ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H91061 · 2021-10-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:61 Återvändande IS-terrorister av (SD) till Utrikesminister (S) har gjort sig känt som en av västvärldens större exportörer av terrorister. Det säger naturligtvis en del om situationen för , inte minst sett till regeringars misslyckade migrations- och integrationspolitik. I efterdyningarna av IS fall har vi åter blivit varse om detta då flertalet individer som aktivt valt att ansluta sig till terrorsekten nu har återvänt, och fler är att vänta. rapporterade att väntar ytterligare tio stycken så kallade IS-kvinnor, som tillsammans även medbringar 20 barn. är dessutom inblandat i deras resa hit. De som redan har anlänt till har delgetts misstanke om brott men lever fritt i det svenska samhället. Vilken risk de utgör för laglydiga svenskar är svårt att säga, men att de – mot bakgrund av sitt deltagande i en terrorsekt – inte förtjänar att leva fritt bland oss övriga bör vara uppenbart för de flesta. Tyvärr finns risken att de berörda individerna blir kvar i och att vi misslyckas med att lagföra dem. Detta är ett svek mot alla som fallit offer för IS terror, men också ett potentiellt hot för svenskar i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att garantera att återvändarna inte utgör ett säkerhetshot i ? Vilken roll har haft i att möjliggöra kvinnornas resa till ?
ip · H91062 · 2021-10-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:62 Personalbristen inom hotell- och restaurangbranschen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har konsekvent höjt bidrag under pandemin, vilket nu försvårar rekryteringar till serviceyrken. senast är det hotell och restauranger i hela landet som har stor brist på personal när samhället nu öppnat upp igen. De största utmaningarna för branschen handlar om att trygga kompetensförsörjningen, rapporterar . ”I det här akuta läget måste alla lediga platser marknadsföras på samtliga kanaler. På handlar det om en samverkan mellan flera olika aktörer för att göra yrket mer attraktivt”, säger en företagsrådgivare på Arbetsförmedlingen till . Vart de som varit anställda i branschen har tagit vägen finns det inga exakta svar på, skriver . ”Det går inte att svara på vart de tagit vägen någonstans men det är möjligt att de har hittat andra serviceyrken eller valt helt andra yrkesbanor”, säger företagsrådgivaren. Det finns enligt inga kommuner som sticker ut i nordvästra eller i landet som helhet, utan personalbristen ser likadan ut i alla kommuner. ”Problematiken man upplever är ungefär den samma men man har lite olika förutsättningar”, avslutar företagsrådgivaren. Motsvarande rapporter från arbetsgivare kommer från . Det är svårt att få tag i personer som söker de aktuella lediga tjänsterna i serviceyrken trots att har bland den högsta arbetslösheten i . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta på kort sikt för att öka arbetssökandes vilja att söka de lediga jobben? Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att öka kontrollen att arbetssökande söker de lediga jobb som finns? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka mobiliteten hos arbetssökande att flytta exempelvis norrut till lediga jobb? Vilka uppdrag har ministern gett till Arbetsförmedlingen eller andra myndigheter för att säkerställa att personer tar lediga jobb i stället för att passivt uppbära a-kassa?
