kam-fs · H8C120210114fs · 2021-01-14 14:00:00 — Så fort vi är färdiga med beredningen kommer vi att gå fram till men den typen av skärpningar, så att man kan öka möjligheten att göra sådana här frihetsberövanden och även utdöma höga straff för dessa individer. Min fråga går till utrikeshandelsminister . innebar inte bara ett nytt år utan också slutliga utträde ur Europeiska unionen. är en av viktigaste handelspartner. Över 6 000 svenska företag har länge handlat med och behöver stabilitet för att säkra tillväxten och jobbskapandet. har hela 2020 bestått av intensiva förhandlingar mellan just EU och om ett handels- och samarbetsavtal, vilket kom på plats . Min fråga till utrikeshandelsministern är således: Vad kommer det nya handelsavtalet att innebära för svenska företag, den svenska exporten och svensk tillväxt? Jag tackar för frågan. Det här är en viktig milstolpe. Det är ett avslut på relationen på den inre marknaden med , men också ett fantastiskt viktigt steg framåt. Det här kommer att betyda väldigt mycket för svenska företag och för de 70 000 medarbetarna i de företag som handlar med . Vi är från regeringens sida väldigt nöjda med avtalet, för det är ett brett, djupt och modernt frihandelsavtal. I sammanhanget vill jag dock säga att det kommer att bli mycket svårare än tidigare att handla med . På den inre marknaden råder helt andra förutsättningar. Med det sagt ser vi att det här avtalet är en plattform som är mer än bara en bas. Det är en bred och djup plattform. Sedan återstår det vissa frågor som vi behöver förhandla vidare. Men avtalet ger mycket bra förutsättningar för svenska företag att fortsätta handla med . Min fråga går till landsbygdsminister . I går gick Uppdrag gransknings program om slakterier och gårdar som bryter mot djurskyddslagen. visade TV4 fruktansvärda klipp på grov djurmisshandel, detta tack vare att en ideell organisation hade placerat en kamera som filmat - någonting som är straffbart men som borde vara ett lagkrav. På filmen ser vi att lagarna följdes så fort besökarna kom för aviserad kontroll. Det visar på en fruktansvärd brist med otroligt mycket onödigt lidande som följd. För att se till att det här aldrig händer måste total insyn tillåtas av samhället. Det är någonting som föreslagit och som , och redan har. På lät det i går som att det fanns en öppenhet för detta. Hur går vi vidare med kameraövervakning och total insyn i djurindustrin? Jag tackar för frågan. Jag var också djupt upprörd och skakad av de bilder som vi kunde ta del av i medier. Vi har och ska ha ett starkt djurskydd i . Vi jobbar kontinuerligt med att stärka det. Vi fick en ny djurskyddslag på plats . tog jag emot en utredning om sanktioner och brott mot djur. Men det räcker inte, utan vi behöver vara beredda att säkerställa att vi har de effektivaste verktygen för att se till att lagstiftningen följs. Jag utesluter inte att kameraövervakning kan vara en del i det. Det är någonting som vi får titta vidare på tillsammans med branschen. Jag noterade i går med glädje att Krav uttalade att de var beredda att själva ta initiativ till att göra det här på sina gårdar, vilket jag tror kan vara det absolut snabbaste sättet. Om man kan hitta en samsyn och branschen tar eget ansvar går det fortare än med lagstiftning. Men vi jobbar parallellt. Jag tackar för svaret. En annan aktuell fråga är minkfarmarna. De innebär ett enormt lidande som motiveras med ett fåtal arbetstillfällen. vet vi vilken enorm risk som de här minkfarmarna innebär för att sprida smitta och muterade former av covid. I och har spridningen av viruset orsakat nedstängning av landets pälsdjursindustrier. Hur tänker landsbygdsministern arbeta vidare med den här frågan? Vi följer denna fråga väldigt noga och har gjort det under hela resans gång. Vi hade konstaterad smitta på ungefär hälften av farmarna i . Det innebar att samtliga gårdar belades med restriktioner. Vi fortsätter att följa frågan väldigt noga. Det som är mest aktuellt nu är