ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810632 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:632 Särbehandling av personer med viss hudfärg av (SD) till Statsrådet (MP) I en podd med tidningen klargjorde jämställdhetsminister att hon anser att ”vita kvinnor” måste ”flytta på sig” för att bana väg för andra personer. Uttalandet faller in under regeringens definition av begreppet rasism, vilket definieras som ”uppfattningar om att människor på grund av föreställningar om ras, nationellt, kulturellt eller etniskt ursprung, religion, hudfärg eller annat liknande förhållande är väsensskilda från varandra och att de därmed kan eller bör behandlas på olika sätt”. Det är dock inte ovanligt att personer som intervjuas formulerar sig hastigt och att lyssnarna inte hör det som subjektet försökt säga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad menar statsrådet med att vita kvinnor ska flytta på sig, och kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att diskriminera dessa personer på arbetsmarknaden eller i andra sammanhang? Står statsrådet fast vid ståndpunkten att rasism definieras som ”uppfattningar om att människor på grund av föreställningar om ras, nationellt, kulturellt eller etniskt ursprung, religion, hudfärg eller annat liknande förhållande är väsensskilda från varandra och att de därmed kan eller bör behandlas på olika sätt”, och planerar statsrådet att förtydliga uttalandet om att behandla vita kvinnor annorlunda än andra kvinnor?
ip · H810633 · 2021-04-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:633 Kvotering av kvinnor av (SD) till Statsrådet (MP) Jämställdhetsminister (MP) har i en podcast uttalat att svenska, vita kvinnor ska flytta på sig till förmån för utlandsfödda invandrarkvinnor. Detta för att ge mer makt åt utrikes födda kvinnor och förändra maktstrukturer. Maktpositioner ska enligt tankar kvoteras efter hudfärg och födelseland, inte efter kompetens eller lämplighet. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : På vilka grunder har statsrådet kommit fram till att kvotering utefter hudfärg och födelseland ska genomföras? Hur avser statsrådet att genomföra idén om kvotering utifrån hudfärg och födelseland? Anser statsrådet att kvotering utifrån hudfärg och födelseland kommer att bidra till ett integrerat samhälle och om så är fallet, på vilket underlag grundar statsrådet sin uppfattning? Anser statsrådet att kvotering utifrån hudfärg och födelseland kommer att bidra till ett sammanhållet och om så är fallet, på vilket underlag grundar statsrådet sin uppfattning? Avser ministern att verka för att utrikes födda kvinnor ska kvoteras till några speciella maktpositioner och i så fall, vilka? Vad anser statsrådet att som land kommer att vinna på att vita, inrikes födda kvinnor lämnar över makt till utrikes födda kvinnor och vilket underlag grundar statsrådet sin uppfattning på? Anser statsrådet att en kvinnlig kvotering utifrån hudfärg kommer att bidra till att vårt svenska samhälle blir mer jämställt och i så fall, vad grundar statsrådet sin uppfattning på? På vilket sätt avser statsrådet säkerställa att diskrimineringslagen och dess skrivelser om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet inte kringgås om mer makt ges åt utrikes födda kvinnor genom kvotering?
ip · H810635 · 2021-04-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:635 Subventionerade anställningar av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Den svenska arbetsmarknadspolitiken har stora brister. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är generellt sett lågt, framför allt i frågan om matchningen mellan arbetsgivare och arbetstagare. Med anledning av det låga förtroendet har regeringen tillsammans med januaripartierna påbörjat en reformering av myndigheten, vilket står bakom. Nuvarande arbetsmarknadspolitiska program och subventionerade anställningar brister i resultat avsett andelen reguljära anställningar efter avslutade stödprogram. Alltför få som tar del av subventionerade anställningar går vidare till en icke-subventionerad anställning. Det är problematiskt. har övriga partier i riksdag använt subventionerade anställningar som en integrationsåtgärd – en ineffektiv och kostsam lösning för skattebetalarna. Regeringen har genom extratjänsterna löpande ökat kostnaderna för subventionerade anställningar, och planerade redan före pandemin att gå i samma utveckling . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är subventionerade anställningar ett effektivt sätt för att komma till rätta med arbetslösheten?
