ip · H910141 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:141 Överskottsmålets avskaffande av (M) till Finansminister (S) Coronapandemin slog, och slår fortfarande, hårt mot och svensk ekonomi. drev på i , och därmed fick vi till stånd flera stöd som räddade jobb och företag genom den värsta krisen. Detta kunde vi göra tack vare att vi byggt upp starka ekonomiska skyddsvallar. Starka offentliga finanser gör det möjligt att bedriva en effektiv stimulanspolitik. efter kris visar att de som vill montera ned skyddsvallarna i de offentliga finanserna har fel. Efter krisen, när återhämtningen är stabil, behöver de offentliga finanserna saneras och skyddsvallar byggas inför nästa kris. Enligt regeringsförklaringen kommer den nytillträdda regeringen dock att växla ut överskottsmålet från det finanspolitiska ramverket mot ett balansmål. Det är uppenbart att de nu vill demontera de reformer som genomfördes under 90-talskrisen och som har byggt den svenska ekonomin stark . Det gör oss extra sårbara inför framtida kriser. Min fråga till finansminister lyder därför: Vilka konkreta åtgärder planerar ministern att vidta för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin och säkra hållbara offentliga finanser nu när överskottsmålet avskaffas? har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag planerar att vidta för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin och säkra hållbara offentliga finanser nu när överskottsmålet avskaffas. Målet för det finansiella sparandet är en viktig del av det finanspolitiska ramverket. Sedan ramverket infördes har det förändrats för att följa med sin tid, i bred enighet över partigränserna. Målet för det finansiella sparandet värnar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och ska inte avskaffas. När statens finanser sanerades , efter den moderatledda regeringen, var en av de centrala delarna att införa ett finanspolitiskt ramverk med ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Vid tiden för införandet fanns det inte ett lika brett stöd för ramverket som - bland annat var emot ett överskottsmål. har exempelvis statens skulder minskat av bnp, och vi gick in i krisen med den lägsta statsskulden . har tack vare det finanspoliska ramverket haft goda förutsättningar att vidta de historiskt stora åtgärder som krävts för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av virusutbrottet, och detta har kunnat ske utan att förtroendet för de offentliga finansernas hållbarhet har äventyrats. Det fanns framför allt tre motiv till att införa överskottsmålet: för det första att återställa förtroendet för de offentliga finanserna och minska behovet av utländsk upplåning, för det andra att ge utrymme för stabiliseringspolitik och för det tredje att bidra till att det offentliga skulle kunna möta den demografiska utmaningen framöver. Tanken var aldrig att den offentliga sektorn skulle gå med överskott i all evighet. har vi en annan situation. Bruttoskulden är, trots effekterna av pandemin, fortsatt låg och bedöms minska ytterligare framöver. befinner vi oss i det demografiska skifte som vi har förberett oss för. Utöver det befinner vi oss just nu mitt i en klimatomställning som också ställer stora krav på den ekonomiska politiken. Redan innan inrättades meddelade vi att vår syn är att överskottsmålets nivå bör sänkas till ett balansmål. Utvecklingen sedan överenskommelsen slöts har stärkt argumenten för ett balansmål ytterligare. Regeringen är därför redo att tidigarelägga en översyn av överskottsmålets nivå. hade ju en nyckelroll när Socialdemokraterna bröt upp det finanspolitiska ramverket 2013, om än kanske inte som en aktör i just den ekonomiska politiken. Det är allvarligt att ensidigt bryta upp och försvaga ramverket för den ekonomiska politiken. är ny i rollen som finansminister, och när någon är ny i viktiga och centrala funktioner brukar man emellanåt säga att denne har stora skor att fylla. I det här fallet är det kanske snarare så att det vill till att gör omtag och tar nya tag, för det vi har sett i form av skötsel av de offentliga finanserna och resultat av den ekonomiska politiken har varit mycket svagt, fru talman. slår rekord i långtidsarbetslöshet. Vi har haft en kraftigt ökad arbetslöshet. är det enda EU-land där arbetslösheten har ökat. Vi har sämst sysselsättningsutveckling i hela Europeiska unionen. Bnp-utvecklingen är långt under medel i Europeiska unionen, liksom utvecklingen av hushållens disponibla inkomster. Vi har en skenande skuldsättning bland