ip · H91063 · 2021-10-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:63 Elmarknadshubbens framtid av (KD) till Statsrådet (S) Elmarknadshubben har diskuterats . Hubben har fått stor kritik – inte minst av risk- och säkerhetsskäl. Den har också kritiserats för att inte längre vara relevant med tanke på att den elhandlarcentriska modellen inte längre planeras att införas. Den stora risken med hubben är att den kommer att samla elkunders alla mätvärden på ett och samma ställe; den kommer inte heller att lösa den framtida elmarknadens behov. I fjolårets budget och i regeringens regleringsbrev till gavs myndigheten i uppdrag att göra en riskanalys kring ett eventuellt införande av hubben. Ett bra initiativ, men tyvärr blev dock slutprodukten ett tunt pm där huvudfrågan inte berörs. Frågan om huruvida elsystem går att kartlägga via kunderna och deras förbrukning analyseras inte. Sårbarheten väljer man således att utelämna. Det är anmärkningsvärt att ansvarig myndighet tar så lätt på det uppdrag som givits dem och på en risk som påkallats av tunga remissinstanser. Efter sommarens cyberattacker mot Coop har jag svårt att förstå hur ministern resonerar kring hubben. Vi oppositionspartier har tydligt markerat att hubben är fel väg framåt och att fokus i stället bör läggas på att säkerställa en trygg elförsörjning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är ett införande av hubben fortfarande aktuellt även om tankarna om den elhandlarcentriska modellen skrotats? Hur bedömer statsrådet hubbens värde relaterat till risk och säkerhet, och avser statsrådet att ta några initiativ med anledning av detta?
ip · H91064 · 2021-10-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:64 Svenskt jordbruks konkurrenskraft av (M) till Näringsminister (S) Svenskt jordbruks konkurrenskraft och lönsamhet hämmas av höga skatter och omfattande administration. har drivmedelskostnaderna ökat och bidragit till att ytterligare försämra konkurrenskraften. Jag vill därför fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft?
ip · H91065 · 2021-10-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:65 Nedgrävning av elledningar av (M) till Statsrådet (S) Det råder stor brist på el i , vilket har gjort oss mer beroende av importerad el. Nedstängningen av reaktorer kunde ha undvikits om bara regeringen hade visat en politisk vilja till det, vilket inte regeringen gjorde. Bristen på nätkapacitet i är även den stor, och måste nu kraftfullt bygga ut nätkapaciteten för att klara framtidens elbehov. Normalt brukar ju elbolagen planera utbyggnaden och sedan mer eller mindre köra över landets markägare, som drabbas hårt av dessa inskränkningar på sina marker. Luftledningar har varit det mest vanliga sättet att bygga nya elledningar på, men de tar stor plats i landskapet, drabbar många markägare och förstör värdefull produktionsmark. Skogen och marken är viktiga resurser i för att klara produktionen av skogsråvaror och mat. måste stärka äganderätten och ta större hänsyn till att vi kan producera mer skog och mer mat på landets marker. Därför behöver regeringen jobba mer med att gräver ner sina elledningar i stället för att bygga nya kraftledningsgator igenom det svenska landskapet. Det vore också mer rimligt att statens skogar och reservat användes för nya elledningar än att man belastar markägare med det stora intrånget att de msåte ha luftledningsgator på sina marker. Mina frågor till statsrådet är: Vad avser ministern att göra för att stärka äganderätten för landets markägare då nya ledningsgator planeras och ska byggas i ? Avser ministern att ta någon form av initiativ för att tvinga elbolagen att bygga mer markkabel i stället för nya luftledningar?
