inte , tyvärr. Det som hände 1993 kan hända igen. Alternativet känner vi väl, det vill säga fortsatt våld, förtryck eller etnisk rensning, eller ett med lika rättigheter fullt ut för alla oavsett religion, etnicitet och så vidare. Jag har mött många goda krafter i både och . Så låt oss ledas av hopp för en lösning på den så långa konflikten, för alla israeler, alla palestinier, för deras barn och barnbarns skull. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Jag har stor simultankapacitet just . Mycket av det som säger håller jag med om. Det finns mycket kring och som och är överens om. Jag hade möjlighet att resa med två trevliga kollegor till till just och pandemin bröt ut. Där fick vi se konsekvenserna av ockupationen - den systematiska terrorn som möter palestinier . Men vi mötte också civila israeler som hade byggt skyddsrum i sina egna hem för att kunna skydda sig mot eventuella raketattacker från Hamas. Det är en majoritet bestående av , regeringen och som gör att är en stor bidragsgivare till flyktinghjälpen UNRWA och som gör att stöd för en tvåstatslösning är starkt. Men denna linje utmanas av högern till höger om ; det ser vi inte minst i denna debatt. Jag undrar vad anser är de viktigaste åtgärderna för att skydda det svenska Palestinabiståndet och verka för en fredlig tvåstatslösning. Det är naturligtvis så att vi behöver en majoritet i den här kammaren för att säkerställa att det finns förutsättningar för fortsatt stöd. Det är ett bidrag, för oavsett stöd och oavsett om eller någon annan skulle regera finns det inte möjligheter att från vår horisont åstadkomma fred eller en lösning på konflikten. Det krävs vilja på plats. Det krävs mod och ledarskap på både den palestinska och den israeliska sidan för att nå resultat. Från vår sida tycker vi att det är intressant att läsa den bok som hänvisade till tidigare. Där framgår det att UNRWA har en historia kopplad till bland annat arbete för palestinska flyktingar. Jag håller med om mycket av det som lyfter fram och säger. Vi ser nu faktiskt en förnyelse i den israeliska politiken med en ny koalition som förhoppningsvis bjuder in utrikesministern till för att förnya den dialog med som har funnits historiskt. Men förhoppningsvis kan också bidra till att pressa men också de palestinska parterna så att nya president- och parlamentsval kan hållas. Det är viktigt att det palestinska ledarskapet förnyas. Det är ett gammalt gäng som var med när tecknades och som har gjort viktiga insatser för fredliga lösningar, men det är i mångt och mycket ett trött ledarskap som inte längre har folkets förtroende i samma utsträckning. Därför behöver vara en aktiv part utifrån det parlamentariska stöd som jag tror finns här i riksdag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Ja, efter åtskilliga val - extra val, omval - har fått en brokig regering. Vi har ju sett att extrema krafter på ytterkanterna förhindrar lösningar, och vi hoppas att man nu ska hitta krafter på båda sidor som har mod och ork att söka lösningar. Naturligtvis måste man då investera i sitt eget folk för lösningar. Det finns krafter som vill detta. På den palestinska sidan behövs absolut ett val och nytt ledarskap. Det finns inte kraft, och det finns inte tilltro hos folket för en lösning med nuvarande ledning. Bombningarna av från militär och raketerna mot civila i från terrorgruppen kom för båda parter. Genom kriget höll på att stoppa möjligheterna för oppositionen att forma en ny regering i . Men det är också viktigt att slå fast att agerandet från militär och polis med avspärrningar runt Damaskusporten, stormningar av den religiösa platsen och fördrivningar av palestinska familjer från östra utgjorde en fond av händelser som ökade konfliktnivån i slutet av det religiösa firandet . Lägger man därtill besvikelsen över det inställda palestinska parlamentsvalet kan man konstatera att ockupation av utgör grunden för dagens problem och utmaningar. Det har gått på tok sedan palestinierna fick rösta fram sina ledare. måste det hållas nya parlaments- och presidentval i , för man kan vara nästan lika gammal som jag - - och aldrig ha röstat i ett palestinskt val. Den palestinska administrationen med president bär ett tungt ansvar för den här situationen. Men även den israeliska ockupationen sätter käppar i hjulen, dels genom att hålla ledande palestinska politiker fängslade och dels genom att försvåra att val hålls i östra . Omvärldens tryck på både och måste vara avgörande för att palestinska val ska hållas . befinner vi oss i ett intressant nytt politiskt läge med en ny israelisk regering som innebär en möjlighet för den att förnya sitt engagemang för en tvåstatslösning och för att avsluta världens längsta ockupation. Den nya regeringen är på många sätt en osannolik koalition men också en koalition som har möjlighet att ta landet in i ett nytt politiskt läge. Vi har sett det ske till exempel på när motsvarigheterna till , och gjorde upp för att avsätta korrupta politiker. Jag tror att det kan ske också i och att man då skapar möjligheter för att inleda en fredsprocess. Jag hoppas att kan bidra i det. Vi har återkommande fått höra att bär ett ansvar för de attacker som sker mot och om hur civila drabbas. Jag är, som jag nämnt tidigare, den förste att beklaga att civila har drabbats i den här fruktansvärda konflikten. Men sa också att man skulle ställa ansvariga israeliska politiker till svars för dessa attacker. Det jag undrar, fru talman, är vad de ska ställas till svars för. Det de har sysslat med är ju faktiskt att försvara sin befolkning. Det de har gjort finns det stöd för i tilläggsprotokoll till , där det står att man faktiskt får angripa områden eller civila byggnader som effektivt bidrar till militära operationers genomförande. Då är de legitima mål. Vad är det de här politikerna ska ställas till svars för? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om konflikten i Jag vill rätta - jag sa de ansvariga inom militären. Man kan ju se det som att politikerna i någon mening bär ansvar för vad de säger till militären att göra, men det jag menar är såklart att om det har begåtts krigsbrott ska de utredas och de ansvariga ställas till svars. har motsatt sig att det internationella samfundet utreder händelser som ockupationsmakt och även fallet med , där man har en blockad och därigenom har stängt in 2 miljoner människor på ett område stort som i . måste låta oberoende observatörer komma in och granska.