ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H91032 · 2021-10-06 00:00:00 — Interpellation 2021/22:32 Säkerhetspolitiska risker vid köp av ryskt kärnbränsle av (M) till Utrikesminister (S) Utvecklingen i oroar. Situationen i , den olagliga annekteringen av och aggressionerna i östra visar hur saknar respekt för andra länders territorium. Fängslandet av den ryska oppositionspolitikern är dessutom bara ett av många exempel på regimens bristande respekt för mänskliga rättigheter. Energifrågan som politiskt maktmedel växer. EU:s ökande beroende av rysk gas är därför oroväckande. väntas kärnkraftens betydelse som energikälla öka när världen nu ställer om för att bromsa klimatförändringarna. Det ryska bolaget har under positionerat sig som världsledande inom export av kärnkraftverk. Västländer har med oro sett på denna utveckling. Rosatom ansvarar inte bara för kärnkraftindustri utan även för produktion och hantering av kärnvapen, kärnkraftsdrivna isbrytare och forskningsinstitut samt för att säkerställa kärnkrafts- och strålningssäkerhet. har franska , amerikanska i och spansk-amerikanska GNF/Enusa som leverantörer av kärnbränsle. När 2016 skrev avtal med om leveranser av kärnbränsle till kärnkraftverk i , som första kärnkraftsoperatör i väst, var det en stor framgång för Putins . kan det noteras att har stängt sin egen marknad för leverantörer från väst. Bara tanken på att vi i försätter oss i en situation där vi är beroende av ryska energileveranser bör leda till att varningsflaggor hissas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerhetspolitiska risker ska beaktas vid köp av ryskt kärnbränsle?
ip · H91035 · 2021-10-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:35 relationer med av (KD) till Utrikesminister (S) I samband med i träffade utrikesminister sin iranska motsvarighet, . Under mötet ska situationen i och ha diskuterats, liksom de bilaterala relationerna mellan och . Enligt iranska medier framförde utrikesminister att den önskar ha närmare relationer med . Konkret ska statsrådet ha föreslagit ett gemensamt möte i för att diskutera fördjupade relationer. Även från iransk sida framfördes önskemål om närmare samarbete, främst när det gäller ekonomi, handelsutbyte och direkta flygförbindelser. Vid mötet ska utrikesminister , enligt , ha tagit upp den pågående rättegången i mot den för krigsbrott åtalade iranske medborgaren . Ministern förde fram kritik mot den svenska rättsprocessen, vilken han betraktade som ”ogiltig och politiserad”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på lämpligheten i att fördjupa de bilaterala relationerna med då misstankarna stärks mot landets president, , för delaktighet i massmorden på oppositionella 1988? Avser ministern att verka för fördjupade kontakter som den dödsdömde svenske medborgaren sitter fängslad av diktaturregimen och inte tillåts återförenas med sin familj i ? Krävde ministern, vid mötet , en omedelbar frigivning av Ahmadreza Djalali? Har ministern tagit del av något förslag från den iranska regimens sida om en utväxling mellan Ahmadreza Djalali och den för krigsbrott misstänkte iranske medborgare som just nu är ställd inför rätta i ?
ip · H91037 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:37 Avfallsförbränningsskatten av Boriana (M) till Finansminister (S) Redan från början har varit starkt emot denna skatt då den inte uppfyller sitt syfte att öka materialåtervinningen och minska avfallsmängderna, utan är en rent fiskal skatt. redovisade en utvärdering av avfallsförbränningsskatten till regeringen i en analys som bland annat inkluderar skattens effekter på materialåtervinning, import och export av avfall, el- och värmeförsörjningen och effekterna på utsläpp av växthusgaser. Föga förvånande är slutsatsen att skatten är ineffektiv och ”inte på ett verkningsfullt och kostnadseffektivt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering”. Vidare konstateras det att kraftvärme- och värmeverkens investeringsplaner har påverkats av skatten eftersom man bedömer att de inte kommer att kunna övervältra skattekostnaderna på de internationella kunderna. Dessutom bidrar inte skatten till en övergång till mer cirkulär ekonomi. Med anledning av ovan vill jag fråga finansminister : Avser ministern att avskaffa avfallsförbränningsskatten? Om ja, när kommer arbetet med avskaffandet att påbörjas? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ineffektiva skatter som motverkar sitt syfte inte ska införas?
