kam-fs · H9C120211014fs · 2021-10-14 14:00:00 — Stambanorna kan inte ta emot mer trafik i . behöver tåg som stannar på orterna. I och planerar regeringen att höghastighetståg ska gå på orörd mark utanför stadskärnorna. I utanför ska ett nytt stationsläge byggas, vilket medför skytteltrafik till och från stationen. Hela sträckan är kidnappad av höghastighetståg och passar inte in i det som behövs för pendling till och från jobb, för tillväxt och för godsflöden i . Regeringens feltänk om Stockholm-Göteborg-Malmö rakt och snabbt skapar problem för det runda lokalt och regionalt. Hur tänker regeringen lösa frågan för regional och lokal tågtrafik i , och vad kommer kalaset med höghastighetståg att kosta de skånska kommunerna? En bit in fanns det en samsyn om att man hade kommit till ett maxtak för tågen. Det skulle inte finnas så stor efterfrågan på tågtransporter. har efterfrågan från såväl företag som människor slagit rekord. Vi har byggt mer, och därför använder människor mer. Men det beror också på att såväl företag som medborgare är mycket klimatmedvetna och vill använda det här energieffektiva och rena transportsättet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Mot den bakgrunden, fru talman, har regeringen presenterat historiskt stora satsningar på att bygga nya tåg, på att underhålla de spår vi har och på de regionala trafikstråken. Det kommer vi att fortsätta med. Det som förvånar mig, fru talman, är att , trots att större delen av vårt stamnät är närmare , motsätter sig byggande av ett nytt stamnät i vårt land parallellt med det som redan finns därför att det skulle gå alldeles för snabbt. Länderna i Europeiska unionen har kommit överens om nya fiskekvoter för . De undantag som har funnits för bland annat är nu borttagna. Detta drabbar främst det småskaliga fisket i bland annat . Fiskarna själva beskriver detta som en dödsstöt för näringen. Ett problem med fiskeripolitiken i är det storskaliga foderfisket, som tömmer sjön på fisk. Men veckans beslut påverkar även det småskaliga humankonsumtionsfisket. För att fisket ska kunna överleva och för att vi ska ha de levande friska kuster som vi alla önskar är det viktigt att vi gör någonting för att hjälpa näringen . Jag skulle därför vilja fråga landsbygdsministern vad han avser att göra för att rädda det småskaliga humankonsumtionsfisket i . Jag håller helt och hållet med om att det stora problemet är det otroligt stora trycket på de bestånd som finns i och det faktum att dessa blir mindre och mindre. Hade vi inte lyckats i de här förhandlingarna med att pressa tillbaka fiskekvoterna är risken ganska stor att varken storskaligt eller småskaligt kustnära fiske hade varit möjligt . Det är bara att konstatera. Mot den bakgrunden är jag väldigt nöjd med den uppgörelse som träffades. Därmed är förstås inte sagt att den kommer att lösa alla problem. Det här kommer att behöva göras . Jag är också nöjd med att vi lyckades utverka en del undantag just för vårt kustnära fiske. Vi behöver också se hur vi kan hjälpa många av dem som är beroende av det kustnära fisket att kunna överbrygga eller överleva tills fiskebestånden är så pass starka att vi återigen kan bedriva ett starkare fiske än vad vi kan göra . Vi kan helt enkelt inte fortsätta att pressa fiskebestånden på det sätt som vi gjort historiskt. fattade regeringen beslut om nya tider för allmän jakt i . Det innebar bland annat förändring inom älgjakten, rådjursjakten och en rad andra områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi som utbildar och har utbildat nya generationens jägare i teorikurs för jägarexamen har alltid kunnat säga att skälet till våra olika jakttider har byggt på biologiska och ekologiska hänsyn. Det har handlat om att på ett etiskt och bra sätt förvalta våra olika viltstammar. har man fattat beslut som är svåra att förstå ur det perspektivet. fick jag ett exempel från där man upplever att det pågår brunstaktivitet i älgstammen efter att älgjakten har påbörjats i på det nya datumet . Jag vill därför fråga landsbygdsminister : Vilka ekologiska och biologiska faktorer har varit ledande för regeringens beslut om förändrade jakttider? Varje gång vi fastställer till exempel den här typen av jakttider är det efter noggrann dialog med våra myndigheter, expertmyndigheter, men naturligtvis också forskningen. Det ligger till grund och botten för besluten. Om man vill politisera det, som gör, försöker man säga att det helt enkelt inte går att förstå. Om man läser på ordentligt ser man vad som är grunden för detta. Det bygger på väl genomarbetade underlag från våra myndigheter och också från forskningen. Jag vill också passa på, eftersom det är sista frågeställare och antagligen också min sista frågestund, att tacka både ledamöterna och talmannen för . Frågestunden var härmed avslutad.