ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910219 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:219 Kommande av (KD) till Utrikesminister (S) Ett flertal länder har meddelat att de avser att genomföra diplomatisk bojkott av i , som börjar . De som lämnat detta besked är bland andra , , och . Dessa länder kommer inte att skicka några officiella företrädare för landet eller dess regeringen. Genom dessa ställningstaganden markerar de att de inte kommer att delta i det kinesiska propagandakampanj. Det finns många skäl att göra detta: brotten mot mänskliga rättigheter i Xinjiang, avvecklingen av demokratin i och de återkommande hoten mot är tre skäl. För oss i är kidnappningen av den svenska medborgaren , hoten mot svenska politiker och hoten mot svenska journalister skäl som ytterligare förstärker behovet av att markera. De länder som tar ställning på detta sätt tar en risk. agerar oerhört aggressivt mot de stater som tar ställning mot brott. bör därför ställa sig sida vid sida med de demokratier som står upp för mänskliga rättigheter och arbeta för att fler demokratiska länder ansluter. Jag vill därför fråga utrikesminister : Kommer , likt flera andra demokratiska länder, att genomföra en diplomatisk bojkott av kommande i ?
ip · H910220 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:220 Ungdomsrån av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) drabbades av en våg av personrån. I lokalpressen har vi kunnat läsa om ett mopedrån och om hur mäklare rånas i anslutning till visningar. Vi har tagit del av flera fall av rån där förövarna tränger sig in i bostäder. Det har också skett ett stort antal personrån på allmän plats. Exempelvis rånades en 80-årig kvinna i ett bostadsområde . En grupp som är särskilt utsatt för risken att bli rånad är unga personer. Vi har sett ett flertal exempel där barn och ungdomar har blivit rånade på väg till eller från skolan eller aktiviteter. I ett fall två pojkar så unga som . Dessa aktuella händelser i är inte unika, utan en del av ett större mönster. I synnerhet har rånen mot unga ökat kraftigt . som Socialdemokraterna har regerat har antalet ungdomsrån fördubblats. En mycket stor del av dessa rån begås av pojkar i åldern . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka uppklaringen av personrån? Avser ministern att förändra straffrabatten för gärningsmän i åldern ?
ip · H910222 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:222 Regelverk för arbetskraftsinvandring av (M) till Statsrådet (S) bjöd, tillsammans med och , in den socialdemokratiska regeringen till en förhandling om en uppdatering och skärpning av regelverket kring arbetskraftsinvandringen. Socialdemokraterna har länge velat se skärpningar i lagstiftningen, men man har fram till skrivande stund inte lagt några skarpa förslag på bord. Statsrådet har aviserat att förslag ”i närtid” ska landa på bord. Bland de förslag som , tillsammans med och , i en debattartikel lade som förhandlingsbud fanns bland annat: att hejda arbetskraftsinvandringen av personliga assistenter skärpta krav på arbetsgivare, som i vissa särskilt utsatta branscher ska kunna föreläggas att vid vite skicka in uppgifter om anställningsvillkoren att ta bort omotiverade sekretesshinder mellan myndigheter för att motverka arbetskraftsexploatering skärpta straffnivåer för exploatering av arbetskraft att det ska finnas ett tydligt krav på bostadens storlek och standard. Utöver ovanstående fanns också ett förslag om att stoppa så kallade spårbyten, det vill säga möjlighet för asylsökande som jobbar att vid avslag på sin asylansökan i stället söka arbetstillstånd. Detta är ett undantag från huvudregeln om att arbetstillstånd ska vara ordnat före inresa till och innebär en möjlighet att utnyttja asylregelverket. Det har rapporterats i medier att det finns jobbagenturer i exempelvis som utnyttjar det svenska asylsystemet. Det görs genom att ukrainska medborgare reser till med uppmaningen att söka asyl i , för att sedan genom ett spårbyte i stället ansöka om arbetstillstånd i . finns inte med på den lista över säkra länder som ger möjlighet att besluta om avvisning med omedelbar verkställighet om sökanden kommer från ett land som är på listan. Regeringen har heller inget förslag om att stoppa spårbyten. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att gå vidare med något av de sju förslag som listas, enligt ovan? Avser statsrådet att ta några initiativ för att stoppa möjligheten till så kallade spårbyten?