ip · H91039 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:39 Åkerinäringens förtroende för polisen av (SD) till Statsrådet (S) I en rapport som presenteras har åkeriägare svarat på en enkät. Svaren i rapporten är alarmerande för polisen och borde stämma till eftertanke hos både polisledning och regering. Det finns en hel del intressanta sifferunderlag i rapporten, och det skulle vara alltför omfattande att hänvisa till i sin helhet i denna fråga. Jag vill dock citera följande ur sammanfattningen, som tydligt beskriver den uppgivenhet som framgår i rapporten. ”Det framkommer ord som lönlöst, meningslöst, hopplöst och ett bristande intresse från polisen i samband med att de har blivit utsatta för brott”. I rapporten framgår det att sällan eller aldrig anmäler om de utsatts för brott. uppger att de bevittnat något som troligen är ett brott men att de har valt att inte anmäla detta till polisen. Motivet till det är ”långa svarstider” eller ”lönlöst”. Rapporten sätter fingret på en allvarlig utveckling där människor upplever det meningslöst att anmäla brott till polisen. Vad det får för konsekvenser för vårt samhälle är lätt att inse. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att allmänheten, och kanske främst åkerinäringen, ska återfå förtroendet för polisens förmåga att lösa brott? Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att allmänheten ska kunna nå polisen inom en rimlig svarstid?
ip · H91040 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:40 Arbetsförmedlingens tillgänglighet av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) En välfungerande Arbetsförmedling är en viktig förutsättning för ett växande . Den reformering av myndigheten som i skrivande stund pågår kommer därför att vara av stor betydelse även långt fram i tiden, och fordrar goda och genomtänkta beslut. är ett till ytan stort land. Förutsättningarna för service och tillgänglighet i myndigheters verksamheter varierar stort i olika delar av landet. Arbetsförmedlingen är i detta avseende inget undantag. Varierande lokala förutsättningar påverkar möjligheterna till en nära och effektiv service. Att enskilda upplever kontakten med Arbetsförmedlingen som tillgänglig, effektiv och god är inte bara en kvalitetsfråga utan även en legitimitetsfråga. Dessvärre är mitt intryck, efter samtal med bland annat väljare, partimedlemmar och enskilda, att Arbetsförmedlingens tillgänglighet och likvärdighet i hela landet upplevs vara behäftad med brister. Detta är särskilt tydligt när det kommer till stöd och service för personer med funktionsnedsättning. upplevs som nära och tillgänglig betyder inte nödvändigtvis att det måste finnas ett lokalkontor i varje kommun – fokus måste ligga på det praktiska utfallet. Att öka förtroendet för Arbetsförmedlingen i hela landet och för alla arbetssökande är en avgörande legitimitets- och framtidsfråga. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Finns det några konkreta mål uppsatta för tillgängligheten till Arbetsförmedlingen som regeringen följer upp? Vad anser ministern är en rimlig nivå för hur snabbt man ska kunna komma i kontakt med en arbetsförmedlare samt få en återkoppling, generellt sett? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att förbättra tillgängligheten för inskrivna hos Arbetsförmedlingen generellt, men inte minst för personer med funktionsnedsättning?
ip · H91041 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:41 Nyetableringar av företag av (M) till Näringsminister (S) är ett av världens mest innovativa länder, och ligger vi också högt vad avser konkurrenskraft. Enligt Världsekonomiskt forum var 2019 det fjärde bästa landet inom EU vad avser konkurrenskraft. Detta har tjänat oss väl och lett till att nya företag etablerat sig i och till nya typer av industrier. Företag som Spotify och Northvolt har byggt sina anläggningar och sina fabriker i , vilket leder till nya jobb och därmed också till skatteintäkter och välfärd. ser vi att energipriserna, som varit en av viktigaste konkurrensfördelar, stiger och att det inte längre finns vare sig tillräckligt med infrastruktur eller produktion - tillgångar som tidigare, innan den massiva satsningen på elektrifiering som pågår, varit en självklarhet. Detta är orosmoln på den svenska företagshimlen och kan vara avgörande för att kunna attrahera inhemska och utländska företag och finansiärer. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad gör ministern för att attrahera företag att etablera sig i ? Vad avser ministern att göra ytterligare för att förbättra som land för just nyetableringar?
