kam-fs · H9C120210930fs · 2021-09-30 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Infrastrukturminister (S) Utrikesminister (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Civilminister (S) Infrastrukturminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga ministrar förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. rapporterade DN om den politiska kohandel om viktig infrastruktur som regeringen ägnar sig åt bakom kulisserna. I Brommafallet handlar det om ett beställningsjobb till Swedavia och en rapport som inte har offentliggjorts så att vi andra har kunnat ta del av den. Dessutom lägger man planer på utvecklingen av i papperskorgen. Regeringens agerande äventyrar tillgängligheten till många delar av landet, och många runt om i landet har också uttryckt sin oro över utvecklingen. Här i finns det en väldigt tydlig majoritet som inte accepterar eller inte vill se en förtida stängning av . Den är väldigt tydlig. Den har uttryckts i två sammanhang. Min fråga till infrastrukturministern är: Tänker regeringen lyssna på majoriteten här i ? Tack, , för frågan! Självklart ska regeringen också lyssna in de synpunkter, tankar och idéer som har. Med min parlamentariska bakgrund är det naturligtvis självklart. Frågan om har diskuterats . Jag tror att vi redan före pandemin kunde se hur flyget minskade. Vi hade diskussionen om flygskam och att folk valde andra alternativ. Under pandemin hade vi till och med en period då i princip allt flyg stod stilla i hela . Det är en djup kris för flyget, och i det läget måste vi också se hur flygplatsstrukturen i kan säkras på ett bra sätt. Det var skälet till att vi tillsatte en utredning som tittade på förutsättningarna för att lägga ned men också på hur kapaciteten på kan säkras. Den utredningen är nu färdig. Utskottet har fått en presentation av den. Jag bjöd själv in mig till utskottet för att diskutera den. Den är nu ute på remiss. Jag ser fram emot remissvaren. pekar ju faktiskt på väldigt stora osäkerheter kring flygets utveckling, framför allt när det gäller frågan när man kan anta att flyget har landat i någon form av nytt normalläge. börjar inrikesflyget starta upp igen, även till och från . Många ute i landet är tacksamma för det, för det ökar deras möjligheter att ta sig till och från . Med tanke på alla de här osäkerheterna, tycker infrastrukturministern att det är rimligt att i det här läget fatta beslut om att stänga en flygplats? Vi vet inte hur framtiden ser ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det viktiga när man fattar beslut är att ha bra underlag, och det har vi . Jag tror att alla inser utmaningen för Swedavia, som vill att man ska lägga ned eftersom det finns en betydande överkapacitet, och stora kostnader är behäftade med att driva både och . Att låta vara kvar innebär att också får svårt att ha ett tillräckligt utbud för att inte minst konkurrera om internationella direktlinjer. Priset blir alltså högt för dem som inte ser strukturomvandlingar inom flyget. Jag har en fråga till utrikesministern. Vid ett möte var utrikesministern väldigt tydlig: De som mot UD:s avrådan hade åkt till på semesterresa och sedan behövde UD:s hjälp med att ta sig hem till igen ska stå för kostnaden själva. Vid ett möte med kabinettssekreteraren ställde jag frågan hur man kommer att beräkna flygresekostnaden för till exempel svenska försvarets flygplan och om personerna kommer att få betala den faktiska kostnaden för de ibland extremt dyra flygtimmarna, men jag fick inget begripligt svar. Därför är min fråga till utrikesministern: dessa individer att få betala hela kostnaden själva, eller kommer en del av kostnaden eller hela kostnaden att läggas över på skattebetalarna? Evakueringen från var den svåraste evakueringsinsats som har genomfört. Vi fick hem ungefär 1 100 personer, varav ungefär 400 med svenskt pass eller svenskt medborgarskap. De kommer att få betala resorna själva. Exakt hur den uträkningen går till är inte