kam-fs · H9C120210916fs · 2021-09-16 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Miljö- och klimatminister (MP) Försvarsminister (S) Utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor (S) Arbetsmarknadsminister (S) Miljö- och klimatminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Regeringen tar nu första steget för att lägga beslag på stora delar av den svenska skogen så att den kan brukas - en yta lika stor som , har vi fått höra. Detta gör man trots att skogen är central för klimatomställningen när vi kan tränga ut fossila produkter genom att bygga hus i trä, köra bil på restprodukter från skogen och till och med göra kläder av träfibrer, trots att en tredjedel av den svenska skogen inte kan brukas och trots att myndigheter varnar för att den skog som staten lägger beslag på inte tas om hand utan att både den biologiska mångfalden och friluftslivet hotas. Varför vill regeringen inte låta 300 000 privata skogsägare göra det som de är absolut bäst på och har gjort i generationer, det vill säga vårda sin skog till nytta för både klimatet och den biologiska mångfalden? Jag måste säga att jag vänder mig väldigt starkt emot ordval. Det är ingen som "lägger beslag" på någon skog eller som på något sätt misstror alla skogsägare. Tvärtom vet vi mycket väl att väldigt många små skogsägare gör ett fantastiskt jobb med att sköta och vårda sin skog, både för de naturvärden som finns där och för de rekreations- och besöksvärden som väldigt många runt om i landet så mycket uppskattar. Däremot är det lika solklart - det kan se vilken dag hon vill - att vi också har en del utmaningar. Vi har fler och fler arter som är rödlistade. Vi är ganska långt ifrån att nå de miljömål om levande skogar och ett rikt växt- och djurliv som riksdag, inklusive , har ställt sig bakom. Självklart har regeringen också ett ansvar att se till att de målen uppfylls och uppnås. Vi gör det med samma metoder och på samma sätt som även tidigare regeringar har gjort. Man ska nog fundera på vilket ordval man använder i de här sammanhangen. Skogsbruket är en nyckel till omställningen och har skapat de naturvärden som vi håller kära i väldigt många fall. Det är inte skogsbruket som är hotet utan regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har tre följdfrågor: Hur mycket av det här skyddet kommer att vara frivilligt för skogsägarna, och hur mycket kommer att vara tvång? Hur ska regeringen säkerställa att vi inte får ett underskott i skötseln av de här områdena, precis som vi har i de områden som inte får brukas? Och slutligen: Hur ska regeringen säkerställa att vi lyckas med omställningen när vi får färre produkter från skogen? Genom de avsättningar i budgeten som regeringen har presenterat finns det alla förutsättningar att kunna kombinera att skydda värdefull mark och ge den ersättning som självklart utgår till den som gör olika insatser för att vårda marken, antingen genom att man behåller marken och genom avtal fortsätter att skydda den eller genom att staten köper den, då med ett extra tillskott utöver marknadspriset. Men vi behöver också se till att vi har ett bruk av skogen som både ger skogsprodukter som kan ersätta fossila bränslen och också ger intäkter till svensk ekonomi. Jag tänkte ta upp det medialt uppmärksammade fallet med en våldtäktsman som fått ett skadestånd på . Mannen hade tillsammans med sin bror kidnappat en kvinna i en källare i . Där tvingade han henne att klä av sig och började sedan våldta henne tillsammans med andra män. Nästan pågick övergreppen innan polisen befriade kvinnan. Våldtäktsmannen dömdes för denna och en tidigare brutal våldtäkt till fängelse, men när alla av regeringen oförändrade straffrabatter var utdelade återstod bara . Ändå överklagade mannen, och straffet landade till slut då han plötsligt fått fram ett syriskt pass. Våldtäktsmannen fick då ett skadestånd på eftersom han kommit att sitta 14 månader för länge, allt skyddat från utmätning, även till hans tidigare