ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810852 · 2021-07-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:852 Mörkertalet gällande illegala transporter av (SD) till Statsrådet (S) Mörkertalet är stort när det gäller illegala transporter, säger trafikpolisen i ett tv-inslag. För sedan rapporterade medierna om den forskarrapport som kallas Cabotagestudien. Där kan man utläsa att flera hundra lastbilar regelbundet utför otillåten inrikestrafik i . De utländska aktörerna bryter således mot det regelverk som reglerar den så kallade cabotagetrafiken. Åkeribranschen har påtalat hur omfattande den olagliga trafiken är i . Den tidigare länskriminalpolisen i kunde också påvisa sambandet mellan den olagliga trafiken och annan kriminell verksamhet. Stölder av diesel, fordon och fordonskomponenter kan också knytas till den olagliga trafiken, ty omfattningen och storleken på stöldgodset kräver helt enkelt tunga fordon för transport av det. Den rapport som presenterades visar omfattningen av den kriminella verksamheten, men polisen befarar att mörkertalet är stort. Även om rapporten visar på en omfattande olaglig verksamhet kan det alltså vara betydligt värre. Rapporten visar också att bilar som ertappades med otillåten cabotagetrafik alltjämt befinner sig i och kör otillåten trafik. Det finns helt enkelt en mängd faktabaserad forskning som visar att vi har ett allvarligt problem med otillåten yrkesmässig trafik i . Dessutom kan annan kriminalitet knytas till den olagliga transportverksamheten. Ändå har inte nödvändiga åtgärder vidtagits av polisledning och regering. Ansvaret vilar extra tung på regeringen eftersom den har det yttersta ansvaret för att ge polisen nödvändiga resurser, inte minst för brottsbekämpning på väg. I tidningen finns en artikel om forskaren och cabotagestudien, där hans slutsats om situationen är glasklar: ”Det finns ingenting mer vi kan ta fram längre i form av bevismaterial. Han pekar på att det inte finns något som fungerar som det ska för att få ordning och reda på vägarna.” Sternbergs slutsats i artikeln lyder: ”Det finns inga ursäkter längre att inte vidta åtgärder – såvida man inte beslutar att strunta i åkerinäringen.” Studien visar med tydlighet hur allvarlig situationen är, och det krävs omedelbara åtgärder för att bekämpa den olagliga trafiken. Regeringens utredning har presenterats och ligger nu ute på remiss. Det finns ingen anledning att vänta på en framtida organisation för kontrollverksamheten på väg. Situationen är allvarlig och en resursförstärkning för vägkontrollerna behövs akut. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att förstärka kontrollverksamheten på väg med anledning av studiens slutsatser?
ip · H810853 · 2021-07-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:853 Förare av tunga fordon som kör drogpåverkade av (SD) till Statsrådet (S) hade en stor artikel om drogpåverkade förare. Biträdande kontrollchef vid i slog larm. I artikeln framgår tullchefens oro över utvecklingen. I snitt tar de två påverkade förare och, som tullchefen säger i artikeln: ”Vi är ju inte alltid där.” Mörkertalet är naturligtvis stort och visar på en utveckling som följt ett mönster . Vidare kan man läsa i artikeln, ”En del av förklaringen till ökningen tror han ligger hos de utländska åkerierna som chaufförerna kör på uppdrag för. De har ett så pressat tidschema att de tar till droger för att hålla sig vakna, bedömer han.” Artikeln avslutas med följande, ”I ett fall stoppade vi en chaufför som var påverkad av droger. Bredvid sig i hytten hade han tre linor förberedda så han skulle kunna snorta under färd. Den personen blev häktad.” Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till statsrådet . Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stävja fusket med kör- och vilotider och därmed minska antalet drogpåverkade förare i tunga fordon?