klart, men vid denna typ av resor - till exempel utvisningar eller annat - brukar kostnaden sättas till motsvarande en reguljär flygbiljett. Här kan det komma att bli lite dyrare, men självklart kommer det inte att vara krona för krona för allting. Detta var en väldigt stor evakueringsinsats. I medierna har jag förstått att UD anser sig ha konsulära skyldigheter gentemot utländska medborgare som anses ha flytt från och fått uppehållstillstånd i på grund av skyddsbehov och sedan åkt på semesterresa till . Ser regelverket ut så, och tycker utrikesministern att det är rimligt? gör en massa antaganden om semesterresande afghaner och så vidare för att kasta skit på människor. Det tänker jag inte delta i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har ett konsulärt uppdrag för alla som har svenska pass eller svenska permanenta uppehållstillstånd, och vi ska naturligtvis försöka hjälpa när vi kan. Däremot är det väldigt mycket svårare när vi har en avrådan, och man bör man ta ett stort eget ansvar. Då kan vi inte alltid hjälpa folk. Men annars ingår det i det konsulära uppdraget. Min fråga riktar sig till infrastrukturminister . Det handlar för en gångs skull inte om Förbifart men däremot om kvaliteten på de vägar som har ansvar för runt om i landet. Jag syftar på de vägar som vi slarvigt brukar kalla för länsvägar, även om de inte ska benämnas så längre. Det borde inte komma som någon nyhet att kvaliteten på dessa vägar runt om i landet ibland är bedrövligt dålig. Varje gång jag ska hit till kammaren kör jag själv på en av de vägar där har hand om väghållningen. Vägen är så dålig att sommargäster nästan dånar när de kör in på den. Vi som kör där året om är vana vid att standarden är låg. I mitt eget hemlän men också i andra län, till exempel , har man fyllt i protestlistor och skrivit debattartiklar i länstidningen om detta. Där är standarden så dålig att det börjar bli en trafikfara. Under de år då våra partier har samarbetat om att ta fram en statsbudget har anslagen till väghållningen höjts. Men min fråga till infrastrukturministern är vad regeringen avser att göra, inte bara budgetmässigt utan också när det gäller styrningen till , för att se till att standarden upprätthålls. Tack, , för frågan! Jag delar uppfattningen: Det är för dålig kvalitet på det svenska vägnätet. Det är ett av skälen till att vi både i nationell plan 2018 och i kommande nationell plan gör kraftiga ökningar av anslaget till vägunderhållet, som har varit underinvesterat . Det ska vara investeringar i vägunderhåll som görs i hela landet, inte bara i storstadsregioner, just för att upprätthålla kvaliteten. Det sistnämnda har vi nu också nogsamt tagit upp i direktiven till inför arbetet med den kommande åtgärdsplaneringen. I de budgetar som vi har samverkat om finns särskilda medel för vägunderhåll till just vägar i landsbygd. Vi behöver ha en förbättrad vägkvalitet. Vi behöver se till både att det är trafiksäkert och att pendlingsavstånden är rimliga. Det är i allt vällovligt, men vi vet att vägstandarden lik förbaskat inte höjs runt om i landet. Vi har haft utbyten förut om lägsta godtagbara standard. Det har statsrådet avvisat, och han har hänvisat till att faktiskt utgår från en standard. Men när den standarden bevisligen är så dålig att vägarna får hål, gropar och tjälskador och det inte åtgärdas är det klart att man som boende i området blir frustrerad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ser statsrådet att det finns en möjlighet att man behöver ta upp frågan igen om lägsta godtagbara standard? Jag utesluter inte att vi kan behöva titta på hur regleringen av styrningen av resurserna ska vara. Men vi måste vara medvetna om att vi nu tillskjuter mer resurser än någonsin för vägunderhåll. Vi tillskjuter också mer resurser till just länsplanerna. Det är en ökning , som gör att man i länen bättre kan prioritera att stärka kvaliteten på vägarna i länen. Jag tror att det är helt nödvändigt att vi ser