ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810467 · 2021-02-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:467 Stärkta pensionsavsättningar av (SD) till Statsrådet (S) Pensionerna i har varit alldeles för låga, och många av våra pensionärer lever under existensminimum. Grundskyddet har varit alldeles för lågt inom garantipensionen, och det har drabbat framför allt kvinnor som tagit stort ansvar för hem och familj. Det är bra att regeringen stärkt detta men det skulle behöva stärkas ytterligare. Utöver detta får pensionärer ut en skamligt liten andel av slutlönen i sin pension när de har arbetat och slitit ett helt liv. För att komma till rätta med detta har regeringen tagit fram ett pensionstillägg. har inte motsatt sig eller försökt hindra detta, då varje extra krona till våra pensionärer är något positivt. Vi har dock upprepade gånger påpekat att denna lösning inte är finansiellt hållbar i längden och i stället sagt att pensionsavsättningarna måste stärkas. Exempelvis får en genomsnittlig 80-talist (född ) som träder in på arbetsmarknaden och arbetar fram till , med en slutlön på (i nuvarande penningvärde), en inkomstpension på enbart . Det motsvarar av slutlönen, vilket är långt ifrån målbilden om . Detta är inte acceptabelt. Vi menar att det ska finnas ett så kallat respektavstånd och att det ska göra skillnad på pensionen om en person har arbetat i hela sitt liv jämfört med om personen inte har gjort det. Genom att växla mellan en lägre allmän löneavgift och högre pensionsavsättningar inom arbetsgivaravgifterna går det att uppnå högre pensioner och undvika att företagarna drabbas av högre skatter. Resultatet blir då att samma person får en lika hög eller högre pension utan att den generella pensionsåldern behöver höjas. Detta skulle vara en mer långsiktigt hållbar lösning än det pensionstillägg som regeringen genomfört som endast gett extra för dem med den lägsta inkomsten. har därför föreslagit att regeringen ska utreda en sådan lösning för att på allvar kunna stärka pensionera. Regeringen har dock motsatt sig detta, och samtliga partier i Pensionsgruppen röstade ned ett sådant förslag i förra , då det var uppe till behandling. Förslaget har inte fått stöd i socialförsäkringsutskottet detta heller. kommer förslaget upp för beslut, och om inget drastiskt händer kommer återigen att rösta ned förslag om stärkta pensioner. Trots detta har detta har socialförsäkringsminister uttalat att det skulle vara tänkbart att göra en översyn för att stärka pensionsavsättningarna. I socialförsäkringsutskottets betänkande framkommer att Pensionsgruppen har börjat titta på att stärka pensionsavsättningarna. Min fråga till statsrådet : Hur kommer det sig att statsrådet och regeringen motsatt sig att stärka pensionsavsättningarna för mer en mer långsiktigt hållbar förstärkning av pensionerna? Kommer statsrådet och regeringen nu på allvar att utreda förslag att växla mellan högre pensionsavsättningar inom arbetsgivaravgifterna och en allmän lägre löneavgift?
ip · H810470 · 2021-02-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:470 Ökad kunskap för att motverka könsstympning av Amineh Kakabaveh (-) till Socialminister (S) Kvinnlig könsstympning (KKS) är ett vanligt förekommande och brutalt uttryck för att kontrollera flickors och kvinnors sexualitet i samhällen där hedersnormer är förhärskande. Sedvänjan motiveras även av traditionalistiska och inte sällan religiösa argument. Religioner är dock inte upphovet till sedvänjan, men har historiskt sett kommit att rättfärdiga och bevara den (, 2018). KKS förekommer i över 30 länder, främst i men också i . könsstympas mellan 3 och 4 miljoner flickor , och mörkertalet är stort. I är KKS förbjudet i lag , men det är mycket osäkert i vilken utsträckning denna lagstiftning får någon praktisk tillämpning. Enligt finns cirka 38 000 könsstympade kvinnor och flickor i , men antalet bevisade brott är få. Hur kommer det sig att det lever så många könsstympade flickor och kvinnor i men att så ytterligt få fall av KKS hamnat i svensk domstol? Vissa var könsstympade innan de kom till . Andra blev könsstympade innan lagen trädde i kraft. En tredje grupp kan ha blivit könsstympade under en resa utomlands. Den statistiska osäkerheten är stor. Detta är så pass tabubelagt att flickorna som utsätts för KKS inte anmäler vad de råkat ut för. Det finns inte heller någon gemensam nationell strategi för att fånga upp dessa flickor och kvinnor. I har kvinnor och flickor som är könsstympade alltid rätt att få vård. Det är viktigt att man söker vård hos gynekolog, skolsköterska eller vårdcentral. Utbudet av specialistmottagningar som riktar sig till könsstympade flickor och kvinnor är litet. Vid könsstympning skärs delar av kvinnors och flickors könsorgan bort med kniv eller annat vasst föremål. Könsstympning är tortyr och riskerar att leda till långvariga och ihållande smärtor, livshotande infektioner och svåra komplikationer senare i livet, speciellt vid graviditet och förlossning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att ta fram nationella gemensamma riktlinjer för hur man ska arbeta mot könsstympning i de verksamheter som ministern ansvarar för? Avser ministern och regeringen att se till att det finns fler specialistmottagningar för att arbeta med könsstympade i landet? Avser ministern och regeringen att satsa på utbildning av vårdpersonal när det gäller könsstympning? Avser ministern och regeringen att se till att det på barnmorskemottagningar på ett tidigt stadium genomförs rutinkontroller av huruvida gravida kvinnor från länder där könsstympning förekommer blivit könsstympade?