brottsoffer, medan kvinnans skadestånd blev en bråkdel av detta. Likgiltigheten mot brottsoffer, till skillnad från den millimeterrättvisa som visas grovt kriminella, väcker stor anstöt. Vad är anledningen till att regeringen aldrig kommer med ny lagstiftning trots år med utfästelser att lagarna ska ändras? Det är ingen tvekan om att det fall som belyser, precis som många andra brottsfall i , är djupt upprörande och självklart aldrig någonsin ska vare sig ursäktas eller accepteras. Tvärtom ägnar sig regeringen med all kraft tillsammans med sina myndigheter åt att bekämpa den typen av brottslighet - och självklart också annan typ av brottslighet. När det gäller straffen är jag säker på att vet att regeringen arbetar med straffskärpningar på många olika sätt och för många olika brott. Vi arbetar också just med frågan om mängdbrottslighet. Det är ett arbete som fortsätter med oförminskad kraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När det däremot gäller den här typen av stämningar och ersättningar följer det precis samma principer som har gällt . Jag kan dock hålla med om att det sticker i ögonen, och det är någonting som jag tror att vi behöver titta vidare på. Det är självklart brottsoffren som ska vårdas av samhället, och det är dem vi ska ha för ögonen allra främst. Jag tackar för svaret. Brottsofferjourer, jurister och företrädare för rättsväsendet har bett politikerna se över lagstiftningen, särskilt den om skyddet mot utmätning till tidigare brottsoffer. Det är helt orimligt att nuvarande lagstiftning, som skadar allmänhetens förtroende för rättssystemet, ska få vara oförändrad år . Varför har ni inte dragit igång det här tidigare? Ni hänvisar till att det kommer utredningar, men det verkar inte hända någonting. kan man tycka att det svenska systemet är långsamt och trögt. Om och skulle komma i regeringsställning skulle de dock upptäcka att det finns krav på beredning för att man ska kunna genomföra åtgärder, till exempel att man utreder saker så att man vet vilka effekter och konsekvenser förslag som man lägger fram får. Det tycker jag är i sin ordning. Jag kan dock verkligen lugna och alla andra med att detta är en extremt högt prioriterad fråga för regeringen och att vi jobbar så skyndsamt som det över huvud taget går, både med att bekämpa brottsligheten och självklart också med att hitta bra ersättningar till brottsoffren. "kan jag tycka att det är jobbigt att jag har funktionshinder. önskar jag att jag kunde vara en helt vanlig person som alla andra." De här orden är inte mina. De tillhör och är ett citat från . Vi ser att långtidsarbetslösheten växer och biter sig fast, i synnerhet bland dem med funktionshinder - plus har det varit . Med anledning av det undrar jag vad regeringen och statsrådet har för plan för att motverka arbetslösheten för dem som behöver extra stöd och anpassning för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Jag tackar Alireza Akhondi för den viktiga frågan. Det råder inget tvivel om att pandemin har slagit hårt mot som samhälle och mot arbetsmarknaden. För personer med en funktionsnedsättning som innebär en nedsatt arbetsförmåga är det oerhört viktigt att vi gör allt som står i vår makt för att bidra till att de kan komma in på arbetsmarknaden, få en varaktig etablering och egen försörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför gav jag ett tydligt besked när det gäller hur vi fortsätter reformeringen av Arbetsförmedlingen. För dessa personer finns hela Arbetsförmedlingens verktygslåda men också stöd och insatser som kan vara viktiga för att ge rätt förutsättningar för varaktig försörjning och etablering. Låt mig följa upp med en fråga. Myndighetssajterna är svårnavigerade för just den grupp vi har talat om. I synnerhet Arbetsförmedlingen får riktigt vass kritik för att ha en mycket dålig myndighetssajt som gör det svårt för den gruppen. Vad avser regeringen och statsrådet att göra för att komma till rätta med detta? Arbetsförmedlingens uppdrag är förstås att säkerställa att människor i hela vårt avlånga land ska få det stöd de behöver och på de olika sätt som olika individer har behov av. Det här är en fråga som jag och regeringen har uppmärksammat. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen fortsätter sitt utvecklingsarbete. Det är också därför regeringen nu föreslår en stark satsning på arbetsmarknadspolitiken och även ett tillskott till Arbetsförmedlingen om mer än 500 miljoner. Miljö- och klimatminister har helt rätt när han säger att vi befinner oss i en klimatkris, och vi behöver göra mer för att snabbt minska våra utsläpp. Men ibland behöver vi faktiskt göra mindre av vissa saker. Vi kan till exempel inte bygga nya motorvägar som äventyrar våra klimatmål. ska regeringen ta fram förslaget till infrastrukturplan. Det är en investeringsplan för det kommande decenniet för mer än . Regeringen har redan nu aviserat att det i infrastrukturplanen kommer att tas med en ny motorväg som ska byggas söder om - Tvärförbindelse . Tvärförbindelse , som kommer att kosta , avfärdas av bland annat därför att utsläppen kommer att öka så mycket. Men regeringen säger att man måste bygga motorvägen enligt principen lagt kort ligger. Kommer Tvärförbindelse att finnas med i infrastrukturplanen? Jag tackar för en viktig fråga. Regeringen har varit tydlig - och vi har förankrat i - att ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser över huvud taget. understryker ytterligare hur viktigt det är att snabbt få ned utsläppen. Det gäller självklart för alla sektorer i samhället, oavsett om det är industri, hushåll, bostäder eller transporter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill understryka att den väg som nu pratar om redan ligger med i befintlig plan, så det är inte fråga om något nytt. Vi kommer självklart när vi utformar infrastrukturplanen, som ska presenteras , att också ta med klimatfrågan som en viktig del i hur vi utformar det framtida transportsystemet. Men vad som kommer att ingå i den planen eller inte är för tidigt att säga , utan den frågan kommer vi att arbeta vidare med fram till dess den presenteras i vår. Jag läste Klimatpolitiska rådets granskning av regeringens klimatpolitik. föreslår just att infrastrukturplanens planerade objekt måste kunna omprövas ur ett klimatperspektiv eftersom det nu finns helt nya klimatmål. Är det lagt kort ligger, miljöministern? Måste alla motorvägar som planerats finns kvar i infrastrukturplanen, eller kan man lyfta ut Tvärförbindelse ? Att en regering kan göra förändringar i infrastrukturplanen är väl känt. Det har gjorts genom historien, och tyvärr har det i mitt tycke gjorts åt fel håll. Den borgerliga regeringen, innan den rödgröna regeringen, lyfte ut exempelvis Norrbotniabanan. Det innebär att den inte har färdigställts. Om det inte hade varit för det beslutet hade banan varit färdig vid det här laget. Man ville också stoppa Centraltunneln för tågen i , men där fick man sedan ändra sig. Självklart går det att göra förändringar, och vi kommer att återkomma i den här frågan . Skogen är nationell kompetens, och skogen finns inte med i . Men trots detta försöker EU-maskineriet att driva våld mot det svenska hållbara skogsbruket, ibland dessutom med regeringens goda minne. Vi är många som är bekymrade över hur kommer att ställa sig till det liggande LULUCF-förslaget. Vi anser att den ökade kolsänka som har fått sig tilldelat kan leda till att avverkningsnivån behöver minska . Det skulle få enormt stora konsekvenser för svenskt skogsbruk och för möjligheterna för bioekonomin att växa och därmed att fasa ut det fossila. Hur kommer miljö- och klimatministern och regeringen att agera för att mål i LULUCF ska sänkas och vara i linje med vårt klimatpolitiska ramverk och därmed inte påverka avverkningsnivåerna och vår klimatomställning? Jag tackar för en viktig fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har vid många tillfällen understrukit hur viktig den svenska skogen och