ip · H91066 · 2021-10-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:66 Åtgärder mot en ökad vargstam av (M) till Näringsminister (S) Sjundareviret sträcker sig ungefär från E4:an mellan och och bort till sjön i väst. har det inträffat fem angrepp mot fårbesättningar i Sjundareviret, som breder ut sig i både och . Det finns också rapporter om att katter har försvunnit i området. har länsstyrelserna i och gemensamt fattat beslut om skyddsjakt av en varg i Sjundareviret. Det var i samma revir, Sjundareviret, som vargarna 2018 slog ut största fårgård på Molstaberg efter att ha massakrerat cirka 60 får. Alla vargar är oftast lika stora problemindivider. Då kan det behövas starkare åtgärder än att bara skjuta av en enskild varg. Lagstiftningen medger bara möjlighet att bevilja skyddsjaktstillstånd på en varg i taget tills problemet upphör. En minskning av en vargindivid i taget i områden med mycket mänsklig aktivitet är en ineffektiv åtgärd. För att nå effektivitet i skyddsjakten borde man kunna eliminera hela revir och inte enskilda vargar. Det är väldigt många småföretagare som arbetar hårt för att bidra till livsmedelsförsörjningen och för att vi ska ha öppna landskap. Dessa fårägare uppmanas att sätta upp rovdjursstängsel, även mot vattenlinjer. Bidrag utgår till en liten del för att sätta upp stängsel, men på totalen blir det en helt orealistisk lösning för de flesta. Hot och trakasserier mot personer som ansöker om skyddsjakt på rovdjur förekommer i allra högsta grad. Flera som skulle vilja ansöka om skyddsjakt avstår enligt uppgift av rädsla för sina djur, sin familj och sig själv. Detta är något helt oacceptabelt och måste stävjas. Eftersöksjägare fyller en viktig samhällsfunktion för att vilda djur inte ska behöva lida vid trafikolyckor med vilt. De avlastar polisen och är snabbt och effektivt på olycksplatsen med god kännedom om både närmiljön och viltet. Eftersöksjägare får en liten symbolisk ersättning och utför uppdraget mer eller mindre på ideell basis. vittnar många eftersöksjägare om både hot och våld vid eftersök på rovdjur, vilket lett till att fler inte längre gör dessa eftersök. Gruppen militanta djurrättsterrorister blir allt grövre i sina aktioner, och av den anledningen behöver jägare som ansöker om och utövar skyddsjakt samt genomför eftersök och licensjakt skyddas i sitt samhällsuppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: Har ministern för avsikt att vidta några åtgärder för att möjliggöra åtgärder för skyddsjakt på ett helt revir? Hur avser ministern att säkerställa tryggheten för djurhållare i och kring Sjundareviret? Har ministern för avsikt att vidta några åtgärder för att möjliggöra sekretessbeläggande av personuppgifter om den som ansöker om skyddsjakt för ökad säkerhet?
ip · H91067 · 2021-10-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:67 hästnäring av (M) till Näringsminister (S) I bedrivs hästverksamhet i många olika former. I begreppet hästverksamhet ingår, enligt egna promemoria, trav och galopp, alla ridsportens grenar – till exempel dressyr och hoppning – hästträning och ridutbildning, turridning, avel, uppfödning, hästuthyrning, uthyrning av stallplatser och hingsthållning. Praxis för bedömningen av om hästverksamhet, förutom vad gäller trav, utgör näringsverksamhet eller inte saknas i stora delar. Med avelsverksamhet avses avels- och uppfödningsverksamhet. En förutsättning för att näringsverksamhet ska anses föreligga är att avelsverksamheten bedrivs i syfte att sälja de framavlade/uppfödda hästarna eller om de ska ingå i en annan hästverksamhet som ägaren bedriver. ingår då som en del i helhetsbedömningen av om verksamheten ska anses utgöra hobby- eller näringsverksamhet. Några viktiga omständigheter, förutom de som tidigare beskrivits, som måste beaktas vid bedömningen är bland annat hur många avelsston som finns i verksamheten. Det finns dock inga regler om antal utan detta bedöms olika över landet, vilket gör det både orättvist och svårhanterligt. Därför behövs ett förtydligande uppdrag till om hästnäringens betydelse och att även småskaliga verksamheter kan klassas som näringsverksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka initiativ har ministern tagit för att förbättra för hästnäring? Har ministern för avsikt att förtydliga regelverket så att det blir tydligt att även småskaliga verksamheter kan klassas som näringsverksamhet?