ip · H910223 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:223 Finansiering av nya isbrytare av (M) till Infrastrukturminister (S) I samband med att infrastrukturpropositionen behandlades i fattade en majoritet beslut om ett tillkännagivande som innebar att nya isbrytare bör finansieras inom ramen för den nationella planen. När nu förslaget från kom lyser isbrytarfinansiering med sin frånvaro. Det finns en stor oro inom inte minst transportnäringen när det gäller isbrytningens framtid och behovet av nya isbrytare. Utöver tillkännagivandet om isbrytarnas finansiering finns även ett tillkännagivande om att se över finansiering. Vill vi att fler transporter ska ske sjövägen så behövs en annan lösning än ständigt höjda avgifter. Min fråga till infrastrukturminister är: Hur ska ministern införliva dessa tillkännagivanden som beslutat om enligt ovan?
ip · H910224 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:224 Det svenska jordbrukets konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) Det svenska jordbrukets konkurrenskraft och lönsamhet hämmas av höga skatter och omfattande administration. har drivmedelskostnaderna ökat, vilket har bidragit till att ytterligare försämra konkurrenskraften. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft?
ip · H910225 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:225 Uppföljning av tillkännagivanden som rör jakt och sportskytte av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har röstat igenom lättnader i vapenreglerna i syfte attunderlätta för laglydiga jägare och sportskyttar. Det rör sig om totalt 29 stycken tillkännagivanden: 2018/19:JuU29 sju tillkännagivanden 2019/20:JuU33 åtta tillkännagivanden 2020/21:JuU11 två tillkännagivanden 2020/21:JuU39 elva tillkännagivanden 2020/21:JuU5 ett tillkännagivande (egentligen tre men de andra två handlar om explosiva varor). Bland annat har beslutat om femårslicenserna , varav densista gången anmodades regeringen att återkomma med lagförslag ,och är 2021 snart slut. Det var också ett av de åtta tillkännagivandena utifrånbetänkanden kring vapenfrågor som justitieutskottet lade fram 2019/20. Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut somriksdagen fattat. har bland annat riktat åtta uppmaningar, det villsäga tillkännagivanden, till regeringen om underlättande av vapenfrågor somJakt- och sportskyttesverige berörs direkt av. Med hänvisning till regeringens ovilja att följa flertalet tillkännagivanden är detinte svårt att dra slutsatsen att regeringen inte har några ambitioner attunderlätta regelverk och utövande för landets jägare, sportskyttar,vapenhandlare och samlare. Regeringens ambition verkar i stället vara attförsvåra för desamma. hoppas jag att så inte är fallet utan att regeringenfaktiskt har ambitionen att följa det som beslutas av . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern verka för att regeringen ska följa det tillkännagivande som har fattat, grundat på tillkännagivandet om att slopa kravet på förnyande av vapentillstånd ? Hur ämnar ministern verka för att förverkliga alla de övriga tillkännagivanden som har fattat beslut om?
ip · H910226 · 2021-12-17 00:00:00 — Interpellation 2021/22:226 SAS av (V) till Näringsminister (S) Coronapandemin har slagit hårt mot flygbranschen. Flygbolagen har tvingats till kraftiga nedskärningar och många anställda har sagts upp. har pandemin accelererat en utveckling som pågått inom flygbranschen : bemanningsföretag, atypiska anställningsformer och kringgående av lagar och avtal. Såväl piloter som kabinanställda har successivt fått se sina villkor hamna under press. har även SAS, där den svenska staten har ett betydande ägande, uppmärksammats för att agera aggressivt i sin personalpolitik, genom att ta till grepp som undergräver den svenska och skandinaviska arbetsmarknadsmodellen. Det handlar, förenklat, om att permitterad och uppsagd flygande personal ersätts med inhyrd personal. Detta görs både genom SAS egna bolagskonstruktioner med säte utanför och genom andra inhyrningsarrangemang. SAS-anställda som sagts upp under pandemin är visserligen välkomna att skicka in sin ansökan – men den lagstadgade och avtalade rättigheten att återfå sitt tidigare arbete, trots vakanta tjänster, ignoreras. och Unionen, de fackföreningar som organiserar den flygande personalen på , har riktat skarp kritik mot flygbolagets ledning. Enligt en enkätundersökning som den , , låtit göra bland sina medlemmar saknar nio av tio förtroende för företagsledningen. av de svarande tycker inte att ledningen respekterar den svenska modellen (Kollega ). har uppmanat regeringen att, som största ägare i SAS, gripa in och trygga jobben på SAS (DN ). intervjuades den nytillträdde näringsministern med anledning av den pågående konflikten mellan fack och arbetsgivare på SAS. Näringsministern avstod då från att ta ställning i konflikten: ”Jag väljer att avstå för annars kommer jag inte att ha annat att göra än att prata om arbetsvillkoren i varje enskilt bolag och det är inte näringsministerns sak" (SR:s Ekot ). Det är måhända rimligt att man som nytillträtt statsråd inte vill kommentera en pågående konflikt mellan parterna i ett statligt bolag. Regeringen har dock, som största ägare i SAS, ett stort ansvar för bolagets agerande – och i förlängningen de anställdas arbetsvillkor. När ett bolag där staten äger väljer att ignorera statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande åligger det regeringen, och ytterst näringsministern, att agera. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta något initiativ med anledning av SAS-ledningens agerande och den kritik som och Unionen riktar mot ledningen? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att statligt ägda SAS inte ska föra en personalpolitik som undergräver den svenska kollektivavtalsmodellen?