skogsbruket är för som land och vår ekonomi. Jag har själv haft ett flertal olika möten med flera kommissionärer där jag gång på gång har understrukit den svenska skogens multifunktionalitet. Det är många olika samhällsmål och syften som fångas upp inom skogspolitiken och skogsnäringen. Det är självklart produktion av produkter som kan ersätta fossila bränslen och minska fotavtrycket. Skogen är också en kolsänka, och skogen är livsmiljö för djur, växter och den biologiska mångfalden. Vi har gång på gång understrukit, och kommer att fortsätta att understryka, för kommissionen hur viktigt det är att man tar hänsyn till alla aspekterna när man gör sina bedömningar. Vi kommer att fortsätta att påpeka det. granskar vi det förslag som ligger från kommissionen när det gäller LULUCF, och vi kommer att förankra i innan vi gör en återkoppling till kommissionen. Det gläder mig att statsrådet ändå i vissa delar har en sund syn på skogsbruket, även om vi inte delar alla åsikter. Förslaget från EU är snarare kontraproduktivt för klimatet. Om förslaget går igenom kommer det att flytta utsläpp i stället för att minska dem. Fokus borde ligga på att stimulera bioekonomin. Vi har faktiskt fattat beslut i riksdag om en bioekonomistrategi. Vi har inte sett så mycket mer av den. Vad händer, , i den frågan? Arbetet med strategin pågår för fullt, och den är en viktig del av miljö- och klimatpolitik och näringspolitik. När det gäller frågan om kolsänkor välkomnar vi att EU har ambitionen att höja kolsänkor generellt inom EU, men självklart måste också fördelningen mellan länderna vara rimlig. Jag kan lugna med att från regeringens sida råder inget tvivel om att inte ska vara en sänka som möjliggör för andra länder att öka eller upprätthålla sina utsläpp, utan vi ska göra vad vi kan för att minska klimatpåverkan i . Men det måste också andra länder göra. Jag har noterat att statsrådet i olika intervjuer påstår att han har räddat svensk kärnkraft. Jag är visserligen ingen expert eller forskare, men det räcker med att snegla på vad just de säger för att förstå att regeringens icke-beslut om slutförvaret av kärnbränsle har skadat . Jag kan också någonstans förstå varför våndas över det självklara beslutet om att säga ja till ett slutförvar. Deras enda argument mot kärnkraft, att inte har något slutförvar, skulle nämligen upphöra . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Återigen har politiserat ett viktigt beslut. Framför allt har regeringen kastat ut i en akut elkris med konsekvenser för klimatet, jobben, välfärden och inte minst människors vardag. Vad säger statsrådet till kommunerna, forskarna, branschen och inte minst kommande generation om att inte vill ta ansvar? Jag känner inte igen att jag skulle ha uttalat att jag räddat svensk kärnkraft. Jag tycker också att det är olyckligt att, som gör, blanda ihop två olika frågeställningar som inte hänger ihop. Kärnkraften är en fråga. Där kan man ha olika uppfattningar. Men att vi har kärnavfall som måste tas om hand tror jag att vi alla är överens om, så att de frågorna skulle vara sammankopplade får stå för . Det står inte för vare sig mig eller regeringen. Däremot är det ju så att om vi hade fortsatt pröva den samlade ansökan om både slutförvar och mellanlager tillsammans hade vi hamnat i en situation där frågan hade överklagats och gått igenom domstolar och vi inte haft ett lagakraftvunnet beslut förrän , när vi vet att mellanlagret skulle ha varit fullt 2023 eller 2024. Det hade varit genuint ansvarslöst av en regering att fortsätta på en väg som man vet inte leder fram till ett rimligt beslut och en rimlig slutsats. Därför fattade vi det här beslutet. Jag tycker fortfarande att det var helt rätt beslut, och jag vill gärna höra förklaring hur man skulle ha gjort för att undvika den situationen. Det finns ju relevant forskning, av forskning, och regeringen har också haft möjlighet att styra arbetet fram till . Elkrisen kvarstår, det bekräftas av både myndigheter och statliga , och vad statsrådet inte verkar förstå är att grundstommen i klimatomställningen stavas elektrifiering. Regeringens icke-beslut har försatt oss i en elkris som kommer att försvåra klimatarbetet. Paradoxalt nog, fru talman, har regeringen själv blivit det största hotet mot den svenska klimatpolitiken. Jag vänder mig bestämt mot den beskrivningen. Den har inte mycket med verkligheten att göra, enligt min mening. Elektrifiering bedriver vi i enormt hög takt - jag skulle säga högre takt än något annat land. Vi ligger till exempel längst fram i EU när det gäller infasningen av elbilar. Var fjärde bil som säljs nu är en elbil, och varannan bil är en laddbar bil. Även när det gäller industrin ligger i framkant i fråga om att ersätta fossila bränslen med vätgas, som ju också är eldriven. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi ökar också elproduktionen i - visserligen med förnybara källor, men det är ju för att de är billigast. Det är också dem som marknaden väljer att investera i. Efter en oerhört tuff tid med ökad arbetslöshet på svensk arbetsmarknad förbättras nu läget, och restriktionerna tas bort. Svensk ekonomi återhämtar sig, och många kommer tillbaka i arbete. Men det gäller inte alla. Även om det ser ljust ut för många är det alldeles för många som riskerar att fastna i arbetslöshet. kommer det rapporter om att många arbetsgivare har svårt med kompetensförsörjningen. Man har stora rekryteringsbehov men ändå svårt att hitta folk med rätt kompetens och kunskap för jobben. Jag vill fråga vad regeringen gör för att lösa matchningsproblemen och få fler i arbete. Ja, vi har två riktigt stora problem på svensk arbetsmarknad . Det ena är långtidsarbetslösheten, och det andra handlar om att arbetsgivarna har behov av att rekrytera. har vi 109 000 lediga jobb på Platsbanken, så vad regeringen gör är att säkerställa att fler människor kommer i den typ av utbildning som arbetsgivarna efterfrågar. Jag tänker på arbetsmarknadsutbildningarna, som är oerhört viktiga och där vi kommer att satsa ytterligare 425 miljoner , men också på det stora omställnings- och kompetensstöd som vi kommer att påbörja implementeringen av. Vi kommer att få världens bästa omställningssystem så att fler kan utbilda sig och fylla på med ny kunskap och kompetens genom ett helt yrkesliv och så att arbetsgivarna kan få del av den kompetens de behöver för att kunna utveckla sina verksamheter. Det är så vi skapar tillväxt och välstånd och klarar välfärden. Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Det här är ju oerhört efterlängtade satsningar och en jättepositiv utveckling på arbetsmarknaden med större utbildningssatsningar och så vidare. Men det är ju fler som är arbetslösa och riskerar att vara det och i och med det har väldigt svårt att ta sig tillbaka till arbete. Vad gör regeringen för att fler inte ska fastna i långtidsarbetslöshet? En viktig åtgärd för de långtidsarbetslösa som vi vet saknar den utbildning, erfarenhet och kompetens som arbetsgivaren efterfrågar handlar om att vi behöver tillföra möjligheter för de arbetssökande att studera. Regeringen har sett till att Arbetsförmedlingen kan anvisa direkt till reguljär utbildning. Vi har förbättrat de ekonomiska förutsättningarna för att studera. Vi tillför mer medel för praktikplatser, för introduktionsjobb, för extratjänster - ja, för viktiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund under pandemin är det många svenskar som har hittat ut i naturen, och det är jag väldigt glad för. Många vill fortsätta vara ute i naturen. Då är det glädjande att regeringen nu aviserar en satsning till friluftsorganisationerna så att alla scouter, fågelskådare, ja, alla som är intresserade av naturen kan få uppleva mer och lära sig mer. har gjort en utvärdering av de av fastställda friluftsmålen. Där har man tagit upp bland annat frågan om ökat stöd till friluftsorganisationerna men också behovet av ökat skydd av närnatur för att alla människor som är intresserade