ip · H810472 · 2021-02-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:472 Antigentester för covid-19 av (M) till Socialminister (S) bestämde sig tidigt under pågående coronapandemi för en strategi om att skydda de äldre. Detta då det finns en kraftig och mycket tydlig överrepresentation av äldre bland avlidna i covid-19, vilket leder till den självklara slutsatsen att fler liv kan räddas om gruppen skyddas. Tragiskt nog konstaterade i sitt första delbetänkande att denna strategi hade misslyckats. Då hade totalt fler än 7 000 människor avlidit i covid-19. Den siffran har passerat 12 400, och av de avlidna är nio av tio eller äldre. mycket höga dödstal och oförmåga att skydda de äldre kan inte betecknas som något annat än ett enormt misslyckade. Ett misslyckade som regeringen bär ett stort ansvar för. Sedan pandemin slog till mot har drivit på för ökad testning och smittspårning. Det är nämligen helt avgörande för minskad smittspridning. Med en mer ambitiös testningsstrategi hade fler smittade identifierats och fler smittkedjor kunnat brytas. Det stora flertalet av äldre som dött med covid-19 har antingen bott på ett särskilt boende för äldre, säbo, eller haft hemtjänst. En viktig del för att skydda de äldre är därför att säkerställa att omsorgspersonal har förutsättningar att skydda de äldre. Konkret handlar detta särskilt om tillgång till skyddsutrustning och att personalen har rätt kompentens och arbetar efter goda hygienrutiner. Testning är också ett helt avgörande verktyg för att hålla smitta utanför äldreomsorgen och för att snabbt kunna begränsa smittspridning när smitta konstaterats. Många kommuner har valt att använda sig av snabbtester för att screena personal och därigenom upptäcka fall där personal är smittade utan att uppvisa symtom. Dessa kallas antigentester och kan exempelvis tas innan aktuell person påbörjar ett arbetspass. Erfarenheterna från de kommuner som redan använder sig av antigentester i stor utsträckning är goda. rapporterar exempelvis hur de upptäckt många fler positiva fall med snabbtesterna än vad man annars hade gjort. Kommunen har tack vare snabbtester kunnat upptäcka smittade personer som varit asymtomatiska. Sannolikhet har dessa upptäckter räddat liv. Detta är med andra ord en fantastisk möjlighet att på ett enkelt sätt hålla riskgrupper undan virusexponering. Tragiskt nog har vi inte sett vårt sista dödsfall till följd av covid-19. Just nu befinner vi oss i en andra våg av pandemin som verkar slå än hårdare mot gruppen äldre. I detta läge behöver regeringen och socialministern göra mer för att skydda de äldre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Ser ministern ett behov av utökat antal antigentester i ? Kommer ministern att ta initiativ för att fler antigentester utförs, exempelvis genom att rekommendera användning av antigentester för att screena omsorgspersonal? Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att skydda gruppen äldre i allmänhet och i synnerhet äldre på särskilt boende eller äldre med hemtjänst?