ip · H810854 · 2021-07-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:854 Våldet som drabbar även oskyldiga barn av (SD) till Statsrådet (S) I sprängs en bil 2015 och en flicka på bara dödas. dödas en åttaårig pojke när en handgranat kastas in i det rum där han ligger och sover. Platsen är i . I skjuts en ung mamma till döds när hon har sitt spädbarn i famnen. I dödas en tolvårig flicka vid en skottlossning. Skottlossningarna i har ökat dramatiskt och skjuter, bokstavligt talat, ut sig i statistiken. Inget annat jämförbart land är så hårt drabbat av det dödliga våldet. I dödades en polisman i tjänsten då en yngre man avlossade skott mot polisen. En tid efter mordet på polismannen skottskadades två små barn vid en skjutning i . De kriminella har tillgång till en stor mängd vapen och sprängmedel, vilket även polisens tillslag bekräftar. Regionpolischef uttrycker i en Aktuellt-sändning sin förvåning över ”kraften” i nyrekryteringen av unga kriminella. Trots regeringens satsningar och draghjälpen från den franska polisen och deras arbete att knäcka de kriminellas verktyg i Encrochat är skjutningarna omfattande och mer dödliga. Situationen visar med all önskvärd tydlighet att samhällets resurser i kampen mot de kriminella inte räcker till. Att öka insatserna för att stoppa det dödliga våldet är vi nog alla överens om, men det krävs betydligt mer än det som genomförts för att knäcka de kriminella gängen. Ett viktigt arbete för att stoppa tillförseln av vapen, ammunition och sprängmedel är att genomföra kontroller av fordon, både vid gränsen och på vägnätet i övrigt. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att öka resurserna för gränskontroller och vägkontroller?
ip · H810855 · 2021-08-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:855 Cementbristens effekt på bostadsbyggandet av (C) till Statsrådet (MP) Bostadsbrist råder i 212 kommuner av de 288 som svarat på senaste bostadsmarknadsenkät. Av detta drar slutsatsen att det behöver byggas 600 000 lägenheter . För att nå målet och tillgodose akuta behov behöver byggtakten vara över 60 000 bostäder under återstoden av 2021 och 2022, och under de återstående sju åren behöver cirka 59 000 bostäder byggas. Det är naturligtvis glädjande att vi har en förhållandevis hög byggtakt , men ännu är den helt otillräcklig. Höga byggkostnader driver upp priserna, och utöver det finns det nu ett överhängande hot om brist på cement sedan Mark- och har avvisat Cementas ansökan om fortsatt kalkbrytning i på . Det nuvarande tillståndet löper ut , och om inget fortsatt tillstånd ges kommer det att uppstå en bristsituation gällande ett vitalt byggmaterial. Utöver detta är det känt att andra byggmaterial, såsom stål, plast och sågade trävaror, blivit svårare att få tag på och påverkas av prisökningar. Följderna av ett byggstopp till följd av brist på byggmaterial är förödande för bostadsmarknaden och för ungas etablering. En redan överhängande bostadsbrist i storstäderna kommer att förvärras, och statsrådet är ensamt ansvarig för hur bostadsförsörjningen ska lösas, också i den uppkomna situationen. Min fråga till statsrådet lyder: Vilka åtgärder är statsrådet, inom sitt ansvarsområde, beredd att vidta för att upprätthålla den byggtakt som krävs i händelse av att en akut brist på cement uppstår ?
ip · H810856 · 2021-08-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:856 Vindkraftens påverkan på rennäring av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) En stor vindkraftspark i påverkar rennäringen negativt, visar forskning från SLU. Vindkraftsparken har inneburit att både betesmark, uppsamlingsplats och reservbete för dåliga betesvintrar försvunnit. Det har gjorts en granskning som visar på brister i det underlag som låg till grund för det tillstånd som domstolen beviljade. Det visar sig att vindkraftföretagets egen studie, som kom fram till att rennäringen inte skulle påverkas och som delvis låg till grund för domstolens beslut, gjordes av personer som saknade tidigare erfarenhet av liknande studier och som har ekonomiska intressen i parken, vilket både och domstolen missade. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att de som gör miljökonsekvensbeskrivningar till planerad vindkraftsetablering har erforderlig kompetens och inte är jäviga? Hur avser ministern att säkerställa att rennäringen kan bedrivas så att den ger ett rimligt antal samer tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt även kring etablerade vindkraftsparker?