av naturen enkelt ska få komma ut och uppleva den. Vad tänker regeringen göra för att stärka friluftspolitiken ytterligare? Ja, friluftslivet är oerhört viktigt för och för svenska folket. Jag gläds också åt att så många svenskar har fått upp ögonen för vilka värden naturen kan ge oss nu under pandemin i form av tystnad, lugn, kraft och energi. Det är något som vi verkligen måste stödja . Därför är jag väldigt glad och stolt över att vi nu kan fördubbla anslagen till friluftsorganisationer. Vi lägger på till friluftsorganisationer för att de ska kunna göra sitt viktiga arbete. Min förhoppning är att det också kommer att göra att många fler nås av budskapet, att vi kan öppna dörren för många till den svenska naturen och att man kan få information och kunskap och lära sig allt det fantastiska som naturen har att ge. Men självklart är det inte nog att bara stödja friluftslivet. Vi måste också se till att det finns värdefull natur att vara i. Där är jag stolt över de 6 miljarder vi avsatt , de 3,7 miljarder som vi kommer att avsätta för att skydda och sköta värdefull natur och inte minst specialsatsningen på att rusta upp vandringsleder runt om i hela . Det kommer att göra stor skillnad för att människor ska kunna uppleva naturen. Precis som miljöpolitiken är friluftslivspolitiken något som berör många områden i politiken. Två av de satsningar där det finns behov som lyfter fram är att stärka skolans arbete med friluftsliv och att öka kunskapen om allemansrätten. Hur kan regeringen på bred front gå fram hårdare med fler satsningar för friluftslivet? Jag tackar för en väldigt bra fråga. Pengarna som vi nu avsätter är oerhört viktiga för att kunna vara utåtriktad med information och kunskap, till exempel mot skolan. Det är viktigt att våra elever får den kunskap som krävs för att förstå vilka rättigheter vi har som svenskar. Det är ju unika rättigheter - allemansrätten, rätten att ta sig ut i skog och mark och att marken och naturen är öppen för oss. Men det är viktigt att komma ihåg att allemansrätten också innehåller skyldigheter. Vi måste också vårda naturen som vi njuter av. Den informationen kan de här pengarna göra stor skillnad för att nå ut med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till , minister med ansvar för de nordiska frågorna. Jag vill återigen lyfta fram problemen vid den svensk-norska gränsen och problemen med norska reserestriktioner och gränskontroller som slår mot människor och företag i gränsbygden. Jag har kontakt med enskilda människor och företagare som med växande frustration vittnar om problem med köer och orimliga krav och regler. De tycker att den lagt sig platt och att den nu faktiskt måste brösta upp sig. Vad säger ministern till alla de företagare och enskilda människor som tycker att hon och den har varit alldeles för passiva och alldeles för mjäkiga mot den norska? Hur länge till ska acceptera - som ministern konstaterar i ett svar till mig på en fråga - en ohållbar situation för arbetspendlare, transporter, företag och privatpersoner? Tack återigen, , för en fråga som fortfarande tyvärr är högaktuell! Den har definitivt inte lagt sig platt utan har tvärtom varit den kanske mest aktiva regeringen i när det gäller att få en lösning på gränshinderfrågorna. Det är trots allt så att varje regering fattar sina beslut vad gäller gränshinder, gränsrestriktioner och gränsstängningar. Men det arbete vi har gjort från den sida, inte minst jag men även andra ministrar i regeringen, har haft effekt. Vi ska komma ihåg att det var enorma köer vid , men efter att vi påtalat detta för den norska regeringen öppnade man en fil till, man öppnade den gamla bron och så vidare. Så det har haft effekt, även för arbetspendlarna; vi lyckades nå en överenskommelse om kompensation för arbetspendlarna. Vi gör alltså vad vi kan. har vi snart en ny regering på plats i , och vi kommer att fortsätta att jobba även med de nya kollegorna på andra sidan gränsen för att få en lösning på situationen.