hushållen; vi är ett av få länder i Europeiska unionen där hushållens skuldsättning har ökat. Då har jag inte ens börjat prata om brottsligheten, den urholkade tryggheten och vad regeringens strategi med flockimmunitet innebar för liv och hälsa i . En grundförutsättning för att långsiktigt klara ekonomin och reformer är att man har ordning och reda i de offentliga finanserna. I har vi ett finanspolitiskt råd som utvärderar om regeringen sköter sig eller inte. konstaterade att det fanns betydande avvikelser mellan det finansiella sparandet och överskottsmålet. Det finns nu inga åtaganden för när och hur överskottsmålet ska nås, slog rådet fast. sa man att det strukturella sparandet låg tydligt under vad överskottsmålet krävde, trots att det var högkonjunktur i ekonomin. ändras överskottsmålet från 1 till ? procent av bnp. Rådet konkluderar att det inte uppnås och inte heller har uppnåtts historiskt. Sedan vinner budget 2019, och konstaterar då att finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Detta innebär att vi har haft att göra med en regering som har misslyckats katastrofalt med jobben jämfört med övriga EU. Regeringen har misslyckats med tillväxten och med företagandet, och framför allt har man inte drivit en politik som är i linje med de gemensamma spelregler vi har satt upp. Det är en fuskare som har slutat som finansminister, och frågan är vem det är som har tillträtt. finns det stora förväntningar på att göra upp med den politik som förstör för jobb och företagande, som håller tillbaka svensk tillväxt och som urholkar och långsiktigt försvagar de offentliga finanserna. säger att de offentliga finanserna har stärkts och är långsiktigt hållbara. Kollar man på indikatorerna från marknaden, till exempel valutakursen, finns det dock ingenting som stöder detta. har i stället knutit en strypsnara för svenskt näringsliv och svenska investeringar med hot om stora skattehöjningar. Jag tackar för en interpellationsdebatt som tydligen blir ganska bred - det kan vi väl ha som en första debatt. När jag lyssnar på får jag känslan att han är väldigt besviken över att han får slåss mot väderkvarnar. Det känns som att verkligheten är största fiende. Att den kris vi har gått igenom har hanterats dåligt, att svenska statsfinanser är i mer eller mindre uselt skick och att den offentliga skuldsättningen är ett stort problem blir lite svårt att härleda från verkligheten. Man kan jämföra med den senaste stora kris vi hade i , alltså finanskrisen . Resultatet av den blev att vi i onödan tappade tiotusentals jobb i svensk industri. Europeisk industri tog mark på svensk industris bekostnad. Därför att den dåvarande moderatledda regeringen inte hade ett korttidsarbetessystem på plats, vilket resulterade i stora uppsägningar. Det ledde till en varselvåg över hela . Detta var förlorade år som svensk industri led av . Jämför detta med hur vi hanterade den här krisen. Vi hade ett korttidsarbetessystem på plats, och 600 000 människor fick möjlighet att gå ned i arbetstid i stället för att förlora jobbet. Staten tog en del av kostnaderna för detta. Svensk industri, inte minst exportindustrin, drar nu svensk ekonomi framåt och ut ur krisen med enorma investeringar över hela . Hur hanterade man välfärden under finanskrisen ? Jo, på finanskrisen lades en välfärdskris. Kommuner och regioner - de som finansierar sjukvården, skolan och äldreomsorgen - fick inte kompensation från staten för de kostnader som finanskrisen medförde i form av minskade skatteintäkter. De fick ersättning för en tredjedel av de förlorade skatteintäkterna, vilket ledde till att man ovanpå en ekonomisk kris lade en välfärdskris över hela . Den här gången har vi överkompenserat kommuner och regioner med finansiellt stöd därför att vi inte ville att pandemin skulle slå ut tiotusentals jobb i skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det är ett helt annat sätt att jobba på, och det verkar ju vara ganska effektivt. Titta på den tillväxt vi har i svensk ekonomi! Titta på de framtidsprognoser som finns på industrisidan, på ekonomisidan och på arbetsmarknadssidan! Vi ser kraftigt sjunkande arbetslöshet , och prognoserna ser väldigt goda ut. Det finns också orosmoln. Vad händer med vaccinationen och, framför allt, med nya varianter av viruset? Kan det innebära nya utmaningar för oss? Då har vi fortfarande styrkan. Vi kom aldrig i skuldsättning, vilket gör att vi i har väldigt goda förutsättningar att sätta in ytterligare stöd om det behövs. Prognosen för är ju att statsskulden kommer