ip · H810857 · 2021-08-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:857 Andelen manlig personal i förskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är fortsatt mycket ojämn – av de anställda som arbetar med barn är män. Andelen har varit i stort sett . Andelen män som arbetar i fristående förskolor är något högre än i kommunala förskolor: respektive . Vidare är det så att vissa år fullgör så få som av de manliga eleverna sin förskollärarutbildning. Flera män som intervjuats av olika forskare och reportrar beskriver baksidorna med att vara man i förskolan. De ifrågasätter varför de får rollen som vaktmästare som ska byta glödlampor när detta lika gärna kan göras av de kvinnliga förskollärarna. De upplever också att de är väldigt synliga som män i förskolan; att särbehandlas av kollegor, chefer och föräldrar kan upplevas både positivt och negativt. Det jobbigaste som männen lyfter fram är att förhålla sig till att bli betraktad som en presumtiv pedofil och att behöva hantera den rädsla, ilska och risk som detta för med sig. svepte en våg av polisanmälningar in mot anställda män i förskolan. Tonläget var så högt att det till och med ifrågasattes ifall män borde få arbeta i förskolan. Resultatet blev att andelen män i förskolan sjönk från till som lägst enligt statistik från . har andelen män åter kommit upp till samma nivå som . Rädslan för pedofili i förskolan har funnits där och har då och då flammat upp i debatten. Männen i studier säger att de försöker att inte låta sig påverkas av pedofildebatten när det gäller relationen till barnen på sina arbetsplatser, men en av männen förklarar att oron sätter sig i bakhuvudet. Rapporterna berättar hur många av männen bygger upp ett eget säkerhetstänkande kring hur de ska agera mot barn, föräldrar och kollegor för att undvika misstankar. En del män undviker att ha barnen i knät, att delta i barnmassage eller att ligga intill något barn vid vilan. De vill ha dörrar öppna när de ska hjälpa ett barn på toaletten eller byta blöja. En del män nekar i perioder att utföra olika arbetsuppgifter om de tror att det kan misstolkas. Om en anmälan uppmärksammas i närheten av deras egen kommun eller i riksmedier skapar det ytterligare rädsla. Vissa män uttrycker oro över att en anmälan från en förälder, som kan vara ogrundad, riskerar att slå sönder hela deras yrkesliv och privatliv i en handvändning. För även om anmälningarna läggs ned är det svårt att rentvå sig från misstankarna. De nedlagda anmälningarna väcker sällan medialt intresse. Däremot lever hatet ofta sitt eget liv när anmälda män får sin identitet röjd på öppna forum på internet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att öka andelen manlig personal i den svenska förskolans värld?
ip · H810858 · 2021-08-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:858 Skärpta krav på pedagogisk omsorg av (L) till Utbildningsminister (S) tillsattes en utredning med fokus på pedagogisk omsorg. Denna utredning presenterades för exakt , och remisstiden avslutades . I ett inslag uttalade sig utbildningsministern om verksamheter med koppling till våldsbejakande extremism. Utredningen hade dock ett helt annat fokus, nämligen en generell översyn av kvaliteten inom verksamheten pedagogisk omsorg. Problemet med radikalisering och extremism är omfattande, och Liberalerna har återkommande i kammare krävt regeringen på åtgärder. lyftes också situationen inom förskolan, men också inom pedagogisk omsorg, upp i en debatt. Vi inte har sett några förslag över huvud taget från regeringens sida. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Avser regeringen att presentera en proposition för att skärpa kraven för pedagogisk omsorg, och i så fall när? Vilka verktyg kan vi förvänta oss att ministern och regeringen ger kommunerna för att kunna förhindra att förskolor och pedagogisk omsorg drivs av personer med koppling till extremism? Hur ska ministern och regeringen agera för att helt förhindra att såväl förskolor som pedagogisk omsorg nyetableras med konfessionell inriktning?
ip · H810859 · 2021-08-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:859 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) Många svenskar vill bo i småhus, vilket inte minst tydliggjorts av boprisutvecklingen . tar det väldigt att bygga nya småhus, inte minst till följd av Lantmäteriets långa handläggningstider. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad utgör en acceptabel nivå för handläggningstiderna hos Lantmäteriet enligt statsrådet och regeringen, och vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen för att Lantmäteriet ska ha förutsättningar att handlägga ärendena ?
ip · H810860 · 2021-08-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:860 Bilstöd av (M) till Finansminister (S) Nya och stora anpassade fordon för den med funktionsnedsättning kan få en årsskatt på enligt bonus–malus-systemet, rapporterar SR:s Ekot. säger organisationen att det slår hårt mot en redan utsatt grupp. ”Det är ju inte självvalt att du köper en sån bil och hybridbilar i den här storleken finns inte, vilket drabbar en grupp som ofta redan tidigare kan ha en utsatt ekonomi”, säger företrädare för organisationen till Ekot. I finns det ett stöd för personer som behöver bil på grund av en funktionsvariation. Bilstöd kan den få som har en varaktig funktionsnedsättning och stora svårigheter att förflytta sig eller att åka kollektivt. Bilstödet består av olika bidrag för att köpa eller anpassa ett fordon efter ens behov. Det finns tre olika bidrag för att köpa bil: grundbidrag, anskaffningsbidrag och tilläggsbidrag. Om en person tjänar kan han eller hon få ett anskaffningsbidrag. Bidraget är från och . Om det ställs särskilda krav på den bil som personen ska köpa kan man få tilläggsbidrag. om man behöver köpa en bil som måste anpassas på grund av ens funktionsnedsättning om man behöver köpa en bil i vilken man ska sitta kvar i rullstol under resan, behöver flytta från rullstol till bilsäte inne i bilen eller ta med motordriven rullstol eller jämförbart hjälpmedel bidrag för vissa anordningar när bilen behöver vara utrustad med dessa för att man ska kunna använda den; bidraget varierar beroende på vilka anordningar man behöver. En person som tjänar och behöver en stor bil blir straffad med en extra fordonsskatt på . För de personer som har en funktionsvariation får dagens system med bonus–malus mycket stora negativa ekonomiska konsekvenser, och för stora grupper blir möjligheten att investera i en egen bil mycket begränsad. En barnfamilj som efter behöver en stor minibuss kan få i anskaffningsbidrag för att köpa en bil men ska betala i extra fordonsskatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att människor med bilstöd kompenseras för ökade kostnader med anledning av höjda fordonsskatter? Anser ministern att konsekvenserna av bonus–malus är tillräckligt utredda och belysta för personer med funktionsvariationer som är beroende av bil, och avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av detta?