exempelvis att titta på hur man hanterar avel och nya kullar . Det kommer vi att återkomma till . har gränsen mot i princip varit stängd, med undantag för arbetspendling. Det har fått mycket stora och allvarliga konsekvenser för människorna och företagen i våra gränsregioner. Tusentals personer har blivit varslade eller har redan fått lämna sina arbeten. Regeringen har brustit i engagemanget och har inte gett drabbade företag och kommuner tillräckligt av det stöd som de behöver. Vardagen för gränsgångare har sedan coronapandemin slog till varit väldigt besvärlig. stängde en lång rad vägar in i landet och införde nya testregler. Detta har skapat nya problem och har gjort vardagen ännu mer besvärlig för väldigt många pendlare som tvingas ta långa omvägar och stå i långa köer förbi tullstationer. Hur ser Nordenminister på situationen för arbetspendlarna mellan och ? Och framför allt: Vad gör ministern för att påverka den norska regeringen att säkerställa att vardagen fungerar för våra gränspendlare och att arbetsmarknadsregionen hänger ihop? Jag tackar för en fråga om något som jag verkligen har varit engagerad i. Jag delar inte bilden att den inte varit engagerad. Vi har varit djupt engagerade, framför allt kanske jag som ansvarig Nordenminister. Jag förstår verkligen den svåra situation som råder i vardagen. Jag har haft mycket kontakt med företag och kommuner, även på den norska sidan av gränsen, där man också upplever en stor frustration. Vi för en dialog med den norska regeringen för att försöka hitta öppningar. Vi har också lyckats med detta med både och vad gäller delregionala lösningar och lösningar för gränskommunerna. har det varit en större utmaning med , men vi ger inte upp för det. Vi har ett omfattande ekonomiskt stödpaket som naturligtvis gäller för alla företag. Även företag i gränskommunerna kan ta del av det. Jag vill också säga att jag tror att vi måste vara beredda på att den gränshandel som många gränskommuner varit så beroende av kan komma att förändras för gott efter pandemin. Vi måste ta höjd för det och hjälpa till med omskolning och omställning i de kommunerna. Även det är vi djupt engagerade i från regeringens sida. kopplades bort från elnätet, kanske för gott. Det innebar återigen att regeringen stänger ned redan fungerande kärnkraft som är klimatsmart. när det är vinter och kallt i , ett faktum som inte borde överraska regeringen, kan vi se att elförbrukningen ökar. Vi kan inte nå upp med den produktion vi har från vindkraft och solkraft som är mindre och i vissa fall obefintlig. Följden blir nu i stället att vi ökar vårt beroende av kolkraft, och vi kan se importtendenser från våra grannländer. Effektreserven, som eldas med tjockolja, gör sig redo. Vi har gasturbiner som finns redo för den typen av extrema situationer som uppstår. Det som händer är alltså att vi blir mer beroende och ställer vår tilltro till kol, olja och gas för att kunna klara vår energiförsörjning. Därför, fru talman, vill jag fråga regeringen och statsrådet varför det är viktigare att stänga ned ren klimatsmart kärnkraft än att rädda klimatet. stämmer inte överens med verkligheten. Det är inte regeringen som stänger ned elproduktionen i . Det är ägarna som bestämmer över vilken produktion som man tycker är lönsam att driva och vilken man inte tycker är det. Där har man bestämt att man inte tycker att reaktorn i är lönsam att driva, och det har vi respekt för. Inte heller beskrivningen stämmer med verkligheten. har tvärtom ett rekordstort elöverskott. var det som exporterades från . Det motsvarar fyra Ringhalsreaktorer. Beskrivningen att skulle ha brist på el stämmer helt enkelt inte med verkligheten. Vi har också en enorm expansion av elproduktion i . Vindkraften slog till exempel svenskt rekord med . Det är en ökning jämfört med bara året innan. Vi ser också på prisutvecklingen att priset har varit på rekordlåga nivåer i . Den ständiga beskrivningen att vi skulle ha någon form av elbrist eller elkris i är helt