det utrymmet. Här finns partier som har helt andra uppfattningar och som inte är beredda att skjuta till resurser för infrastruktur framöver. Jag vill ställa en fråga till i egenskap av idrottsminister. I går lyftes de sista publikbegränsningarna på landets fotbollsarenor, och både klubbar och supportrar har länge förberett sig för en folkfest. Tyvärr sker det nu en ökad polarisering mellan polis och supportrar i hela landet. Det riskerar att lägga sordin på stämningen och leda till stökigare arrangemang och förlorade intäkter för klubbarna. Jag tycker att det är uppenbart att den kritiserade villkorstrappan är tillbaka. Polisens restriktiva villkorsbedömning innebär att om en enda person bryter mot lagen under en fotbollsmatch, genom att till exempel tända en bengal, kan det bli krav på fler publikvärdar och publiktak samt förbud mot flaggor och så vidare. Jag menar att kraven från polisen när det gäller fotbollen är orimliga. Andra arrangörer skulle inte finna sig i detta - jag tänker på musikfestivaler, stadsfestivaler och så vidare. Min fråga är om ministern ser någon möjlighet att ta ett politiskt initiativ för att få bort denna typ av kollektiv bestraffning som drabbar fotbollsklubbarna och supportrarna. Först vill jag slå fast att vi nog alla delar uppfattningen att alla idrottsevenemang, oavsett slag, ska vara trygga och säkra. Det ska naturligtvis också finnas goda möjligheter för supportrar att uttrycka sig. Det är ju en väldigt speciell stämning, och supportrarna bidrar verkligen till den, inte minst när det kommer till de stora idrottsevenemangen. När det gäller polisens arbete är det inte min sak som idrottsminister att kommentera eller bedöma vilka åtgärder som vidtas utifrån den lagstiftning som finns. Men regeringen följer naturligtvis arbetet noga och ser till att informera sig om arbetet. Statsrådet har haft möte med polisen, och jag har väldigt nära dialog med olika aktörer inom idrotten. Arbetet med en ny handbok pågår nu för fullt. Det är ute på remiss. Vad jag förstår är det en god dialog när det handlar om den handboken. Jag förstår också att det finns en långsiktig ambition kring att stärka förtroendet mellan supportrar, klubbar och polis men också när det gäller att minska ordningsstörningarna, det vill säga det som vi alla har som en gemensam målsättning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, ministern, för svaret! Jag tänker att vi måste komma ihåg att polisen införde villkorstrappan i ett läge där det var väldigt lugnt på våra matcher. Mätningar visar att tryggheten var väldigt god. Andra klubbar i besökte för att se hur vi hade åstadkommit en sådan positiv läktarkultur. Jag är orolig. Om arbetet med den nya handboken drar ut riskerar man att slå sönder den goda supporterkultur vi har haft och det goda samarbete som har rått mellan polisen, supportrarna och klubbarna. Jag känner att det är bråttom. Kan ministern ge något mer besked om när det kan hända något? Vi kan titta tillbaka i tiden. Precis som säger är det en förtroendefull dialog och ett nära samarbete mellan ordningsmakt och idrottsarrangörer som har lett till ett förbättrat säkerhetsläge. Det handlar inte minst om en förtroendefull dialog. Detta är något som jag som idrottsminister naturligtvis ser som viktigt även framåt. Det finns ett konstruktivt arbete. Jag hoppas naturligtvis att vi kan nå ett bättre läge framåt. Min fråga går till . Jag hade förmånen att göra en resa från , längs med och utmed kusten ända upp till . Jag gjorde tio, tolv olika studiebesök. Signalen var glasklar. Vad händer med våra vägar? På flera sträckor, där barn skulle gå ut i trafiken, fanns varken gångväg eller cykelväg. rullade det stora, tunga lastbilar. Det var tjälskador och sänkta hastigheter. I påpekade en tjänsteman lite försiktigt att av den regionala planen är grusväg. Vi har en situation där vi börjar förstöra vägkroppen. Då är min fråga till regeringen och infrastrukturministern: satsar vi så lite på