ip · H810861 · 2021-08-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:861 Framförhållningen hos av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ger inte kommunerna någon som helst framförhållning vid sina beslut om att stänga boenden och flytta människorna som bor däri till annan ort. Detta har pågått i stor utsträckning sedan den stora flyktingvågen 2015, och det är förvånansvärt att det är en sådan bristfällig kommunikation mellan våra olika myndigheter i . , som är en av de orter som har kvar ett stort asyl- och flyktingboende, får med väldigt kort varsel upp till 100 barn att placera i olika skolor och få deras föräldrar att integrera sig i ett nytt samhälle. ser en mycket ökad belastning på sin socialförvaltning i form av ökade orosanmälningar, och kommunens kostnader har stigit från , till förra årets kostnad på . Den största delen går att koppla till de många människor de fått till kommunen med utomnordiskt ursprung. Att med oerhört kort varsel få upp till 100 barn och deras familjer som nya invånare i kommunen är naturligtvis ingen lätt uppgift även med tid för planering, inte ens om det skickades med en stor budgetpost för att klara uppdraget. Det största problemet är kanske inte att barn får bussas runt i kommunerna för att få plats i en klass med tillräckliga lärarresurser där de kan få gå i skola, utan det största problemet är att integrationen av dessa familjer tar än när de rycks upp med kort varsel från vänner och kontakter för att återigen skapa sig en trygg tillvaro på en ny plats. Hur rimmar detta med att ska vara en humanitär stormakt? Just nu klingar det ganska falskt. Mina frågor till justitie- och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att framförhållningen i beslut ska bli bättre? Hur avser ministern att tillse att rätt resurser finns i de kommuner som plötsligt får en stor mängd människor i olika åldrar och med olika bakgrund till sina boenden i kommunen? Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att försäkra sig om att kan ge kommunerna bättre framförhållning gällande beslut som påverkar dem?
ip · H810862 · 2021-08-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:862 Fastställande av identitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den som vill ha uppehållstillstånd och flytta till en anhörig i ska kontakta den svenska ambassaden i landet där man bor. i fattar sedan beslut om uppehållstillstånd. har granskat om och utlandsmyndigheterna säkerställer att handläggningen av anknytningsärenden håller hög rättslig kvalitet. Det har uppdagats väldigt stora brister i hanteringen av handläggning av migrationsärenden, och den största och kanske farligaste bristen är att den sökandes identitet inte kan klargöras. Det kommer också rapporter om att olovliga slagningar i register förekommer, vilket också kan klassas som extrema säkerhetsrisker. Mina frågor till justitie- och migrationsminister är därför: Hur avser ministern att säkerställa rättssäkerheten vid säkerställandet av den sökandes identitet? Är ministern beredd att vidta åtgärder för att den sökandes identitet ska kunna fastställas, och vilka åtgärder anser ministern behövs för att genomföra ett sådant arbete? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka insynen mellan myndigheter och förhindra att olovliga slagningar i register genomförs?