ip · H91042 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:42 Svensk konkurrenskraft av (M) till Näringsminister (S) har varit ett av de länder inom EU som legat högt vad avser konkurrenskraft. Enlig Världsekonomiskt forum låg 2019 på plats fyra i EU vad avser konkurrenskraft. Detta har tjänat oss väl och är avgörande för ett så exportberoende land som , med hälften av vår inkomst från export. Konkurrenskraften i ett land anses också vara avgörande för ett lands tillväxt och för jobbskapande. Vi ser att det finns ett klart samband mellan länders ekonomiska utveckling och deras förmåga att vara konkurrenskraftiga. Även om politiska beslut inom områden som inre marknad, forskning och innovation anses som viktiga delar av ett lands möjlighet att vara konkurrenskraftigt så är ett lands industri avgörande. De varor vi exporterar är till stor del från vår basindustri och därmed känsliga för energipriser. De svenska exportvarorna består till stor del av industriprodukter som kräver mycket energi vid framställning. Vid ett kraftigt ökat energipris, eller en elproduktion som inte är stabil eller kan hållas stabil, kan vår energikrävande industris konkurrenskraft vara hotad. Vi ser nu att energipriserna i energiområde 3 och 4 i kraftigt stiger och med det företagens kostnader. Detta är en faktor som dels försämrar etablerade företags konkurrenskraft, dels leder till att nyetableringar inte blir lönsamma. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkra svensk konkurrenskraft i en situation med kraftigt stigande elpriser?
ip · H91044 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:44 Återinförd fastighetsskatt av (M) till Finansminister (S) Fastighetsskatten var en skadlig skatt som slog hårt mot hushållen och som inte bör återinföras. har dock i en rapport som presenterades argumenterat för en återinförd fastighetsskatt. Det vore mycket dåligt för och för svenska hushåll. har gjort beräkningar som visar ett en återinförd fastighetsskatt kan innebära i skatt för ett vanligt hus i . Det är mycket pengar, och det kommer att slå hårt mot inte minst pensionärer och barnfamiljer som ofta har mindre marginaler i plånboken. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att återinföra fastighetsskatten?
ip · H91045 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:45 Drivmedelsprisernas effekt på näringslivet av (M) till Näringsminister (S) är ett avlångt land där många kunder finns långt från tillverkarna. För många företag är transporter viktiga, både för de insatsvaror som behövs till produktionen och för att skicka tillverkade produkter till kunderna. Historiskt har vi byggt vårt välstånd på många skickliga och innovativa exportföretag. Det kan exempelvis vara ett företag som har sin tillverkning i och som är underleverantör till ett internationellt företag. skickas de tillverkade produkterna till från . Det betyder att vägarna måste vara i farbart skick året runt och att transporterna kan ske kostnadseffektivt. när drivmedelspriserna skenar så kan det innebära en fördyring med per mil för långtradare. Det i en redan hårt pressad kostnadssituation. Det betyder kraftiga kostnadspåslag för både de insatsvaror som behövs till produktionen och för den färdiga slutprodukten. Till detta kan läggas skenande elpriser på grund av avvecklad kärnkraft i . Ska vi ha företag som skapar jobb och tillväxt i hela så är den internationella konkurrenskraften direkt avgörande. Priset på de tillverkade produkterna sätts på den internationella marknaden. Blir produkterna för dyra så flyttar tillverkningen till lågkostnadsländer. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka näringslivets internationella konkurrenskraft på kort sikt? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kompensera näringslivet för de ökade drivmedelspriserna? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kompensera näringslivet för de ökade elpriserna?
ip · H91046 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:46 Skatt på begagnad elektronik av (M) till Finansminister (S) Den kemikalieskatt på elektronik som regeringen infört har visat sig vara rent kontraproduktiv vad gäller miljö- och klimatpåverkan. Detta på grund av att den slår hårt mot begagnad elektronik. I vissa fall har skatten till och med rapporterats överstiga värdet på den begagnade varan, vilket gör den i princip omöjlig att sälja, något som bland annat har rapporterat om. Detta blir extra märkligt då dessa varor ofta redan har beskattats initialt. Återbruk och att förlänga produkters livscykel är en viktig pusselbit i resan mot ett mer hållbart samhälle. Därför är det mycket märkligt att regeringen infört en skatt som direkt motverkar återbruk och höjer priset på begagnade varor. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ämnar ministern se över kemikalieskatten så att den inte motverkar återbruk och försäljning av begagnad elektronik?