enkelt inte sann. Vi är många som har sett på nyheterna och oroats djupt över den situation som finns ute på vissa av landets slakterier. Att värna djurskyddslagen och se till att vi följer djurskyddet är viktigt för oss socialdemokrater. Extra anmärkningsvärt är också de rapporter som vi har tagit del av om att det drabbar de Kravmärkta slakterierna lika mycket som andra slakterier. Vi har en av världens striktaste djurskyddslagar. Min fråga till landsbygdsminister blir därför: Hur kan vi se till att vi tar ytterligare krafttag så att vi som konsumenter kan lita på att de lagar och regler som finns följs? Det är upprörande bilder vi ser. Det är väldigt viktigt att man använder all sin makt och sitt inflytande oavsett var man befinner sig i den här situationen. Man har stor makt som konsument, man har stor makt som näring och man har stor makt som politiker. Vi behöver jobba parallellt med att fortsätta att säkerställa att vi har ett starkt djurskydd och att vi utvecklar effektiva system för att se till att lagstiftningen följs. Det finns framför allt två saker som är viktiga i det sammanhanget. Det ena är sanktioner, brott och straff. Där fick vi en utredning som jag tog emot och som är på väg fram till . Det handlar om att se över hur man kan stärka straffpåföljder för exempelvis grova djurbrott. Det andra handlar om att säkerställa att man har bra kontrollfunktioner. Det är ett uppdrag som hanteras av myndigheterna och länsstyrelserna i första hand. Vi har en dialog med dem om både hur ofta man behöver göra kontroller, på vilket sätt och vilka verktyg som behövs. Skottlossningar och dödsskjutningar fortsätter att plåga vårt land. Det har förekommit , men tyvärr har det eskalerat . , 2020, slog vi ett tråkigt rekord med nästan 350 skjutningar och 44 avlidna. Detta har vi hört om . Men det är fortfarande oacceptabelt. Ingen tvivlar på regeringens vilja att göra någonting åt saken. Men jag är orolig för att verkligheten springer ifrån oss. Vi vet en hel del. Vi vet att majoriteten av dåden är gängrelaterade. Vi vet att det oftare skjuts i särskilt utsatta områden. Vi vet också att våra grannar i har fått bukt med just den här typen av skjutningar. Det går inte att bortse från danskarnas succéresultat . Man kan jämföra 44 med 8. Min fråga är: Hur många skjutningar krävs innan och regeringen växlar upp till en lagskärpning på liknande nivå som den i , som krävs för att avskräcka den här typen av skjutningar? Vi tittar på många olika exempel. är ett av de exempel som vi tittar på. Vi tillsatte en särskild utredare, , som ska se över just straffrätten kopplat till gängkriminaliteten. Han kommer att lämna sitt betänkande . I utredningsdirektivet säger vi bland annat att utredningen ska se efter om det finns någonting som man gör ytterligare i andra länder, däribland , som vi skulle kunna behöva göra här i . Det gör vi. behöver ibland inte gå utomlands för att titta på lyckade exempel. Vi har precis här innan i kammaren diskuterat , där skottlossningarna och skjutningarna har minskat . Det kan kanske också kan vara ett sådant exempel som andra kommuner och polisverksamheter tittar på för att se hur man kan jobba väldigt effektivt. Vi minns också att det var diskussioner om . kanske det går från att har varit ett avskräckande exempel till att bli ett mönster för hur man jobbar just mot skjutningar och sprängningar totalt sett i landet. Min fråga går till bostadsministern. Sedan regeringen tillträdde 2014 har vi haft en bostadsbrist i . Byggandet motsvarar bara befolkningsökningen. Det råder därmed bara ett nollsummespel vad gäller byggande. Bara pandemin har utgjort ett undantag 2020 när det gäller bostadsbyggandet kontra befolkningsökningen. Under de år som regeringen styrt har man pumpat in i bostadsbyggandet till ineffektiva bostadssubventioneringar som egentligen i praktiken bara har gått till att bygga bostäder till nyanlända migranter. Varför är den destruktiva migrationspolitiken viktigare än att