ip · H910229 · 2021-12-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:229 Dumpade gifttunnor av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Mätningar med sonarteknik som geologiska undersökning, SGU, hargjort visar att tunnor har dumpats på väg ut till det bestämdadumpningsområdet. Bara 3 500 tunnor har lokaliserats i självadumpningsområdet, och vittnesuppgifter tyder på att en del tunnor liggerbetydligt närmare land, bland annat vid Draghällan strax utanför Sundsvall.Med ett fortsatt systematiskt avsökande skulle, enligt SGU:s bedömning,sannolikt merparten av de 23 000 dumpade tunnorna kunna lokaliseras. Undersökningar visar att tunnornas plåthölje rostat sönder, att innehållet vittraroch att det miljöfarliga innehållet sprids och kan tas upp av fisk. har inteuppseendeväckande höga halter av kvicksilver uppmätts i dumpningsområdet,men undersökningarna betraktas inte som heltäckande. LänsstyrelsenVästernorrland skriver att ”området kan utgöra en mycket stor risk förmänniskors hälsa och miljön”. Totalt beräknas de 23 000 tunnorna innehålla 8,7ton kvicksilver. Det är dags att bärga tunnorna tycker en forskare och professor i analytisk kemipå . ”Jag tycker att man ska överväga att bärga tunnorna”,säger professorn i analytisk kemi på , till SVT Västernorrlandoch hänvisar till riskerna: ”Det är ändå åtta kvicksilver som riskerar attkomma ut i miljön.” Det är viktigt att de 23 000 tunnorna i identifieras och att ett arbetemed att ta upp kvicksilver ur havet påbörjas . Den tidigare miljö- och klimatministern har agerat mycket saktfärdigt i fråganom att ta upp kvicksilver ur , men har regeringen enmöjlighet till en nystart i frågan.. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer ministern att verka för att de kvicksilver tas upp ur enligt beskrivning ovan? Vilket regeringsuppdrag är ministern beredd att ge till ansvariga myndigheter för att påbörja ett arbete med att ta upp och identifiera gifttunnorna i ? Har ministern och regeringen i regleringsbrev instruerat ansvariga myndigheter att påbörja ett arbete med att ta upp de gifttunnor – 3 500 stycken – som är identifierade ? Har ministern och regeringen beräknat vad det kostar att ta upp gifttunnorna i , och vilken budget har regeringen avsatt för detta för ?
ip · H910230 · 2021-12-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:230 Elpriser och konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) har varit ett av de länder inom EU som legat högt vad avserkonkurrenskraft. Enligt låg 2019 på platsfyra i EU vad avser konkurrenskraft. Detta har tjänat oss väl och är avgörandeför ett så exportberoende land som , med hälften av vår inkomst frånexport. Konkurrenskraften i ett land anses också vara avgörande för ett landstillväxt och för jobbskapande. Vi ser att det finns ett klart samband mellan länders ekonomiska utveckling ochderas förmåga att vara konkurrenskraftiga. Även om politiska beslut inom områden som inre marknad, forskning ochinnovation anses som viktiga delar av ett lands möjlighet att varakonkurrenskraftigt så är ett lands industri avgörande. De varor vi exporterar är till stor del från vår basindustri och därmed känsligaför energipriser. De svenska exportvarorna består till stor del avindustriprodukter som kräver mycket energi vid framställning. Vid ett kraftigt ökat energipris, eller en elproduktion som inte är stabil eller kanhållas stabil, kan vår energikrävande industris konkurrenskraft vara hotad. Vi ser nu att energipriserna i energiområde 3 och 4 i kraftigt stiger ochmed det företagens kostnader. Detta är en faktor som dels försämrar etableradeföretags konkurrenskraft, dels leder till att nyetableringar inte blir lönsamma. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkrasvensk konkurrenskraft i en situation med kraftigt stigande elpriser?