att minska. Det här är starka statsfinanser. Detta ger oss muskler och möjligheter att hantera kriser på ett sätt som är framgångsrikt och som vi absolut inte ber om ursäkt för. Vi kommer att fortsätta att ha beredskap för att sätta in stora åtgärder. Det som inte framgick av inlägg var varför han tycker att ska ha överskottsmål i de offentliga finanserna när i princip alla de tyngre ekonomerna säger att det vore bättre att investera, både för att klara demografin, som vi nu är mitt uppe i, och för att klara klimatutmaningarna. Tar och inget intryck av de ekonomer som menar att detta inte är rätt avvägd politik? En gång i tiden ville ledande socialdemokrater förbjuda parabolantenner. Därefter konstaterade man att internet var en fluga som skulle blåsa förbi. Ingenting av detta inträffade ju, utan vi fick ett modernt och utvecklat land där människor har full och fri tillgång till information. Det är givetvis ett stort problem för och att så är fallet. Var och en kan snabbt kontrollera vilket betyg alliansregeringen fick för hur man tog hand om krisen och vilket betyg den här regeringen har fått. När styrde hanteringen utnämndes till The Nordic Light - världens bästa land på att hantera krisen. Vår dåvarande finansminister belönades med pris som bästa finansminister. Den här regeringen har ju inte fått några sådana utmärkelser, för att uttrycka det milt. utnämndes i stället till farligaste land. Det står var och en fritt att titta på de påståenden som gör och jämföra och kontrollera hur jobben, tillväxten, sysselsättningen, hushållens inkomster och så vidare utvecklades under respektive tidsperiod. När Alliansen styrde och ledde regeringen var i topp i nästan alla dessa ligor. är i botten eller, i bästa fall, medelmåttigt. I en kris måste man givetvis jämföra med andra länder. är väldigt nöjd, och det är oroväckande. Många hade nog hoppats på lite nya tag med en ny finansminister, men är väldigt nöjd med en hantering med vilken vi alltså har fått rekord i långtidsarbetslöshet och kraftigt ökad arbetslöshet. Vi är det enda EU-landet där arbetslösheten har ökat. Vi har sämst sysselsättningsutveckling i hela Europeiska unionen. Både bnp och disponibelinkomsterna är långt under medel i tillväxttakt. Vi har haft en skenande skuldsättning bland hushållen. Brottsligheten har blivit ett stort och vardagligt problem för nästan alla som bor i det här landet. menar att det har skett något slags succé. Låt mig säga detta för svenska folkets räkning, fru talman: Det är ingen som håller med om det, förutom de som är avlönade av det socialdemokratiska partiet eller sitter i den här regeringen. Denna debatt handlar om överskottsmålet. Jag fick frågan varför jag vill ha kvar överskottsmålet och inte vill gå med på den försvagning av offentliga finanser och styråror som och vill göra. Det är enkelt. Som politiker och politiskt ansvarig ska man inte rusta för solsken och bra väder, utan man ska rusta landet och de offentliga finanserna för att det kommer sämre dagar, snålblåst, snö, kallt väder och hårda vindar. När de blåser in i ekonomin är det bara genom att ha skyddsvallar som vi kan klara att skydda jobb, tillväxt och företagande. slår fast att överskottsmålet har tjänat väl. Överskottsmålet har gjort att det finns torrt krut i ladan att använda när krisen anfaller. Ur detta kommer till slutsatsen att överskottsmålet nu ska avskaffas. I praktiken har ju och redan avskaffat det, eftersom överskottsmålet inte har uppfyllts ett enda år under hela detta regeringsinnehav, men att permanent slå fast och lagfästa en så dålig politik är skadligt för och riskerar tusentals jobb i hela landet. har ju problem med den här argumentationen. Vi socialdemokrater har tagit över efter borgerliga regeringsinnehav, och varje gång har vi tvingats att städa upp stora underskott och stora statsskulder. Vi har fått rensa upp. Vi har inga problem att göra det, för det ligger i vårt dna att man ska ha ordning och reda på de offentliga utgifterna. Man ska se till att har en stark ekonomi som har råd att sätta in stöd när det behövs, som under pandemin. Skillnaden mot hur finanskrisen hanterades - mot hur välfärden och industrin hanterades då och hur de arbetslösa blev uppsagda och faktiskt inte kom tillbaka till industrin - är slående. Men det intressanta är diskussionen kring överskottsmålet. Det var ju vi socialdemokrater som införde överskottsmålet därför att vi såg att det inte fungerade att ha regeringar som inte tog ansvar för de offentliga finanserna - jag syftar på