ip · H810473 · 2021-02-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:473 Sekvensering av provsvar av (M) till Socialminister (S) har varit tydliga från coronapandemins början: Testning är ett mycket viktigt instrument för att hålla ned smittspridningen av covid-19. Vet en person att den är smittad, kommer troligtvis han eller hon att stanna hemma i större utsträckning som myndigheterna får möjlighet att smittspåra och kartlägga spridningen av viruset. rapporterade att över hälften av regioner tror att de kan ha en spridning av den brittiska coronavirusvarianten. Tror, eftersom det saknas ordentligt med data på området. Därtill har ett rådgivande organ till den brittiska regeringen publicerat data som gör gällande att den brittiska mutationen är dödligare än den ursprungliga coronavirusvarianten. Den stora okunskapen om de nya virusmutationerna och dess spridning i är mycket bekymmersam. Ändock uppvisar regeringen, återigen, en senfärdighet och passivitet i frågan. Genom att analysera virusets arvsmassa genom sekvensering går det att utröna huruvida viruset är muterat, men regionerna vittnar om hur testresultat dröjer och att man har svårt att genomföra och skala upp sekvenseringen. Detta riskerar i förlängningen att försena adekvata åtgärder för att begränsa smittspridningen. gav regeringen i uppdrag att utöka den nationella övervakningen av de virusvarianter som orsakar covid-19. Det är ett viktigt steg regeringen har tagit, men det är långt från tillräckligt. Ska en seriös kartläggning kunna göras så måste tempot höjas och mer hjälp och stöd ges till regionerna i deras arbete. Här krävs nationell samordning och ledarskap. Att det alltjämt saknas nationell statistik över de tre virusmutationer som av den europeiska smittskyddsmyndigheten (ECDC) kallas för Variants Of Concern (VOC) är allvarligt. Allvarligt är också det faktum att har uppenbara problem att sekvensera ens de av positiva provsvar för covid-19 som ECDC rekommenderar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister Vet ministern hur många procent av positiva virusprovsvar som sekvenseras i ? När bedömer ministern att kommer att nå mål om att sekvensera av positiva provsvar? Anser ministern av målet att sekvensera av positiva provsvar är tillräckligt? Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att understödja regionerna i deras arbete med sekvensering av provsvar?
ip · H810474 · 2021-02-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:474 Informationskampanj för vaccinering mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) ingick Kommuner och Regioner (SKR) tillsammans med regeringen en överenskommelse om vaccinering mot covid-19. Där fastställdes ett antal punkter, däribland regeringens ansvar för att informera befolkningen om vaccineringen mot viruset. har det gått mer än sedan detta avtal ingicks, men ännu har vi inte sett någon informationskampanj värd namnet. Befolkningen vill ha och behöver information – vare sig det offentliga tillhandahåller den eller inte. Genom att inte leverera en informationskampanj ges alternativa källor möjlighet att upplysa den som söker information. Differentierade källor till information kan vara bra för den enskilde, men risken finns att direkta felaktigheter sprids och får fäste i avsaknaden av en nationell informationskampanj. I värsta fall kan detta leda till vaccinskepticism. Får vi en stor andel av befolkningen som inte är beredd att vaccinera sig kommer den svenska vaccinationsstrategin att misslyckas, med fortsatt smittspridning och behov av restriktioner som följd. har ett antal regioner själva initierat informationskampanjer. Detta är ett svar på de många inkommande samtalen från frågvisa invånare, vilka inte får upplysningar levererade till sig. Om 21 regioner bestämmer sig för att ta fram egen information är risken överhängande att budskapen kommer att skilja sig åt. En invånare i kan alltså få en annan information än stockholmaren. När viruset ser likadant ut mellan regionerna bör också den övergripande informationen göra det. Det finns därtill ett jämlikhetsperspektiv i frågan. Det beror på att vissa grupper har extra svårt att tillgodogöra sig den nuvarande information som ges. Det kan exempelvis gälla personer som inte förstår det svenska språket eller personer med olika funktionsnedsättningar. Det är direkt orättvist när dessa personer inte får en, för sig, tydlig och korrekt information – vilket alla som bor i har rätt till. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Delar ministern undertecknads uppfattning att regeringen har brutit sin del avtalet med beträffande informationskampanjen om vaccinering mot covid-19? Vad avser ministern att göra för att säkerställa att en nationell informationskampanj om vaccinering mot covid-19 kommer på plats? Har ministern tagit några initiativ för att tillgängliggöra information om vaccinering till dem med språkbrister och funktionsnedsättningar?