ip · H810863 · 2021-08-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:863 Nedläggning av idrottsutbildningar av (M) till Utbildningsminister (S) närmar det sig skolstart, och många förväntansfulla elever tar steget vidare mot nya äventyr. har många elever möjligheten att kombinera sin elitidrott med gymnasiestudier. I en utredning tillsatt av regeringen har ett förslag lämnats om att gymnasiala idrottsutbildningar ska minskas ned. Om förslaget blir verklighet skulle antalet platser minska från 10 000 till 5 000. Detta innebär en tämligen stor inskränkning i elevers möjlighet att välja en idrottsutbildning. Idrott ger en bättre inlärningsförmåga, och många slutar sin utbildning med både bra betyg och meriter i sin idrott. Det finns också ett värde i att investera i elitidrott då internationella framgångar, som de från årets i , inspirerar nya generationer och bidrar till en aktiv befolkning. Om de regionala möjligheterna inte längre skulle finnas skulle troligen flertalet ungdomar inte fortsätta med sitt idrottsutövande. Det vore katastrofalt för både individen och för Idrottssverige. Undertecknad har vid tidigare tillfälle ställt en skriftlig fråga till ministern i ämnet. I ministerns svar hänvisas det till att remissinstanser uttalar sig positiva till förslag om nedläggning av riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar. Kommuner och Regioner har dock i detta fall avstyrkt förslaget. I sitt svar skriver de att ”SKR avstyrker förslaget som en konsekvens av det ovan anförda om att problemen med dagens ordning inte är så omfattande att det motiverar stora förändringar jämfört med .” är också kritiska när de i sitt remissvar skriver ”det är långtifrån okomplicerat att de aktiva i en ålder, när det är högst osäkert att de kommer ha seriösa elitambitioner som vuxna, flyttar hemifrån, byter tränare och träningsmiljö samt förlorar sitt sociala umgänge. Ett system med ett 'riksfäktningsgymnasium' riskerar att få aktiva att sluta ...”. lyfter en liknande farhåga. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister följande: Anser ministern att Kommuner och Regioners remissvar är av vikt inför kommande proposition, och avser ministern ta svaret i beaktande i den fortsatta processen? Har ministern för avsikt att skapa dialog med elever som går eller har gått på ett NIU eller för att ta del av deras erfarenheter och åsikter inför kommande proposition? Tror ministern att en neddragning av antalet platser för elever som vill elitsatsa på sin sport och kombinera det med studier kommer vara gynnsamt för elevernas betygsresultat, och om inte hur avser hon att agera för att säkerställa goda resultat hos eleverna?
ip · H810864 · 2021-08-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:864 Arbetslösheten i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Den svenska arbetslösheten har ökat oroväckande , även före pandemin, och är ett av de länder i EU som lyckats allra sämst under pandemin. har bara tre EU-länder högre arbetslöshet än . Vi har också högre arbetslöshet än genomsnittet i EU – något som hänt sedan vi gick med i EU 1995, oavsett regering. Som om inte detta skulle räcka har vi nu också rekordhög långtidsarbetslöshet. Under den moderatledda alliansregeringen hade högst sysselsättningsgrad i hela EU, och detta gällde även under finanskrisen. Denna topplacering har vi behållit – fram till . halkar ned även i denna statistik. –2020 hade den näst sämsta utvecklingen när det gäller sysselsättning av alla länder i EU. Och i de senaste siffrorna från är nu inte längre bäst i EU när det gäller sysselsättningsgraden. Faktum är att det mesta har gått åt fel håll på svensk arbetsmarknad , och det gäller såväl under stark högkonjunktur som under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att motverka den negativa utveckling som sker på svensk arbetsmarknad?
ip · H810865 · 2021-08-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:865 De gymnasiala idrottsutbildningarna av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har många elever möjlighet att kombinera sin elitidrott med gymnasiestudier. De kan välja mellan riksidrottsgymnasium () och nationellt godkända idrottsutbildningar (NIU). har riksrekrytering medan NIU har lokal/regional antagning. Regeringen har tillsatt en utredning om de gymnasiala idrottsutbildningarna som föreslår ett nytt idrottsgymnasiesystem där bara skulle finnas kvar. Detta i en utökad form med cirka 5 000 platser. går dock över 10 000 elever på , och vilket innebär att ungefär hälften av alla platser på idrottsgymnasier skulle försvinna i om förslaget går igenom. Det finns värde i att investera i elitidrott. Internationella framgångar, som de från årets i , inspirerar nya generationer och bidrar till fysisk aktivitet bland befolkningen. Om de regionala möjligheterna inte längre skulle finnas skulle troligen flertalet ungdomar inte fortsätta med sitt idrottsutövande. Det skulle vara katastrofalt för både individen och för Idrottssverige. Det vore bättre om fler, inte färre, kunde kombinera elitidrott med skolgång. Det är något som ger bättre folkhälsa och bra skolresultat. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern ett värde i att ungdomar kan kombinera gymnasiestudier med elitidrott, och avser hon vidta några åtgärder utifrån sina slutsatser? Ser ministern några risker för Idrottssverige vid eventuella nedläggningar av gymnasiala idrottsutbildningar och hur kommer hon i så fall verka för att minimera riskerna?