väg i de infrastrukturplaner och den ekonomi som kommer? Jag uppskattar engagemanget, , och delar uppfattningen att vi behöver stärka kvaliteten på det svenska vägnätet. Det var ju av underinvesteringar, när skattesänkningar var viktigare än satsningar på infrastruktur, som vi fick ta över 2014. I nationell plan 2018 kunde vi tillföra en satsning. Det blev , med en kraftig ökning också av anslaget för underhåll av både vägar och järnvägar. I den nationella plan som nu har ställt sig bakom är det närmare 900 miljarder, och inom den ramen är det en väsentlig förstärkning av just insatser för vägunderhåll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Detta görs för att vi i behöver stärka vår infrastruktur för att hålla ihop landet, klara klimatomställningen och öka trafiksäkerheten. Men det handlar också om att skaffa sig utrymme för att säkra bättre pendlingsmöjligheter i hela landet både när det gäller väg och när det gäller järnväg. Jag kan konstatera att i den budget som är presenterad, och kommande , löser man inte bärigheten. Man löser inte underhållsbristen. Man gör inte tillräckligt mycket för att ens nå upp till det som pekar på - vad man behöver för att kunna åtgärda det bristande underhåll som flera regeringar har ansvaret för. Från kristdemokratiskt håll kommer vi att lägga 6 ½ miljard mer än regeringen på detta. Jag undrar fortfarande varför regeringen inte vidtar fler åtgärder. Det är som vi stärkt resurserna till bärigheten, BK4. Det är omfattande miljardsatsningar så att även tyngre fordon, till exempel inom skogsindustrin, kan ta sig fram. Man kan då köra med tunga lastbilar. Detta fanns inte tidigare. Det är dessutom nu som vi skjuter till pengar i varje budget - detta är specialdestinerat. Det handlar inte minst om vägar i landsbygd. Vi gör alltså satsningar. Att väljer att göra besparingar på nya vägar och järnvägar beklagar jag. har en återstartsutredning för kulturen presenterats. Låt oss hoppas att den är vältajmad och att vi nu verkligen ser starten för en ny tid för kulturen, en återhämtning och en långsiktigt hållbar förstärkning. När man läser utredningen - jag har bara skummat igenom den än så länge - känner man igen sig rätt mycket i beskrivningarna. Det handlar om hur pandemin har drabbat kulturen. Etablerade institutioner, amatörer, infrastruktur, kända artister och nybörjare har drabbats rätt rejält av pandemin och det näringsförbud som delvis har rått. Men man ser också hur pandemin har blottlagt problem som redan tidigare var kända. Det handlar om underfinansiering av kulturlivet, svårigheter med digitalisering, svårigheter med socialt arv och så vidare. Tyvärr känner man igen både det akuta problemet och det långsiktiga problemet. Min fråga till statsrådet är därför: Anser statsrådet att den budget som regeringen nu lagt på bord möter de akuta och långsiktiga behov som beskrivs i ? Tack, , för frågan! kommer att vara, och är , ett viktigt verktyg i arbetet för den kortsiktiga återstarten men också för den långsiktiga återhämtningen och förhoppningsvis också för utvecklingen av vårt kulturliv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har jag just tagit emot rapporten. Jag kommer naturligtvis att noggrant sätta mig in i dessa förslag. Jag kan konstatera att kulturbudgeten är den största någonsin tillsammans med förra årets och att det finns en hel del förslag som svarar upp direkt mot förslag, till exempel produktionsincitament, förstärkningar av regional kultur och en hel del av stöden till det fria kulturlivet. Vi har också avsatt medel för stimulanser till kulturlivet som även de ska kunna användas till att möta förslag. Många av förslag är också långsiktiga, och min bedömning är därför att vi behöver fortsätta arbetet med att stärka kulturen även i kommande års budgetar. Jag delar den bedömning som statsrådet gör i slutet, att vi behöver ha långsiktiga satsningar på kulturen också framöver. När det gäller filmpolitiken kan jag konstatera att