ip · H910231 · 2021-12-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:231 Förhöjd fordonsskatt för funktionsnedsatta av (M) till Finansminister (S) DHR skriver följande i en debattartikel om bonus malus i tidningen : ”En övergång till fossilfria alternativ i transportsektorn är helt nödvändig för attvi i ska kunna minska utsläppen av koldioxid och klara våra klimatmål.Det är därför positivt att andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen ökarsnabbt och att den tekniska utvecklingen mot mer effektiva fordon med alltlägre utsläpp går framåt. Tyvärr är det dock ännu inte möjligt för många personer medfunktionsnedsättning att välja en bil med lägre utsläpp av koldioxid. Det berorpå att det nästan helt saknas klimatsmarta fordon på marknaden somfungerar utifrån dessa människors tillgänglighetsbehov. är det endast litestörre fordon, typ minibuss, som kan uppfylla behoven, och dessa fordon hargenerellt sett högre utsläpp. Ett annat problem är att den laddningsinfrastruktur som byggs på mångahåll i för laddningsbara bilar till stora delar är helt otillgänglig för desom använder rullstol eller något annat förflyttningshjälpmedel. Det leder tillatt ett klimatsmart alternativ i form av en laddningsbar bil inte är aktuell fördenna grupp, även om det inte skulle finnas behov av en minibuss. DHR anser att den förhöjda fordonsskatt som föreslås i promemorian ’Skärptmiljöstyrning i bonus-malus-systemet’ skulle slå hårt mot människor medfunktionsnedsättning. Skatten skulle bli en slags straffbeskattning för en gruppsom ofta redan kämpar hårt med en ansträngd ekonomi. Vi menar att det ivägtrafikskattelagen måste medges en befrielse från den föreslagna förhöjdafordonsskatten för dem som blivit beviljade statligt bilstöd för inköp och/elleranpassning av fordonet samt för dem som beviljats parkeringstillstånd förrörelsehindrade. En liknande befrielse finns redan när det gällerträngselskatten. Den nu fallna S och MP regeringen meddelade i sin budgetproposition för 2022att den vill undersöka hur en kompensation inom bilstödet kan utformas för denfördyring som den förhöjda fordonsskatten kan innebära för bilstödsmottagare.DHR anser dock att det är en alltför tidskrävande process som inte kommer attvara klar tills den förhöjda fordonsskatten träder i kraft den 1 juni 2022.Dessutom skulle en sådan lösning ytterligare försvåra handläggningen av ett ytterst komplicerat och svårtolkat regelverk för bilstödet. Bilen ärett viktigt hjälpmedel för många personer med funktionsnedsättning. Den bidrartill att människor kan röra sig fritt, leva ett självständigt liv och vara delaktiga isamhällslivet. Det är oerhört viktigt att inte staten försämrar den härmöjligheten till delaktighet genom oöverlagda regelförändringar. Undantag frånden planerade förhöjda fordonskatten måste kunna medges.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Delar ministern DHR:s uppfattning om att bonus malus får mycket negativa konsekvenser för funktionsnedsatta i behov av egen bil, och hur avser ministern och regeringen i så fall att kompensera för kostnaderna för bonus malus i enlighet med DHR:s önskemål?
ip · H910233 · 2021-12-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:233 Reseavdraget av (M) till Finansminister (S) De kraftigt skenande kostnaderna för drivmedel är skadligt för såväl hushållensom för näringslivet. I en rapport från kan man sevar i som störst andel av befolkningen använder reseavdraget – och vardet används minst. I är det exempelvis enbart av individerna som använderreseavdraget, jämfört med där det är av individerna somanvänder reseavdraget. skriver följande irapporten: ”Geografiskt är avdragen vanligast i och län, ochsom ovanligast i .” Reseavdraget är värdefullt för många som är beroende av att kunna ta sig tilloch från arbetet. När priset på drivmedlen stiger kraftigt så följer intereseavdraget eller den skattefria statliga milersättningens storlek med Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder i närtid för att kompensera arbetspendlare för de kraftigt ökade drivmedelskostnaderna?