ip · H91048 · 2021-10-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:48 Fastighetsskatten av (M) till Finansminister (S) Fastighetsskatten var en mycket destruktiv skatt som avskaffades på goda grunder och som ej bör återinföras. har dock i en rapport som presenterades propagerat för just det, vilket är mycket oroande. Beräkningar från visar ett en återinförd fastighetsskatt kan innebära i skatt för ett vanligt hus i . Skulle en återinförd fastighetsskatt även omfatta bostadsrätter skulle det innebära en skatt på i skatt för en vanlig bostadsrätt i . Detta är omfattande summor som skulle slå hårt mot inte minst barnfamiljer och pensionärer, som ofta har mindre marginaler i plånboken. Risken är att skatten skulle driva människor från hus och hem. Skattesystemet ska ge rätt drivkrafter. Att äga och ta hand om sitt eget boende bör uppmuntras, inte bestraffas. Förslaget om återinförd fastighetsskatt ger fel drivkrafter. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att höja skatten för människor som äger sin bostad? Kommer ministern, genom åtgärder i skattepolitiken, att verka för att öka eller minska drivkraften att äga och ta hand om sitt boende?
ip · H91049 · 2021-10-13 00:00:00 — Vi måste också ha en nationell handlingsplan med nollvision för barnhemlöshet, och den måste tas fram så fort som möjligt. Jag hoppas att statsrådet tar detta på allvar och inte bara pratar om det utan agerar, snabbt. Jag vill upprepa mitt allra viktigaste budskap här , nämligen att när det har gått så långt att man står inför en vräkning är skadan redan skedd. Att skjuta flytten är inte en hållbar lösning där, utan samhället måste komma in med insatser redan innan man är framme vid en situation där man hotas av vräkning. Det absolut viktigaste vi kan göra för att förhindra att någon blir vräkt är att se till att man från början kan betala hyran. Att fler har ett jobb att gå till och att skapa starka trygghetssystem för dem som förlorar sin försörjning är de absolut mest grundläggande delarna där. Sedan har pandemin skapat en extraordinär situation, och vi har infört insatser för att täcka upp för den, för att möta utvecklingen och för att stärka utsatta barnfamiljers plånböcker. Det har handlat dels om de stora generella insatserna, såsom förstärkning av a-kassan och korttidspermitteringar, dels om att tillföra riktade pengar för att stärka utsatta barnfamiljers förutsättningar att klara av att betala hyran och ställa mat på bordet, genom tillägget i bostadsbidraget. Framöver kommer vi att behöva fortsätta jobba med att alla ska ha råd att betala hyran från första början, men vi måste se till utbudssidan. Kommunerna behöver fler bostäder för att kunna ta sitt ansvar för bostadsförsörjningen. Här vill jag lyfta fram regeringens investeringsstöd, som har beviljats för byggande av nästan 50 000 bostäder och som är en viktig del av detta pussel. Det innebär att antalet lägenheter i allmännyttan har ökat i stället för att försvinna ut, och ombildningarna har också minskat. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta från många olika håll och kanter för att minska vräkningarna, i synnerhet där barn är involverade. Där kommer inte minst hemlöshetsstrategin att vara en viktig pusselbit. I grund och botten måste målsättningen vara att inget enda barn ska vräkas från sin bostad och att alla barn, både de som är i hemlöshet och de som hotas av hemlöshet, i stället ska få en trygg situation, möjlighet att fokusera på sin utbildning och växa upp trygga och säkra i ett hem. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H9105 · 2021-10-12 14:05:52 — Det borde vara en självklarhet att alla ska ha rätt att få bygga en brygga eller en sjöbod på redan bebyggda fastigheter. Att bygga en brygga i skärgården är som att bygga ett garage i . Och det behövs bara ett strandskydd, fru talman, och det är Nato. Jag vet inte om jag har så mycket att tillägga i debatten, och jag vet inte heller om det tillkom så mycket nytt i det sista inlägget. Jag kan bara konstatera att vi också har statistik och inte bara självupplevda upplevelser av om det finns mycket eller lite plats. Jag spenderar själv mycket tid i skärgården och tycker att det är fantastiskt och njuter av att det faktiskt finns möjlighet att få tillgång till stränder. Men det är lätt att konstatera att det är många strandlinjer som har bebyggts. Enligt den statistik som våra myndigheter har tagit fram är det närmare en tredjedel av havsstrandlinjen som är bebyggd . Och, som sagt, det byggs fortfarande ganska mycket med dagens regelverk. Däremot är det såklart viktigt att poängtera att vi också behöver uppdatera lagstiftningen. Det