ip · H810636 · 2021-04-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:636 Observatörskap i FN:s konvention mot kärnvapen av (SD) till Utrikesminister (S) I utrikesdeklarationen uttalade utrikesministern att ”för trädde FN:s konvention mot kärnvapen i kraft. Jag har skrivit till FN för att bekräfta avsikt att delta som observatör.” Ett svenskt deltagande i kärnvapenförbudskonvention (Treaty on the Prohibition of Nuclear Weapons, TPNW) som observatör riskerar att undergräva svensk säkerhetspolitik av flera skäl. I den utredning som genomfördes av ambassadör konstaterades avseende observatörskap i konventionen (s. 30): ”Frågan om att delta vid statsparternas möten som observatör bör vidare utredas när förutsättningarna härför klarnar. I vågskålen bör då läggas förutom kostnader för detta även hur ett svenskt observatörskap skulle tolkas i omvärlden.” Utredningen pekar på att det finns tydliga risker för hur ett svenskt observatörskap kan tolkas av omvärlden. Avseende riskerna med att tillträda konventionen är utredningen tydlig med att dessa är betydande och kommer att påverka svensk säkerhet negativt. Utredaren skriver bland annat om konsekvenserna för de svenska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetena (s. 25): ”Konsekvenserna för dessa samarbeten av ett tillträde kan förutses bli mycket negativa.” Vidare skrivs om överväganden som Natostater kan tänkas göra om militär hjälp till att (s. 149): ”En svensk anslutning till konventionen kommer utan tvekan påverka inrikespolitiska överväganden i de Nato-länder som eventuellt skulle kunna lämna militärt stöd till .” Många tunga remissinstanser, som Försvarsmakten, och , instämde i utredningens slutsatser om att ett tillträde kan få allvarliga konsekvenser för svensk säkerhets- och försvarspolitik. Konsekvenserna torde inte endast begränsas till dessa samarbeten utan även inom ramen för samarbete inom civil beredskap och räddningstjänst kan konsekvenserna bli omfattande och negativa. MSB skriver i sitt remissvar att ”det inte kan uteslutas att konventionen kan leda till svårförutsägbara och allvarliga konsekvenser för MSB:s möjligheter att genomföra delar av sina uppgifter och verksamhet.” Ett observatörskap är visserligen inget medlemskap, men risken för att ett observatörskap tolkas mycket negativt av våra viktigaste internationella samarbetspartners torde vara betydande. Därför är mina frågor till utrikesminister : Hur bedömer ministern att grannar och samarbetsländer inom Nato ser på ett svenskt deltagande som observatör i TPNW? På vilket sätt gynnar ett svenskt observatörskap i TPNW en säkerhetspolitisk linje som är stabil och förutsägbar?
ip · H810638 · 2021-04-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:638 Företagare som inte anmäler brott av (M) till Näringsminister (S) Våra företag är grunden för vår ekonomi, våra jobb och vår välfärd. får vi varken skatteintäkter eller exportinkomster. finns ett ökat hot mot våra företag och vår företagsamhet i form av en ökande brottslighet – en brottslighet som dessutom minskar tilltron till rättssystemet och till att samhället är tryggt. Många företag som utsätts för brott anser inte längre att det är lönt att anmäla de brott man blir utsatt för i form av bluffakturor, stölder, inbrott och skadegörelse. Detta leder till att många överväger att sluta som företagare. Dessutom finns stora mörkertal eftersom många inte längre anmäler brott då anmälan inte leder till någon form av brottsutredning eller åtgärd. Detta skulle kunna vara en debatt med justitieministern, eftersom detta berör brott, men frågan är större än så. Det blir en fråga också för näringsministern då det indirekt hämmar företagandet. Min fråga till näringsminister är: Hur avser ministern att verka inom sitt departement för att brottsligheten mot våra företag inte ska hämma företagandet? Hur avser ministern att verka för att brott mot företagare anmäls så att vi slipper stora mörkertal där brotten är vanligare än vad statistiken visar?
ip · H810639 · 2021-04-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:639 Brott hot mot företagsamheten av (M) till Statsrådet (S) Brott mot företag är ett hot inte bara mot den enskilde företagaren utan mot hela företagandet i samhället. Andelen företagare som utsatts för brott har ökat från enligt den undersökning som Företagarna redovisade . Detta gör att man försöker skydda sig mot brottslighet i högre grad och att kostnaderna på grund av brottslighet också ökar. Andelen företagare som anser sig ha ökade kostnader i sina företag på grund av brottslighet har dessutom ökat. av tillfrågade företag i undersökning uppger sig ha ökade kostnader för brottsförebyggande åtgärder. Detta innebär att många funderar på att sluta som företagare, och andra skjuter på besluten om investeringar då brottsligheten gör att man känner en osäkerhet . Det innebär att företagen som behöver bli fler och växa i stället ser med oro på sitt företagande och riskerna med ytterligare investeringar i sina företag. behöver fler och växande företag, men brotten mot företagen hämmar den utvecklingen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att regeringen i sitt arbete ska minska brottsligheten mot företag? Avser statsrådet att aktivt initiera arbete inom sitt departement som minskar denna ytterligare hotbild mot våra företag?