ip · H910235 · 2021-12-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:235 Ungas boende av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att regeringen för en aktiv bostadspolitik som möjliggör för fleratt få sin första bostad. I en undersökning med namnet Hur vill unga bo ochvarför? som genomförts av och Ungdomsbarometern har manfrågat var unga människor helst vill bo, och resultatet är mycket tydligt. Någotsom också är väldigt tydligt är att behöver 800 000 fler hem för att lösaboendebehovet till 2030, vilket är en tuff utmaning som behöver lösas. Mellan och genomförde enonlineundersökning via Ungdomsbarometern där 2 989 unga mellan 15 och 24år svarade på frågor om sitt framtida boende. På frågan om hur unga vill bo närde etablerat sig på arbetsmarknaden svarar de flesta villa () följt avbostadsrätt (). Hyresrätten kommer på tredje plats ().Nästan ingen vill bo i andra hand () eller dela lägenhet med en kompis(). Att bo i en bostadsrätt har blivit mer populärt . vill var tredjeung bo i en bostadsrätt. Ett vanligt svar i undersökningen på varför man vill boi en bostadsrätt är att det är en bra investering, att det är billigare och att det ärett sparande eftersom man betalar till sig själv. Ett annat svar är att man anseratt en bostadsrätt ger trygghet och frihet, med större möjlighet att inreda ochbestämma själv. För fyra av tio unga är en villa ett mål och en livsdröm. Några typiska svar äratt en villa anses ge större frihet, vara något eget, skapa större avstånd tillgrannar och ge en känsla av att få göra precis som man vill. En villa tycksockså ingå som en del av ungas idealbild av familjeliv. Flera svarande uppger att de själva växt upp i hus och att det därför kännsnaturligt att själv flytta till en villa när de bildar familj. Tillgång till trädgård,större ytor och en passande miljö för barn och hund är vanliga motiv. Unga sombor på landsbygden är mer positiva till att bo i en villa framför en lägenhet. Att bo i en bostad som man själv äger och framför allt i en villa är alltså deflesta ungas önskemål och vilja. Det är bostadsministern och regeringen somhar möjligheten att föra en sådan politik för att det ska bli möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer stadsrådet och regeringen att vidta för att underlätta för fler unga att äga sin bostad? Vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen för att fler unga ska kunna flytta hemifrån och in i sin första ägda bostad? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att underlätta för att det ska byggas fler bostäder till unga?
ip · H910237 · 2021-12-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:237 Riktlinjer för vindkraft av (M) till Statsrådet (S) Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i , vilket påverkar väldigtmånga människor som bor i de områden som berörs. Det rör sig om såväl denpsykosociala livsmiljön som buller. Den som har valt att bo vackert kustnärahar gjort det för att man vill leva i en livsmiljö som ger en vacker och naturnärautsikt. Den som har valt att bo långt från stadsnära områden vill göra det för attnjuta av den livsmiljö och tystnad som man får på landsbygden. När det dåbyggs stora vindkraftsparker får det en stor påverkan på alla som bor i närheten. har inte något regeringsuppdrag att ta fram en policy eller riktlinjerför att vägleda kommuner och andra aktörer i hur en vindkraftsutbyggnad skakunna ske utan negativ påverkan på de boendes psykosociala livsmiljö, bullereller andra störande faktorer. Det berättade man i samband med en informationtill civilutskottet om verksamhet. Det kan finnas brister där detinte finns något uppdrag till någon myndighet att ta fram en övergripandeöversiktsplanering för hela av hur mark ska användas. I ett skriftligt svar på en fråga från mig anser den tidigare bostadsministern attdet inte behövs något uppdrag till för att säkerställa en god livsmiljöför den som påverkas av vindkraftsutbyggnaden i . Det är ett svar somkan uppfattas som mycket provocerande av dem som berörs av utbyggnaden isin närmiljö. I exempelvis råder det närmast en bred politisk enighet om att man inte ska bygga ut vindkraft i kommunen. Socialdemokraterna har även motsatt sig en utbyggnad eftersom man anser att det stör de närboendes livs och närmiljö. Det framkom av ett inslag i Aktuellt i SVT . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge ett uppdrag att vägleda i hur envindkraftsutbyggnad kan ske utan negativ påverkan avseende buller,psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på denärboende? Om statsrådet även nu anser att det inte krävs ett uppdrag för att vägledakommunerna i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativa konsekvenserför de närboende – avser då statsrådet att förändra fler delar i Boverketsuppdrag som har liknande frågeställningar? Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förbättra den lokalademokratin så att kommunernas inflytande och påverkan stärks rörandevindkraftsutbyggnad i ?