regeringen gör ungefär en tredjedel av det som föreslås i utredningen, där man pekar på behovet av en ny filmpolitik, en digitaliseringsstrategi, att göra någonting för e-böckerna och så vidare. Min andra fråga till statsrådet är: Vilka av de initiativ som pekas ut som nödvändiga av utredningen avser statsrådet att gå vidare med? Jag har just tagit emot , så det är en omöjlig fråga att besvara konkret. Jag kan konstatera att det finns många förslag i utredningen som är intressanta. Många liknar analyser vi har kunnat göra tidigare. En del av förslagen är budgetrelaterade, medan andra handlar om utredningar som skulle kunna tillsättas eller andra typer av initiativ. kommer det att vara en högst prioriterad fråga för mig och att sätta tänderna ordentligt i utredningen och naturligtvis skyndsamt fortsätta arbetet. Återstarten kommer att ta tid, och vi behöver komma igång . Klimatet är vår tids stora fråga. För att nå 1,5gradersmål är industrin nyckeln, och det är därför som de stora nya gröna industrietableringarna i norra är så viktiga. Jobben kommer att finnas i norr, och jag välkomnar därför arbetsmarknadsministerns tydliga krav på arbetslösa och Arbetsförmedlingen att fler måste förmås flytta dit där jobben finns. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men ska den gröna industriomställningen bli lyckad och det skyltfönster som vi alla hoppas på måste mer göras. Den eftersatta infrastrukturen i norra är en sådan sak. Även om Norrbotniabanebygget är igång måste mer göras för att utveckla väg- och järnvägsinfrastrukturen. Jag vill därför fråga infrastrukturminister vad regeringen avser att göra för att påskynda nödvändiga infrastrukturinvesteringar kopplade till industrin i Norr- och . Jag delar verkligen uppfattningen. Vi är i ett läge där ställer om och där industrin också leder omställningsarbetet. Men ska de tusenmiljardersinvesteringar som görs i norra kunna fungera fullt ut måste också infrastrukturen fungera. Därför gör vi nu den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi påskyndar bygget av Norrbotniabanan, och vi ger dessutom ett extra uppdrag att genomlysa om det finns mer sådant som kan göras. Det kan gälla flaskhalsar som kan byggas bort och investeringar som kan tidigareläggas, detta i bjärt kontrast till andra partier här i riksdag - moderater och kristdemokrater - som vill göra stora besparingar i 30-50-miljardersklassen på nyinvesteringar i infrastruktur. Jag är väldigt tacksam över att vi nu har resurser för att på ett klimatsmart sätt kunna möta upp Northvolt, och de andra stora investeringarna med bättre pendlingsmöjligheter och bättre möjligheter till att transportera gods. Det här låter väldigt bra. En följdfråga blir då hur regeringen och avser att involvera kommunerna i det viktiga planeringsarbetet. Det är också en nyckel till att det här faktiskt ska gå att genomföra. Jag delar verkligen uppfattningen att det är viktigt. Ända sedan jag tillträdde som infrastrukturminister har jag varit väldigt noga med att få en planeringsprocess där inte är för sig självt utan djupt involverar kommuner, regioner och näringsliv. Det är nämligen helt nödvändigt, ibland för att man arbetar med medfinansiering, ibland för att det i anslutning till infrastrukturen också måste till bostadsbyggande och andra lösningar. Jag är väldigt tydlig: Det ska vara tätt och nära samarbete med kommunen och näringslivet. Det samiska folket har utsatts för omfattande övergrepp genom historien. Samerna har heller inte varit tillräckligt inkluderade i det svenska samhällslivet eller haft tillräcklig möjlighet att påverka i frågor som berör dem. Ett arbete med att ta fram en konsultationsordning har pågått för att det samiska folket ska få reella möjligheter till inflytande över frågor som berör dem. Det är ett viktigt steg i rätt riktning och något som framhållits , inte bara från det samiska folket. har även fått kritik i internationella granskningar för att är saktfärdigt med att