ip · H810640 · 2021-04-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:640 Stoppade antikroppstester och covidpass av (M) till Socialminister (S) meddelade plötsligt både och Region att man slutar erbjuda allmänheten att boka tider för antikroppstest för covid-19. Detta för att anser att testerna är av ”begränsat värde”. Fler regioner verkar följa efter, och det lär betyda att testerna stoppas över hela landet. Det är svårt att förstå logiken. För det första kommer det att dröja mycket länge innan alla svenskar vaccinerats. Att människor kan få tydliga besked om man har antikroppar är oerhört värdefullt för individen och dennes anhöriga, men också i många fall för individens arbetsgivare. För det andra borde det vara av stort intresse ur samhällssynpunkt att kunna se hur stor del av den ovaccinerade befolkningen som har antikroppar mot covid-19? Vi har länge haft brist på vaccin, och vaccinplanerna flyttas ständigt framåt i tiden. Ingen vet heller hur länge vaccinet verkar. I en sådan situation skulle det kunna vara rimligt att överväga om personer som saknar antikroppar ska vaccineras först, och att de med antikroppar ställs sist i vaccinationskön. I EU diskuteras frågan om digitala vaccinationspass och covidpass, och bland annat i är det redan verklighet. I har man dock jämställt vaccination med styrkta antikroppar eller färskt negativt covidtest i sina covidpass. Samma diskussion förs i EU, och det framstår som det enda rimliga. Problemet är bara att om inte erbjuder antikroppstester för ovaccinerade faller möjligheten bort att utfärda covidpass för ovaccinerade med antikroppar. Jag har full förståelse för att man inte vill göra antikroppstester på personer som redan är vaccinerade. Men i samband med tidsbokning kan man ju snabbt se om personen är vaccinerad eller inte. De som är vaccinerade är det såklart meningslöst att testa, men för övriga delen av befolkningen borde det vara oerhört intressant med omfattande testning av antikroppar. Detta gäller minst hos unga människor, som man ju inte har för avsikt att vaccinera . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att säkerställa att alla ovaccinerade får tillgång till fria antikroppstester?
ip · H810641 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:641 Identitetspolitisk diskriminering av (SD) till Statsrådet (MP) Rasism är avskyvärt. Det finns ingenting som kan legitimera rasistiska tendenser eller politiska ställningstaganden där människor delas upp baserat på sitt ursprung eller sin hudfärg. Om detta torde det finnas en ganska bred samsyn i . Mot bakgrund av just detta är det inte särskilt konstigt att många reagerade på en intervju i med statsrådet där hon sa följande: ”Ska utlandsfödda kvinnor få makt kommer vita, inrikes födda kvinnor, att behöva flytta på sig.” Det nya språkröret för , tillika jämställdhets- och bostadsminister, tycker alltså att enskilda individer ska flytta på sig, det vill säga diskrimineras, baserat på sin hudfärg. Identitetspolitik och särbehandling syftar inte till någonting gott, utan kommer enbart att bidra till ytterligare polarisering. Inte minst efter att på nära håll ha sett vad den typen av resonemang som statsrådet slänger sig med leder till är det bara att beklaga att dessa tendenser finns representerade i vår regering. förtjänar bättre än så. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka omständigheter och fakta baserar statsrådet sitt uttalande att vita, inrikes födda kvinnor ska flytta på sig till förmån för utlandsfödda kvinnor? Har ministern, mot bakgrund av sitt uttalande, för avsikt att utgå från exempelvis hudfärg eller ursprung vid tillsättandet av olika poster i samhället?