råda bot på den bostadsbrist som vi ser i ? Jag håller inte med om den beskrivningen över huvud taget. Jag tror inte att har uppdaterade siffror på hur byggandet sker i . kom alldeles med en uppdaterad prognos för och . Det visar att vi nu bygger i på rekordnivåer. Det har inte byggts på den här nivån på många årtionden tidigare. Det är viktigt att se att vi nu inte bygger som säger. Vi bygger tvärtom över befolkningsökningen och håller därmed steg för steg, om vi kan hålla i den här byggtakten, på att minska bostadsbristen i vårt land. Självklart löser man inte bostadsbristen eller ens fem eller , utan det kräver ett långt och enträget arbete. Det vi aldrig någonsin får återvända till är den urdåliga och extremt låga byggtakt som gällde innan regeringen tillträdde. Detta har denna regering motverkat genom bland annat en aktiv bostadspolitik där vi också stimulerar byggande av hyresrätter. ser vi hur det byggs dubbelt så många hyreslägenheter än bostadsrättslägenheter i tack vare att regeringen har en aktiv politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Det nordiska samarbetet är väldigt viktigt för oss. Vi är lika, vi står varandra nära och vi kan lära mycket av varandra. Vi är flera mindre länder, rent befolkningsmässigt. Men tillsammans kan vi bli starkare, och vi behöver varandra. Vi nås av många rapporter om att det är stora svårigheter och att det har varit det under pandemin. Det är barn som inte får träffa sina föräldrar, långa köer till arbetet och så vidare. Det är allvarligt, för det skapar irritation, rädsla, sorg och spänningar. Det finns en risk att det drabbar det nordiska samarbetet framöver. Min fråga till statsrådet blir: Vad har du att förmedla på kort sikt till dem som lever i gränstrakterna och framför allt drabbas av detta? Jag undrar också: Hur kan vi utveckla det nordiska samarbetet på efter detta? Tack, , för frågan! Det råder ingen tvekan om att det nordiska samarbetet har utsatts för stora prövningar. Det har varit ett uppvaknande för många av oss. Jag ser att det finns stora möjligheter att också lära sig någonting av den här krisen. Dialogen är just nu väldigt intensiv mellan våra regeringar, och det finns en god vilja att snabbt komma ur den låsta situation som gränsstängningarna har inneburit. Jag har från sida föreslagit en ny modell för samverkan mellan de nordiska samarbetsministrarna och att vi tydligare måste lyfta det nordiska perspektivet i de beslut som respektive regering fattar som påverkar de andra nordiska länderna. Vi ska ha en tätare dialog, och vi ska vara mer koordinerade ut ur den här krisen men också in i nästa kris. Jag ser med djup tillförsikt fram emot att vi också kommer att ha lärt oss någonting av det här och att samarbetet kommer att fördjupas och utvecklas ytterligare. Men jag håller också med om att det just nu råder en svår situation och att våra medborgare upplever många svårigheter. Då har vi också ett ansvar för att ta hand om det här och . berättade att landet kommer att införa åtgärder för att stoppa handeln med varor tillverkade under slavliknande förhållanden av uiguriska fångar i . Det handlar bland annat om ekonomiska sanktioner mot brittiska bolag som importerar eller tjänar pengar på sådana varor. Bevisen för förtryck av den uiguriska minoriteten blir allt fler och allt tydligare. Fångar som godtyckligt fängslats har använts systematiskt som billig arbetskraft av regimen. Det är känt att också svenska bolag använt tillverkare som i sin tur har utnyttjat uiguriska fångar som arbetskraft. Min fråga till utrikeshandelsminister är om hon är beredd att agera för att EU inför åtgärder liknande dem som nu inför. Tack, , för frågan - en mycket aktuell sådan! Jag nämnde tidigare i diskussionen här i kammaren frågeställningen som gäller den principöverenskommelse om ett investeringsavtal som EU och har gjort. Det är en viktig plattform för att kunna diskutera och ta upp också de här mycket svåra frågorna, inte minst den fråga som