ip · H810868 · 2021-08-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:868 Säkerhetspolisens utredningar om personer med kurdiskt ursprung av (V) till Statsrådet (S) I bor många med kurdiskt ursprung. En del kom hit som barn, andra är födda här. En del blir kära i någon som bor i , andra blir kära i någon som bor i ett annat land. En del väljer att bosätta sig i kärlekens hemland medan andra väljer att bosätta sig i . Just nu behandlas flera ansökningar om uppehållstillstånd för just personer med kurdiskt ursprung och partner till svenskar med kurdiskt ursprung. Ett trettiotal av dem riskerar att få avslag av eftersom bedömer att de eller partnern utgör säkerhetsrisker. utvisades en belgisk medborgare från . Personen är gift med en svensk, och de har två barn ihop. De har bott i , och både hon och maken har jobb. När hon vände sig till för att få permanent uppehållstillstånd fick hon i stället ett utvisningsbeslut och ett förbud att återvända till . menade att hon är en fara för rikets säkerhet. Utan att få förklarat vad grundar detta på utvisades alltså personen, som inte kan försvara sig mot anklagelserna. Den belgiska myndigheten gör en annan bedömning och ser henne inte som ett säkerhetshot. Den som utvisas från till , vilket flera riskerar att göra, går ett annat öde till mötes. Den som utpekas som PKK-sympatisör, sant eller osant, riskerar långa fängelsestraff. Den turkiska säkerhetstjänsten ser sympatier för den fängslade politikern , firande av det kurdiska nyåret , deltagande på aktiviteter för kurders rättigheter och stöd till det legitima partiet som stöd till terrorister. Även svenska politiker har stämplats som terroristsympatisörer av turkisk säkerhetstjänst. Just nu granskar alltså ett trettiotal kända ansökningar om uppehållstillstånd från personer med kurdiskt ursprung, där är inblandat. Det finns med största sannolikhet också ett mörkertal. På grund av risken för att avvisas till och vad som väntar där om den turkiska säkerhetstjänsten anser att personen har kopplingar till PKK väljer de flesta att vara anonyma. De frågor som ställer är de frågor som leder till terrorismstämpling i men som knappast utgör någon risk mot säkerhet: ”De frågade mig vad jag har för åsikter om PKK. Ser jag dem som en terrororganisation? Har jag haft någon relation till PKK? Anser jag att PKK och HDP har ett samröre? Och har jag deltagit i några kurdiska aktiviteter i ? Jag blev helt chockad av deras frågor, för de påminde så mycket om den turkiska säkerhetspolisens frågor.” (Intervju i Dagens ETC.) Det som de som kallats till har gemensamt är att de alla sympatiserar med den kurdiska vänsteroppositionen i och också har uttryckt stöd för det kurdiska självstyret i nordöstra , enligt som talat med flera av dem. Såväl som regeringspartiet har ett utvecklat samarbete med den kurdiska vänsteroppositionen. fick en Uppsalabo avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd. Personen anklagas inte för något av , utan det är hans fru som anses vara ett hot mot rikets säkerhet, och man anser att hans närvaro i kan förstärka detta hot som hon påstås utgöra. Hon var medlem i NCDK, Kurdiska demokratiska samhällscentret, och aktiv då hon deltog på manifestationer till stöd för HDP och syrienkurderna, bland annat vid angreppen på Kobane. Hon har inte varit aktiv i föreningen . Hon arbetar som högt uppsatt tjänsteman i en statlig myndighet och är höggravid med parets andra barn. Personen som fick avslag har just slutfört en svensk utbildning. menar att han ska avvisas till och inte få återinträda i Schengen . Familjen har därmed ingen möjlighet att ens träffas i de flesta av länder. Frun har bott i i stort sett hela sitt liv och tvingas nu flytta till om hon ska kunna leva tillsammans med sin man och barnen ska kunna växa upp med båda sina föräldrar. finns det en risk att de båda fängslas om de flyttar till . I får kurdiska barn hemspråksundervisning på kurdiska, och barnen talar kurdiska hemma. I förväntas de tala turkiska, ett språk som svenskar med kurdiskt ursprung sällan behärskar. Ett av de stora problemen med Säpos utredningar är att de är hemligstämplade och att den som är drabbad inte har någon möjlighet att försvara sig mot anklagelserna, vare sig mot eller mot . Det enda personen kan gå på är de frågor som han eller hon fått. I en tidigare interpellationsdebatt hänvisade statsrådet till att han inte kan uttala sig i enskilda frågor. Men det är inte en enskild fråga när minst trettiotalet personer med kurdiskt ursprung får frågor som handlar om deras syn på turkisk politik och denna syn ses som grund för att inte bevilja uppehållstillstånd. Denna syn på politik delas av de flesta partier, inklusive regeringspartierna, men ändå innebär det att ser detta som ett hot mot säkerhet. Då är också alla statsråd och nästan hela riksdag hot mot säkerhet. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att inom ramen för sin styrning av låta granska eller vidta några andra åtgärder avseende samarbetet mellan och ? Avser statsrådet att göra det möjligt för personer som nekas uppehållstillstånd kopplat till Säpos utlåtanden att få vetskap om vilka dessa anklagelser är och därmed kunna bemöta dem och försvara sig? Anser statsrådet att det är rimligt att splittra barnfamiljer och att detta är förenligt med , eller avser statsrådet att vidta några åtgärder för att ändra den berörda lagstiftningen eller för att på annat sätt förhindra att så sker?