ip · H91068 · 2021-10-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:68 Höjningen av räntan på av (V) till Statsrådet (S) Under pandemin blev det tydligare än någonsin hur viktigt det är att alla får möjlighet och tillgång till utbildning samt att trösklarna in måste vara så låga som möjligt. Rekordmånga har sökt till högskolor, universitet, yrkeshögskolor och folkhögskolor. kan vi konstatera att föräldrars utbildningsbakgrund, klasstillhörighet och sociala förutsättningar är faktorer som spelar stor roll för unga personers möjligheter att bli antagna och klara av en högre utbildning. presenterade regeringen ett förslag på ett nytt omställningsstudiestöd. Omställningsstudiestödet ska göra det enklare för personer med arbetslivserfarenhet att vidareutbilda sig eller läsa en helt ny utbildning för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det är en bra idé, men så föreslås reformen finansieras genom en extrem höjning av räntan på studiemedlets lånedel, från dagens till 0,5–0,vilket har mött stora protester som även vi i ställer oss bakom. 85 000–90 000 personer har skulder hos Kronofogden på grund av studieskulder som de har haft problem med att betala tillbaka. Antalet skuldsatta har ökat och påminnelseavgifterna har också blivit betydligt högre. Därför är det svårt att förstå varför regeringen i detta läge väljer att höja räntan och därmed skuldsätta ytterligare personer, vilket även höjer trösklarna till högre utbildning. I och med detta förslag väljer också regeringen att ställa ungas möjligheter till utbildning mot äldres möjligheter att ställa om mitt i livet, vilket vi starkt motsätter oss. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att granska de självklara negativa effekterna av regeringens förslag om att kraftigt höja räntan på ? Vilka skäl ligger till grund för beslutet att höja räntan på i stället för att finansiera omställningsstudiestödet via statens budget? Avser statsrådet att gå vidare med höjningen av räntan på trots den kraftiga kritik som framkommit från flera studentorganisationer?
ip · H91069 · 2021-10-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:69 Miljökrav vid fordonsbesiktning av (V) till Infrastrukturminister (S) släppte regeringen fram de nya föreskrifterna för kontrollbesiktning, TSFS 2017:54. Tvärtemot S-MP-regeringens högtidstal om miljö- och klimatpolitik sänktes miljöambitionerna kraftigt med de nya föreskrifterna. För det första sänktes nivåerna för att kontrollera partikelutsläpp genom att det tidigare så kallade skyltvärdet, som är specifikt för varje fordonsmodell, togs bort som parameter och genom att partiklar numera endast mäts mot generella och mycket högre satta gränsvärden. På det sättet tillåts mycket högre utsläpp av partiklar. För det andra görs kontrollen med de nya föreskrifterna inte längre mot de registrerade fel som fordonets omborddiagnossystem (OBD) har upptäckt. OBD-systemet mäter och övervakar bilens utsläpp, och med de tidigare föreskrifterna kunde registrerade felkoder från systemet leda till underkännande vid besiktning, vilket numera inte är fallet. För det tredje undantar Transportstyrelsens nya föreskrifter dieselfordon från mer detaljerad avgasmätning. Med de nya föreskrifterna ska besiktningsteknikern endast mäta avgasutsläppen med blotta ögat, i stället för att göra en opacitetskontroll (som mäter täthet) eller partikelräkning. Enligt besiktningsbranschens rapport – Fordonsbesiktningsbranschen har med de nya föreskrifterna rasat bland EU-länderna och har bland de lägsta miljökraven för fordonsbesiktning bland alla EU-länder. har antalet bensinbilar som underkänns halverats, och antalet dieselbilar som underkänns är bara en tredjedel så många som . Besiktningsbranschen konstaterar: ”Som Fordonsbesiktningsbranschen konstaterat i tidigare branschrapporter så är numera bland de sämsta i EU vad gäller att ställa miljökrav vid besiktning. Det finns dock ingenting som formellt hindrar från att ställa högre krav, men trots detta kvarstår det generösa svenska regelverket.” (Branschrapport , s. 26). Transportstyrelsen, som tagit fram de nya föreskrifterna, hänvisar till det nya EU-direktivet 2014/45/EU, men direktivet kräver inte på något sätt dessa sänkta nivåer. Med de nya föreskrifterna har plötsligt de lägst ställda miljökraven av alla länder i EU. Det här är mycket anmärkningsvärt och inte på sin plats i ett land som säger sig vilja gå i bräschen för världens miljö- och klimatarbete. Dessutom kräver föreskrifterna inte heller att någon miljökontroll ska göras av A-traktorer. Detta har att göra med att inga utsläppskrav ställs på A-traktorer vid registrering och besiktning. Det här är anmärkningsvärt, särskilt med tanke på att antalet A-traktorer växer kraftigt och utgör en allt större utsläppskälla från transportsektorn. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att de sänkta miljöambitionerna för de nya föreskrifterna för kontrollbesiktning är i linje med regeringens övriga politik för minskade utsläpp från transportsektorn? Avser ministern att ta initiativ för att höja miljöambitionerna vid kontrollbesiktning? Avser ministern att verka för att det ställs miljökrav vid registrering av A-traktorer samt att kraven följs upp vid kontrollbesiktningar?