nämner. Från ett svenskt perspektiv ser vi väldigt tydligt att vi har - som jag har nämnt och som vi har haft en diskussion om i kammaren - de här utmaningarna och möjligheterna när det gäller . Vi får inte backa ifrån de utmaningar som finns, och vi måste lyfta också de svåra frågeställningarna i alla samtal mellan regeringarna. Men vi måste också ställa krav på våra företag och kräva att de säkerställer sina leveranskedjor så att dessa lever upp till krav på mänskliga rättigheter. Det kanske är ett annat område. Men jag återkommer gärna till den frågan också, för det här hänger ihop. Jag delar oron, men vi har också förslag på lösningar och en väg framåt i diskussionen med i de här frågorna. har länge velat kriminalisera rymningar från anstalt eller avvikelser från annan straffrättslig påföljd. Tyvärr har det nu visat sig att brister kopplade till just rymningar eller avvikelser har lett till att en farlig dömd mördare har kunnat mörda en oskyldig småbarnsfar. Och det är inte första gången som en slapphänt hållning i de här frågorna har lett till allvarliga konsekvenser. Rättsvårdande myndigheter står handfallna när det kommer till att spåra upp personer som är på rymmen för att det saknas verktyg och saknas en brottsmisstanke. är vi flera partier i opposition som står bakom förslag om att kriminalisera rymning och öppna upp för hemliga tvångsmedel mot rymningar eller den som har avvikit från exempelvis rättspsykiatrin. Min fråga till justitieministern är vad regeringens motiv har varit för att rösta nej till de här förslagen i regeringsställning. Det är förslag som med facit i hand hade kunnat rädda liv. Och är regeringen nu beredd att ompröva sitt motstånd mot förslag för att säkra samhället mot farliga individer? De åtgärder som den här regeringen och tidigare regeringen har vidtagit just för att öka säkerheten när det gäller kriminalvården har haft påtagliga effekter. Jag minns mycket väl när vi hade problem med många rymningar från kriminalvården, bland annat till följd av att säkerheten var för dålig. Då tog man ett rejält grepp och såg till att stärka upp säkerheten generellt sett så att vi nu i det närmaste inte har några sådana rymningar alls. Detta kommer vi naturligtvis att fortsätta med. I den senaste delen, när det gäller , sätter vi av ökade resurser just till denna myndighet för att öka säkerheten och för att se till att minska risken för rymningar. Det behövs nog, också för att det finns ett annat klientel nu på den myndigheten än vad som kanske var fallet . När det gäller straffrätten gör vi naturligtvis alltid bedömningar efter hand, men man måste gå fram med lagstiftning som kan få effekt. Det är det som är det viktiga, och just nu tror jag att det är säkerhetsfrågorna som är de viktigaste att arbeta med. Min fråga går till statsrådet . har jag varit ersättare i för från . Han kommer tillbaka, och jag går tillbaka som socialnämndens ordförande i med ansvar för äldreomsorg och socialtjänst. Under mina år som socialnämndens ordförande har jag träffat många av de stora intresseorganisationerna. En ständig fråga som kommer upp gäller kontanterna och hur vi ska lösa problemet med dem i det kontantlösa samhället. Problemet finns främst bland de äldre äldre personerna. Min fråga är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkra möjligheten att använda kontanter som betalmedel i ? Tack, , för frågan! Regeringens hållning är att varje person i ska kunna sköta sin ekonomi och sina betalningar på det sätt som passar för den personen. Många av oss tycker att det är fantastiskt att kunna gå in på internetbanken mitt och betala våra räkningar eller sköta överföringar. För andra passar det bättre att kunna använda kontanter. Detta försöker regeringen ta höjd för på olika sätt. Ett sätt är att se till att vi ställer krav i lagen på att man inte ska ha för långa avstånd för att kunna sätta in och ta ut kontanter i . Det är också en lagstiftning som har ställt sig bakom och som gäller i vårt