ip · H810475 · 2021-02-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:475 Slutförvaret i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Flera rapporter från , kärnbränslehantering (SKB) och varnar för att mellanlagret för svenskt kärnbränsleavfall i snart är fullt. menar att slutförvaret i Forsmark därför måste börja byggas och att lagret i ska expanderas. Enligt krävs ett regeringsbeslut senast , 2021, annars måste driften för flera reaktorer pausas 2024. Kärnkraften står för av den svenska elproduktionen, och att pausa flera reaktorer skulle mynna ut i stor och akut elbrist i . För att hinna säkra mellanlagringskapaciteten /2024 gör reaktorägarna och SKB bedömningen att ett regeringsbeslut behövs senast . Detta eftersom tillståndsprövningen fortsätter i mark- och miljödomstolen och hos också efter ett regeringsbeslut, med villkorssättning och granskning av kommande säkerhetsredovisningar. Allt detta beräknas ta . I en intervju med uppger miljö- och klimatminister att det inte finns någon bestämd tidsplan och att det är ett beslut som måste få ta den tid det tar. konstaterade att den planerade slutförvaringen i Forsmark är en säker lösning. gav fullmäktige i , hemkommun för Forsmark, ett ovillkorat ja till planen. Alla underlagsbeslut är fattade och pekar entydigt på att lägga det i . Det enda som saknas är ett regeringsbeslut. Med anledning av detta önskar jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka skäl anser ministern att regeringen har för att skjuta upp regeringsbeslutet ? Om regeringen väljer att inte fatta beslut i närtid, har statsrådet och regeringen någon annan plan för slutförvar av kärnbränslet då mellanlagringen snart är full?
ip · H810479 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:479 Bombdåd och bilbränder av (SD) till Statsrådet (S) detonerade någonting, sannolikt en sprängladdning, i östra . I samband med detonationen totalförstöres ett tjugotal bilar i en brand. detonerade en bomb inne på en läkarmottagning i . Bomben var placerad inne på en toalett, och i samband med detonationen skadades en äldre kvinna allvarligt. De här bombdåden var bara två exempel i en lång rad bombdåd i . Statistiken är en dyster läsning, och man kan konstatera att de kriminella gängen inte tar några som helst hänsyn till andra människor. minskade antalet sprängningar till 215 stycken jämfört med 257 stycken 2019, men även om det blev en minskning var ändå antalet sprängningar 2020 högre än 2018. Uppgifterna är hämtade från ledarsidan i SLA. fanns en artikel i om situationen i . Ett citat ur artikeln är belysande: ”– Det här en exceptionell nivå för ett land som inte har en lång historia av terrorism eller inte befinner sig i någon form av väpnad konflikt, säger , doktor i sociologi och forskare vid , till TT.” Vanliga medborgare känner naturligtvis en oro inför den här utvecklingen, och den vanliga människan löper också en risk att skadas i gängens konflikter. Landets skattebetalare betalar via skattsedeln för att staten ska agera mot grov kriminell verksamhet. Här kan vi konstatera att staten inte lever upp till sin del av det kontraktet. Inte nog med att man via skattsedeln får betala en betydande del av sin inkomst till staten, utan man måste dessutom betala försäkringsbolagen för att skydda sig mot konsekvenserna av eventuella skador. Att den ekonomiska bördan av alla dessa sprängningar och bilbränder slutligen landar på landets försäkringstagare torde var och en inse. Regeringen presenterade för sedan åtgärder för en reglering av civila sprängmedel, men den åtgärden når i praktiken enbart dem som hanterar sprängmedel på laglig grund. De kriminella gängen har andra leverantörskedjor. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att angripa den kriminella hanteringen av sprängmedel?
ip · H810480 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:480 Svår halka på landets vägar av (SD) till Infrastrukturminister (S) startades en grupp på Facebook under namnet Vägen är vår arbetsplats. Gruppen kom till på grund av det allt sämre underhållet av våra vintervägar. Yrkesförarna utför viktiga transporter på våra vägar och ser till att industrier, sjukhus, apotek, livsmedelsbutiker, för att nämna några, får sina transporter utförda. Gruppen skapades när en erkänt duktig och omdömesgill förare omkom i en halkolycka. Att underhållet av vintervägarna kraftigt försämrats de senaste 10–15 åren har varit ett ständigt samtalsämne bland landets yrkesförare. I ett radioinslag från P4 beskriver en yrkesförare situationen på som en ”krigszon”. Ett flertal förare har också dokumenterat de isbelagda vägbanorna genom att filma när de åker kana på skorna. Det är inte rimligt att förare riskerar sina liv när de för vårt samhälle utför viktiga transporter. Det är inte heller rimligt att stora transportleder som Europavägar, riksvägar och större länsvägar är blockerade i på grund av bristfälligt underhåll. Statsrådet säger gång på gång att man ska stoppa transporterna när väglaget är dåligt, men hur ska då leveranser till industrierna fungera? Lika viktigt är leveranser av mediciner och medicinsk utrustning, livsmedel och kläder. Dessutom riskerar räddningstjänst, ambulans och polis att fördröjas i sina viktiga tjänsteutövningar. Statsrådet säger också att det inte finns några budgethinder för . Den fråga man då ställer sig är naturligtvis: Varför ser det då ut som det gör på våra vägar? Viktigt i sammanhanget är att kritiken inte riktas mot dem som utför halkbekämpningen på vägarna, utan kritiken ska riktas mot upphandlingssystem och styrning av insatserna. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa en godtagbar standard gällande underhållet av vintervägar?