ip · H810643 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:643 Antalet vargar på landsbygden av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vargen skapar oro och stora problem på landsbygden. vargstam är för stor och bör minskas ned. Vargen skapar oro för människor på landsbygden, man är orolig för tamboskapen, för sina hundar och även orolig för sina barn. Skolor stängs på grund av varg. Att få sina djur skadade eller dödade av varg kan vara droppen som gör att man slutar med sin djurproduktion eller flyttar ifrån området. Regeringen har ett tydligt ansvar för hur stor vargstammen ska vara i , och vi har ett riksdagsbeslut på att vargstammen ska vara 170–270 vargar. har vi dock långt över 400 vargar i . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att ska följa beslut om att vi ska ha en vargstam på 170–270 vargar?
ip · H810644 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:644 Människors trygghet i vargtäta områden av Kopparklint (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Förra vinterns inventeringar visade att det fanns ungefär 365 vargar i . har det fötts ett stort antal valpar. Stammen just nu torde därför ha passerat 400 vargar. Av dessa medges endast jakt på ett relativt lågt antal. Trygghet för människor ska alltid sättas i första rummet, och under rådande omständigheter med en mer förtätad vargpopulation i bland annat är detta en mycket viktig och angelägen fråga. Vargstammens storlek har stor betydelse för att människor ska kunna verka och bo på ett tryggt sätt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Hur ämnar ministern verka så att människor som bor i vargtäta län känner sig trygga?
ip · H810645 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:645 Energiomställning av (M) till Statsrådet (S) har historiskt haft en god tillgång på energi och en stabil effekt och leverans. Detta har inneburit att vi kunnat vara en stark och konkurrenskraftig industrination. En stor del av den halva bnp har i form av export är starkt beroende av just en pålitlig och säker elförsörjning. Energipolitiken är inte bara just energipolitik; den är till stor del ekonomisk politik och jobbpolitik. När vi blir mer beroende av vind- och solkraft finns inte samma stabilitet i elnäten då dessa kraftslag är beroende av just vind och sol. En utbyggnad av sol och vind kräver också att det finns planeringsbar elproduktion i form av vattenkraft eller kärnkraft. Batterilagring finns men ännu inte med teknik för att lagra i tillräcklig volym. har lämnat kärnkraften och satsat på vind och gas i större skala. En omställning som minister i tidigare debatter refererat till som framgångsrik. har den tyska lagt fram en rapport som visar på motsatsen. Enligt den har den tyska omställningen varit dyr och lett till både flaskhalsar i energiförsörjningen och väsentliga kostnadsökningar. Kostnadsökningar som indirekt hotar konkurrenskraften för den tyska industrin. Mina frågor till statsrådet : På vilka fakta och omständigheter grundar statsrådet sitt ställningstagande om att och vår energipolitik kan hitta framgångsfaktorer i den tyska energiomställningen och energipolitiken? Tänker statsrådet ta några initiativ till förändringar i den svenska energipolitiken med anledning av de uppgifter som har kommit fram i den tyska ?
ip · H810646 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:646 Svenska hamnars betydelse av (SD) till Infrastrukturminister (S) av all import och export till och från går via de svenska hamnarna. Det finns nämligen inget annat transportslag som klarar av de gigantiska volymerna på ett mer effektivt och hållbart sätt. och de övriga nordiska länderna är beroende av en effektiv sjöfart. Med vårt perifera geografiska läge, med ett fåtal fasta landförbindelser till övriga , är hamnarna en förutsättning för en effektiv sjöfart och handel. I finns fem utpekade hamnar som är viktiga ur ett europeiskt perspektiv – corehamnarna: , , , port och hamn. I tre av corehamnarna (, och ) hanteras av all svensk containervolym mätt i vikt. Det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) är tänkt att stärka och länka samman transportsystemet inom unionen. Medlemsländerna har krav på sig att koordinera nationella insatser för att skapa fungerande gränsöverskridande transporter genom . En av nycklarna är multimodalitet, en kompletterande nyckel som möjliggör bättre samverkan mellan olika trafikslag. De hamnar som har utpekats som corehamnar har bättre möjligheter att söka bidrag från EU för ombyggnationer i hamnarna, till exempel att anpassa kajlägen efter de större fartyg som byggs. Regeringen har en uttalad strategi om att man vill se en överflyttning från vägtrafik till järnväg och sjöfart. Strategin är det inget fel på. Det är bra att man har en ambition om att minska den tunga långväga trafiken på vägarna. För att en överflyttning ska vara möjlig behövs dock infrastrukturinvesteringar i och runt hamnarna. hamn får nu dubbelspår till hamnen, men ser man på hamn så saknas detta. Jag vill med anledning av detta fråga infrastrukturminister : Vad gör ministern och regeringen för att stärka hamnarnas roll som corehamnar och för att möjliggöra överflyttning från väg till järnväg och sjöfart?