land. Men vi fortsätter att arbeta med att se till att det finns möjligheter att använda kontanter. Vi kommer i en ny utredning att se över vad som är statens ansvar för att se till att kontanthanteringen fungerar i hela vårt land, till exempel med kontantdepåer och liknande, för att det inte ska vara för långa avstånd när man transporterar kontanter. Inställningen är att vi ska välkomna digitaliseringens möjligheter men också se till att det finns möjligheter för människor att sköta sina betalningar kontant om man så vill. Min fråga går till justitie- och migrationsminister . Regeringen har aviserat en viss minskning av ungdomsreduktionen för personer . Men ålderskategorin är det fortfarande tyst om trots att många aktiva kriminella är just i dessa åldrar. Yngre i utanförskapsområden används som hantlangare till äldre kriminella, och det är inte ovanligt att 15-, 16- och 17-åringar begår mycket grova brott som mord, misshandel och våldtäkt. Även med den modifierade reduktionen för myndiga brottslingar - som i ett tillkännagivande vill ska slopas helt - kommer brottslingar som har begått allvarliga brott fortfarande att dömas till väldigt låga straff. En 15-åring som begår en våldtäkt kan man anta kommer att få sitt straff nedsatt . Om man ska kunna bryta en kriminell bana krävs en reaktion som står i relation till brottet. Brottsoffer som utsätts av det allt yngre brottslingarna ska få upprättelse. Ska våldtäktsmän och mördare som är fortfarande få rabatt, eller kommer regeringen att minska den? Det stämmer att vi arbetar med ett lagförslag för att ta bort straffreduktionen för 18-20-åringar som begår brott som är allvarliga och som ger fängelse. Det ska sägas att redan detta innebär en kraftig skärpning. Det handlar exempelvis om en fördubbling av straffet för en 18-åring som begår ett rån. Där gör vi alltså en mycket kraftig skärpning av regelverket. När det gäller 15-17-åringarna tror jag att man ändå måste ha klart för sig att det handlar om personer som i lagens mening är barn. Man bör ha en skillnad, tycker jag, mellan barn och vuxna och hur man hanterar dessa individer. Om man till exempel blandar barn och vuxna på samma ställen eller om man behandlar barn som vuxna är det mycket stor risk att man snarare leder in dem i ökad kriminalitet. Det är precis därför i likhet med alla andra länder, påstår jag, har särskilda regler just för barn. Och det tycker jag att vi ska fortsätta att ha. och krisledning är just nu en högaktuell fråga. Under årets pandemikris har det blivit uppenbart att den svenska krisledningen behöver totalrenoveras. pekade regeringen ut ett antal flygplatser runt om i som beredskapsflygplatser - men långt ifrån alla. står dessvärre ett antal flygplatser under nedläggningshot. En av dem är . som region kommer vid en eventuell nedläggning inte att kunna ta emot ambulansflyg eller organdonationer. Regionen kommer också att sakna brandflyg, något som vi vet spelade en avgörande roll under den stora branden i Sala . I då vi investerar i och satsar på svensk kris- och försvarsförmåga är det ett mysterium att regeringen ser på när svensk infrastruktur nedmonteras. Jag vill därför fråga statsrådet hur samhället snabbt ska kunna agera vid ett fientligt angrepp när krisledningen uppenbarligen inte fungerar. Regeringen har agerat kraftfullt för att göra stora skärpningar av förmågan att möta olika former av kriser. Vi har bland annat satsat stora resurser på att rusta upp och göra det möjligt för det militära försvaret att möta olika former av angrepp. Vi har även lagt stora resurser på att förbättra krisledning och krishantering i det civila försvaret. Självklart fortsätter vi också att arbeta med många andra delar av krishanteringen och har gjort stora skärpningar jämfört med hur det sett ut under tidigare regeringar, vilket jag är stolt över. Detta är ett arbete som aldrig blir klart. Vi kommer att fortsätta att göra vår beredskap att hantera kriser bättre och bättre under resans gång.