ip · H810481 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:481 Åtgärder för att uppfylla klimatmålen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vi var redan då många som varnade för att detta beslut skulle leda till elbrist, men regeringen blundade för verkligheten. Detta har resulterat i att tvingats importera smutsig el från utländska kolkraftverk. beslutade dessutom att starta upp det oljeeldade kraftverket i . Det kördes till och från, om än på låg effekt, . har alltså börjat elda med olja för att klara elförsörjningen. Det är högst anmärkningsvärt och går stick i stäv med vår gemensamma ambition om att nå klimatmålen. Ska klara klimatmålen krävs en ökad elektrifiering av samhället. Transporter och industrier måste gå från fossila till rena drivmedel. Då behövs mer el, och ren sådan. Experter pekar på att elanvändning måste öka . Regeringens energipolitik går inte ihop och i förlängningen äventyrar det svensk industris gröna omställning. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Hur ämnar ministernverka för att säkerställa den gröna omställningen och att vi uppfyller vårgemensamma ambition att nå klimatmålen med tanke på den senaste tidens utveckling?
ip · H810482 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:482 Åtgärder mot närgångna vargar av (M) till Statsrådet (S) Tidningen rapporterade om hur en skolklass från , i , fick ställa in en idrottslektion som läraren planerat att genomföra utomhus. Skälet till att lektionen ställts in är att närgångna vargar bedöms utgöra en för stor risk. Tidningen rapporterar vidare att närvaron av varg i fortsätter att öka och att vargnärvaron fortsätter att ställa till problem och skapa otrygghet för de boende. dödades en älg alldeles i närheten av ett bostadshus. I anslutning till de skidspår där den ovan nämnda skolklassen skulle genomföra sin idrottslektion dödades ett rådjur. Platsen ligger endast från . Målet för vargstammen i är att den ska uppgå till mellan 170 och 270 individer och att utbredningsområdet för varg ska vara hela utom den alpina regionen och . Vargstammens koncentration ska minskas där den är som tätast, och vargens förekomst i renskötselområdet ska begränsas till de områden där den gör minst skada. är den svenska vargpopulationen i huvudsak koncentrerad till ett fåtal län som drabbas särskilt hårt. För att acceptansen för varg inte ska minska ytterligare är det därför viktigt att länsstyrelserna säkerställer att beslut efterlevs. En bristande vargförvaltning skapar otrygghet för dem som genom sitt boende kommer nära vargen. Den nämnda händelsen ovan är ett alldeles för tydligt – och dåligt – exempel på vad som kan hända. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på kort sikt så att invånarna i kan känna trygghet och få en acceptabel psykosocial livsmiljö rörande rovdjurstrycket? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att beslut följs om såväl antal vargar som god geografisk spridning? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att skollektioner inte behöver ställas in på grund av högt rovdjurstryck i ?
ip · H810483 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:483 Handeln mellan och av (M) till Statsrådet (S) Precis på upploppet av förhandlingarna mellan och nåddes en överenskommelse om hur handeln parterna emellan ska regleras framöver. Även om avtalet är välkommet och till stora delar bra innebär det dock en ny situation i den inbördes relationen såväl för britterna som för . Ytterligare förhandlingar mellan EU och UK är initierade för att underlätta tillståndshanteringen avseende transporter och logistik samt för att börja godkänna brittiska yrkeskvalifikationer i EU. Handeln mellan och minskade dramatiskt , till stor del under inverkan av coronapandemin. En bromskloss för att återhämta handelstappet är brexiteffekter vilka drar ned den brittiska tillväxten med . räknar med att det dröjer till början av 2022 innan man har lyft upp den brittiska ekonomin till samma storlek som innan pandemin. Många ekonomer räknar dock med att detta kommer att ta till. Därför är det angeläget från båda ländernas sida att agera handlingskraftigt för att påskynda återhämtningen. Det planeras att i närtid arrangera ett gemensamt så kallat länderna emellan, vilket är gott men inte nog. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare insatser avser statsrådet och regeringen att göra för att raskt återupprätta handelsutbytet mellan och ?