säkerställa att urfolket får sina rättigheter tillgodosedda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför undrar jag nu om statsrådet kan informera om vad konsultationsordningen innebär, hur den kan göra skillnad, vad statusen är just nu och hur planerna ser ut framåt. Tack, , för en viktig fråga! Samerna är ju ett urfolk i , och regeringen har högt ställda ambitioner när det gäller arbetet med mänskliga rättigheter och att leva upp till de åtaganden vi har gentemot vårt urfolk här i . Konsultationsordningen bedöms vara ett viktigt steg för att säkerställa det samiska folkets rätt att delta i beslutsprocesser och främja samers inflytande i frågor som särskilt berör dem. Med detta menar och förväntar vi oss att samiska intressen och rättigheter kommer att kunna bli bättre belysta, komma in i processer tidigare och därmed också få möjlighet att visas större hänsyn. Det här är alltså en processuell rätt som ger samerna rätt att delta i beslutsprocesser. Jag kan glädjande nog berätta för kammare att regeringen har fattat beslut om en proposition för en konsultationsordning för det samiska folket som sedan kommer att överlämnas till och . Tack, , för glädjande nyheter! För har det varit viktigt att stärka urfolket samernas självbestämmande och inflytande. Vi vill att ska ratificera konvention 169 om urfolks rättigheter och att ska ta ansvar och ge upprättelse för historiska övergrepp. Vi vill också att heliga föremål och kvarlevor ska kunna återlämnas till Sápmi och har drivit på för att en ska tillsättas. har lämnat en rapport från förberedelserna för arbetet med en . Jag undrar vad nästa steg är i det arbetet. Jag instämmer helt i det säger. Att få en på plats är viktigt för att sätta historien under lupp och för att få fram övergrepp som har skett historiskt i ljuset. I förlängningen kan det leda till en försoning. Jag har tagit emot den förankringsprocess som har gjort, och just nu jobbar vi med direktiv för en kommitté som ska arbeta med detta. Förhoppningen är naturligtvis att kommissionen ska kunna komma igång med sitt arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa en fråga till statsrådet . planerar nu att sänka hastigheten på många vägsträckor på grund av dåligt underhåll, bland annat på vägsträckan E14 från till . Jag kan tycka att det är skämmigt på en sådan högt frekventerad väg som bland annat matar all biltrafik till Åre. Anser ministern att klarar sitt uppdrag att sköta underhållet? Det är mycket dåligt även på länsvägarna här i . Tack, , för engagemanget! Just insatser för till exempel mitträcken på vägar, som gör att man inte sänker hastigheterna utan kanske till och med kan öka dem men bibehålla och stärka trafiksäkerheten, är en väldigt viktig insats som just nu görs på väldigt många vägar i landet. Detta går på det så kallade utvecklingsanslaget, och där föreslår ju en besparing på . Det blir alltså mindre pengar för att göra den typen av åtgärder som kan korta pendlingstiderna men ändå upprätthålla en bra säkerhet på vägarna inte minst i landsbygd. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi stärker kvaliteten på infrastrukturen i hela landet, och det är därför vi nu har fått stöd med en ram på närmare 900 miljarder för att göra investeringar. För oss är det viktigare än skattesänkningar. Då krävs det också att man hittar en ordning med smarta lösningar för att ha bra trafiksäkerhet utan att generellt sänka hastigheterna. Det uppdraget har , och det kan bland annat göras med mitträcken och mittbarriärer. Jag tackar statsrådet för svaret, men jag är inte helt nöjd. Det hänvisas här till att sänker anslagen, men det gäller inte underhållet. Mycket av underhållet kostar inte så stora belopp. Det kan vara fråga om att fylla upp med bergkross utanför asfaltskanten. Det kan vara fråga om bättre underhåll med hjälp av asfaltsplaner och att asfaltera om vägarna innan de är helt slut. går det så långt så att vägkropparna börjar ta slut på många ställen.