ip · H810647 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:647 Svensk flagg inom sjöfarten av (SD) till Infrastrukturminister (S) Sjöfarten har en viktig roll att spela för svensk import och export. av allt gods transporteras med sjöfart beroende på vårt geografiska läge och att vi har få gränsöverskridande fasta landpunkter. Vi har kunnat följa vilka enorma ekonomiska värden det finns ombord på de större fartygen, speciellt nu när ett av fartyg hindrade framfarten i . Att sjöfarten har en viktig roll att spela för världshandeln har nog inte gått någon förbi. Ser vi på svensk sjöfart så har den en stor betydelse, inte minst för som arbetsplats, för försvaret och för näringslivet. Ser man tillbaka i tiden var en stor sjöfartsnation. Vi hade en stor varvsindustri och en stor svensk flotta. Svenskregistrerade fartyg har dock minskat i antal och nådde bottennoteringen 83 svenskregistrerade fartyg . var jag och infrastrukturministern med när Blå tillväxt firade in flaggningen av det hundrade svenska fartyget – som gav framtidstro och hopp om att sjöfarten ska fortsätta att växa sig stark under svensk flagg. , , finns det fortsatt cirka 100 svenskflaggade fartyg. Varför har inte beståndet av svenska fartyg ökat? hade stor möjlighet att få fler svenskflaggade fartyg när valde att lämna EU. Flera redare ville byta flagg på sina fartyg på grund av osäkerheten om vad som skulle hända i och med brexit. I kontakt med sjöfolket får man höra att det finns en del konkreta åtgärder som hade underlättat för att flagga om till svenskt. De lyfter bland annat upp nettomodellen, tonnageskatten och en förändring av stämpelskatten, som exempel på åtgärder som inte hade varit så kostsamma för staten, men som hade varit till stor nytta för svensk sjöfart. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Vad gör ministern och regeringen för att öka inflaggningen av fartyg till svensk flagg och i övrigt stärka svensk sjöfart?
ip · H810648 · 2021-04-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:648 Implementering av EU:s engångsplastdirektiv av (SD) till Finansminister (S) Ett flertal remissinstanser riktar skarp kritik mot regeringens promemoria Genomförande av EU:s engångsplastdirektiv och andra åtgärder för en hållbar plastanvändning. Primärt kritiseras den svaga kopplingen mellan den föreslagna producentansvarsavgiften som åläggs näringslivet och den tjänst företagen får i utbyte. , och menar alla att kopplingen mellan avgift och tjänst är så svag att avgiften i själva verket snarare bör benämnas som skatt. Skatter antas i genom lagar som antas av medan avgifter kan tas ut genom förordningar. I regeringens promemoria föreslås att avgiften/skatten ska tas ut genom en förordning, vilket föranlett kritiken. Även den beräkningsmodell som föreslås av regeringen kritiseras och lever inte upp till kraven som ställs upp i engångsplastdirektivet. Avgiften ska vara kostnadseffektiv, transparent och proportionell – så är dock inte fallet enligt remissinstanserna. Till och med avstyrker systemet med nedskräpningsavgifter och menar att ”[d]et enda förslaget gör är att flytta kostnaden för städning från kommun till producent”. ” ... en risk att nedskräpningsavgiften kan ge skeva incitament i kommunernas renhållningsarbete eftersom infrastruktur (soptunnor) och tömning finansieras via kommunala medel medan uppstädning delvis kommer att finansieras via nedskräpningsavgiften. Nuvarande förslag skulle kunna leda till att kommuner väljer att ha färre antal soptunnor och mindre frekvent tömning och istället utökar städningen då den till viss del kommer att finansieras av nedskräpningsavgiften”. Kortfattat tycks förslaget utgöra en förklädd skatt och sällar sig därför till en rad av fiskala symbolskatter som och regeringen implementerat med miljö/klimat som täckmantel. Med anledning av det ovan berörda vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att gå vidare med promemorians förslag, eller avser regeringen att vidta åtgärder för att stoppa denna plastskatt från att antas genom förordning? Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att få bukt med de problem som remissinstanserna lyft? Avser regeringen att vidta åtgärder för att den föreslagna avgiften bättre ska korrelera med den faktiska kostnaden för kommunernas skräphantering så att den lever upp till direktivets krav på kostnadseffektivitet, transparens och proportionalitet?