händer mycket i vår värld och i vår omvärld. Inte minst lär vi oss mer av de klimat- och miljöutmaningar som förändras i och med att vi också har ett klimat som håller på att förändras. Vi har till exempel klimateffekter i form av stigande havsytor som gör att vi också måste ta hänsyn till klimatanpassning och de risker som finns med att bygga strandnära. Men vi har också möjlighet, som jag ser det, att i större utsträckning medge byggande i strandnära delar av vårt land där det inte är ett stort exploateringstryck utan där det helt enkelt finns väldigt mycket strandlinje per person. Men jag anser inte minst att det är viktigt att strandskyddet är utformat så att olika områden som har varierande skyddsbehov också ska hanteras på olika sätt. Det är inte minst viktigt att strandskyddet också är förutsägbart och lätt att tillämpa. Där verkar vi i alla fall vara överens om att det kanske inte är så alla gånger. Men det är någonting som regeringen eftersträvar i den proposition som, som sagt, kommer att lämnas till . Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H91052 · 2021-10-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:52 Fortsättningen för av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade en majoritet i trafikutskottet att gå vidare med ett moderat initiativ som går ut på att ta ifrån regeringen rätten att besluta om basutbudet av flygplatser i . Det återstår beredning och beslut i , men budskapet är tydligt: Förtroendet för hur regeringen har hanterat frågan om är obefintligt. Med anledning av det nya tillkännagivandet vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att hantera frågan om framgent?
ip · H91058 · 2021-10-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:58 nekade miljötillstånd i av (SD) till Näringsminister (S) kunde vi ta del av nyheten att det statliga gruvbolagets planer på utökad verksamhet i Kirunagruvan omöjliggörs eller i bästa fall kraftigt försenas till följd av att mark- och miljödomstolen avvisat bolagets ansökan. Ånyo avstannar en stor industrisatsning som en konsekvens av att mark- och miljödomstolen påtalar brister i företagets hantering av de processer som föregår miljöprövningen. I det aktuella fallet rör det sig om vilka som kallats till samråd, i andra fall handlar det om huruvida den av företaget inlämnade miljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig, eller för omfattande. När inte ens det statliga gruvbolaget , med all den samlade expertis det har att tillgå, efter drygt ett sekels verksamhet förmår att passera mark- och miljödomstolens nålsöga torde det vara ställt utom allt rimligt tvivel att de tillståndsprocesser som reglerar denna typ av industrisatsningar är hämmande för svensk industriell utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att förtydliga vilka krav som ansökande företag ska tillgodose för att medges tillstånd i en tillståndsprocess? Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att tidigt i tillståndsprocessen klargöra huruvida det underlag utifrån vilket företag tillståndsprövas utvärderas och fastställs? Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att göra tillståndsprocesser mer förutsägbara genom exempelvis nyttjande av fler generella föreskrifter?
ip · H91060 · 2021-10-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:60 Polislönerna av (SD) till Statsrådet (S) I efterdyningarna av att regeringens budgetproposition presenterades har det uppstått en debatt om avsaknaden av en riktad polislönesatsning. Såväl enskilda poliser som och har kritiserat regeringens uteblivna satsning. I kunde man bland annat läsa följande: ”Höjda löner är, enligt polisledningen, avgörande för om målet ska kunna nås. Särskilt i och andra delar av landet där det är dyrt att bo. Dessutom har myndigheten lovat mer pengar till såväl lokalpoliser till dem som jobbar på obekväma tider. Men har de anställda fått besked om att de utlovade satsningarna inte ser ut att bli av. I regeringens höstbudget finns nämligen inget utrymme för riktade löneökningar.” Regeringen har försökt att försvara sin snålhet med att det rör sig om missförstånd, alternativt att det skulle vara polisens egna fel. Alldeles oaktat kan det konstateras att polislönerna förtjänar att höjas – både för att den befintliga yrkeskåren förtjänar det men också för att vi ska kunna attrahera fler till yrket och höja polistätheten. Trots detta valde regeringen att inte tillföra några medel för detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets och regeringens uppfattning att polislönerna inte är i behov av att höjas? Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att höja polislönerna?