ip · H91071 · 2021-10-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:71 De höga bränslepriserna av (SD) till Statsrådet (S) noterades ett pris på hela per liter diesel. För många är det höga bränslepriset en tung post i ekonomin, väldigt tung. För åkerier, som utför samhällsviktiga transporter, är kostnaden direkt hotande för verksamheten. Ett åkeri i västra ställer sina bilar i protest mot det höga dieselpriset. Åkeriägaren säger att den senaste tidens prishöjningar på bränslet är droppen som fått bägaren att rinna över och att det är ohållbart. För åkeriets del betyder det höga dieselpriset att kostnaden för enbart bränslet ligger på milen. Bara har dieselpriset stigit , och det är inget som den enskilde åkeriägaren kan stå för utan den kostnaden måste föras vidare till kunden. Med ökade kostnader för transporter söker sig kunderna till billigare alternativ, och då flyttas gods över på lågpristransporter – transporter som präglas av social dumpning och ett hänsynslöst utnyttjande av människor. I kölvattnet av dessa transporter förekommer både dieselstölder och insmuggling av gammal öststatsdiesel. Det höga bränslepriset i blir alltså kontraproduktivt och styr över transporter till fordon som ofta kör på ett avsevärt sämre bränsle än den miljödiesel vi har i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att bränslepriserna i åtminstone hamnar i paritet med priserna i de länder vi konkurrerar med?
ip · H91072 · 2021-10-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:72 Yttrandefrihet för försvarsmaktsanställda av (SD) till Försvarsminister (S) Anställdas rätt till sin grundlagsfästa yttrandefrihet och fria åsiktsbildning är fundamentalt i samhället. Det gäller i synnerhet offentligt anställda, som måste kunna uttrycka sig fritt så länge det inte finns begränsningar i sekretessbestämmelser eller liknande. Tyvärr har det visat sig att försvarsmaktsanställda på olika sätt begränsats i sin yttrandefrihet. har bland annat 2019 (i ärende med dnr 245-2018) utrett ett ärende rörande en officer som har utsatts för repressalier efter att ha gjort vissa inlägg i sociala medier och kritiserat myndighetens riktlinjer för medarbetares uppträdande i sociala medier. Att de som arbetar inom staten har samma yttrande- och åsiktsfrihet som andra medborgare är fundamentalt. Dessutom kan den statsanställda både bidra med faktaunderlag och synpunkter i den offentliga debatten. En annan viktig synpunkt som även Värdegrundsdelegationen skrivit om är att den statsanställda inte bör dra sig för att i vissa situationer offentliggöra missförhållanden. Det är därför allvarligt att försvarsmaktsanställda upplever att de inte kan yttra sig på samma sätt som många andra medborgare. I sociala medier finns det också många anonyma konton med koppling till Försvarsmakten och som på ett föredömligt sätt har bidragit till försvarsdebatten. Att försvarsmaktsanställda anser att de inte öppet kan uttrycka sina åsikter i offentligheten är ett underkännande för hur myndigheten arbetar med dessa frågor. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att tillse att även försvarsmaktsanställda kan utöva sin yttrandefrihet och bidra till den allmänna debatten?