en del tidigare regeringar. Först var emot att införa målet. När vi sedan skulle justera målet från var emot detta, men de gick till slut med på att justera ned överskottsmålet. Vi och många ekonomer säger nu att vi borde ha ett balansmål, för nu har vi åstadkommit det som vi skulle åstadkomma och framför allt behöver vi pengarna för att göra stora offentliga åtaganden i äldreomsorg och i klimatomställning för att ska vara ett tryggt land och klara de trygghetsutmaningar som står inför. Då säger nej igen. Jag antar att ni alltid bara säger nej och sedan anpassar er. Det kommer att visa sig att vi fick rätt även den här gången. Det intressanta här är diskussionen om verkligheten. Är det så att svensk ekonomi utvecklas bra eller dåligt? Är det så att arbetslösheten ökar eller sjunker? Här hamnar i ett parallellt universum. Vi ser ju en väldigt stark återhämtning i den svenska ekonomin och sjunkande arbetslöshet. AF:s senaste statistik, som kom , visade att vi nu är nere på samma eller en lägre nivå än före krisen. Och prognoserna framöver visar på fortsatt stark jobbtillväxt. Det är väl bra. Dessutom tar vi höjd för nya krisstöd, för det finns ändå sektorer som verkligen har en utmaning, till exempel restaurangbranschen, med de avbokade julborden, och gränshandeln med . Då har vi resurser nog att sätta in för att täcka upp detta, så det tycker jag är väl avvägd politik. Ärligt talat: att bli kritiserad av moderater för att inte hålla ordning på de offentliga finanserna, när ni varje gång som ni har fått chansen har lämnat efter er underskott och stora problem, känns inte som det starkaste angreppet på socialdemokratiskt regeringsinnehav. Det går inte att undvika att höra att är full av iver och engagemang som präglar, valfritt säkert, kurspass från Bommersvik i svensk ekonomisk historia. Men nationalekonomin och den svenska ekonomins historia är kanske något bredare än den som lärs ut på SSU-kurserna. Inför krisen avgick från regeringen i protest mot att Socialdemokraterna misskötte de offentliga finanserna och ekonomin. Man fick i panik i stället tillsätta , som inte nämnvärt verkade bry sig om offentliga finanser. fick helt rätt, och den politik som Socialdemokraterna drev gjorde att svensk ekonomi fullkomligt föll samman. hade helt rätt. Han fick sparken av en ansvarslös S-regering. Det ledde till att en halv miljon människor förlorade jobben. Därefter, , gjordes en utvärdering av en person som många hoppades och trodde skulle bli finansminister, på . Han konstaterade att den kris som var orsakades av bland annat en ansvarslös socialdemokratisk politik på . När det kommer till skötseln av de offentliga finanserna under den här krisen tog man inte över offentliga finanser i fritt fall. Överskotten, det strukturella sparandet, var under Alliansens år , , , , , , minus och minus . Det var alltså på totalen under överskottsmålet på . Den här regeringen har i stället haft överskott på eller . Det är alltså tydligt att det är moderater och inte socialdemokrater som tar ansvar och utvecklar svensk ekonomi. Ekonomer säger att vi nu har stora investeringar att göra i äldreomsorg, i ökad trygghet, med fler poliser och starkare rättsväsen men också stora klimatinvesteringar som behöver göras. har i den här debatten inte med ett ord motiverat varför han tycker att borde avstå från att göra dessa investeringar i det här ränteläget, med den omvärld vi har och med det förtroende finns. Det är märkligt. Man borde ta intryck av den ekonomiska debatt som förs i och runt om i världen. En sak som jag inte tänker ta intryck av är att det ofta låter som att Mo-deraterna vill ta ansvar för ekonomi och finanser, för när de väl får chansen i regeringsställning sänker de skatterna utan att finansiera detta, vilket leder till underskott och neddragningar i offentlig sektor. Det ledde också till krishanteringen och 2009, som slog ut stora delar av svensk industri helt i onödan och lämnade välfärdssamhället utan kompensation. Det är en väldigt bra illustration av hur man kan hantera kriser på olika sätt. Jag är helt säker på att när vi summerar hur vi klarade jobben, hur vi klarade välfärden och hur vi klarade svensk industri, så kommer den här krisen att utmärka sig vid en jämförelse av hur vi hanterade krisen och 2009. Det kanske vore klädsamt med lite rannsakan från i en debatt om ansvarsutkrävande att vi kanske behöver ett system med korttidsarbete som fungerar och skyddar anställda också under en kris. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.