ip · H91073 · 2021-10-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:73 Effektivare åtgärder mot vildsvinsskador av (SD) till Näringsminister (S) rapporterades återigen omfattande skador orsakade av vildsvin. I en artikel i framgår att LRF signalerat de eskalerande problemen och att stora arealer tas ur produktion på grund av viltskador. Det framgår även att viltskadorna hotar livsmedelsproduktion. Enligt en rapport från , , har viltskador mer än fördubblats . Enligt LRF råder krisläge – lantbrukare tvekar om att bedriva lantbruk på grund av viltskadorna. Man efterlyser agerande från myndigheter och beslutsfattare för att hantera överstora viltstammar. Problemen är inte nya. har det rapporterats om omfattande förstörelse orsakad av vildsvin och att hela områden med mark och gröda förstörs. Flera djurslag orsakar skador, och vildsvin är ett av de djurslag som orsakar störst skador. Förändringar och åtgärder har satts in, vilka medverkar till viss hantering av vildsvinsstammen. Men flera och mer effektiva insatser är nödvändiga för att minska stammen där den är överstor, för att motverka skadegörelsen den orsakar och för att värna jordbrukares och markägares verksamheter och ägor. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När och på vilka sätt ska ministern agera för en mer effektiv vildsvinsförvaltning i syfte att skydda markägare och jordbruk från de omfattande skadorna?
ip · H91074 · 2021-10-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:74 Barnäktenskapsbrott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har tidigare i en skriftlig fråga (fråga 2020/21:3451) framfört frågeställningen kring varför i princip ingen döms för barnäktenskapsbrott trots att vi vet att det förekommer. En invändning som mitt parti hade redan när lagen infördes var det extremt låga straffvärdet i förhållande till allvaret i brottet. Ett maximalt straff fängelse är i förhållande till brottet knappast i linje med vad allmänheten ser som ett rimligt straff. Lågt straffvärde ger också låg prioritet hos polis och åklagare. Svaret på min skriftliga fråga saknade konkreta åtgärder som faktiskt skulle leda till att fler barn får upprättelse och till att fler förövare döms. Som det är så döms i princip ingen, och barnen lämnas åt sitt öde. Samla kunskaper, nationella kompetensteam och samordnade myndighetsinsatser låter givetvis bra, men har ännu inte alls fått den effekt som regeringen påstår sig vilja se. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kan en straffskärpning förväntas för barnäktenskapsbrott?
ip · H91075 · 2021-10-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:75 Undersökningar om förbjudna äktenskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Barnäktenskap ingångna utomlands är förbjudna i . Trots detta förs många flickor utomlands och påtvingas äktenskap. Då höstterminen startade saknades elever i klassrummen. Det är dock ovisst hur många barn som påtvingas äktenskap. Det finns ringa uppgifter och undersökningar om statistik i närtid, om i vilken grad unga personer kan välja partner själv, och hur statistiken ser ut gällande påtvingade äktenskap och månggifte. Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck noterar att kartläggning och statistik utgör viktiga underlag för att identifiera vad som behövs för att utveckla stöd till utsatta personer. Man tar även upp att nationella kartläggningar och statistik kring hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning av flickor och kvinnor i förekommer i begränsad utsträckning. De nationella studier man tar upp är undersökningar och rapporter , 2009 och 2018. Nationella kompetensteamet har själva 2019 kartlagt förekomsten av bortförda personer i hederskontext och barn som då uppgavs vara gifta. vill att mer regelbundna undersökningar införs gällande hur möjligheterna ser ut att själv välja partner samt förekomsten av barngifte, tvångsgifte och månggifte. Detta för att öka kännedomen om problematiken och omfattningen och för att kunna sätta in stöd till utsatta. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ser ministern behov av att regeringen tillser att kontinuerliga undersökningar införs om hur många barngiften, tvångsgiften och månggiften som förekommer och hur möjligheterna ser ut för frivalspartnerskap?