ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810679 · 2021-04-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:679 Tillämpningen av pandemilagen vid idrottsevenemang av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Pandemilagen anses av regeringen ge möjlighet till ett mer träffsäkert regelverk. ser vi stora skillnader i verksamheters möjligheter att på ett smittsäkert sätt ta emot besökare. I handeln, butiker och besöksmål kan stora folkmassor samlas på begränsat avstånd, medan flertalet kultur- och idrottsinstitutioner samt kyrkor, med stora ytor och förmåga att ta emot människor, fortfarande lever med begränsningen om åtta personer. Frustrationen över rådande regelverk är stor, och många runt om i landet frågar sig varför träffsäkerhet och likvärdighet inte förbättras. hade allsvenskan äntligen premiär. Till mångas besvikelse spelades matcherna med restriktionerna om åtta personer i publiken. För att exemplifiera hur fel pandemilagen slår mot idrotten kan vi se hur gjorde när de mötte . I publiken hade åtta biljetter lottats ut bland årskortsmedlemmarna. därifrån, i samma arena, satt 150 personer i restaurangavdelningen och tittade på samma match. var inte ensamma; de klubbar som har restaurangavdelning på sin arena hade den öppen. Argumentationen från regeringens och sida till varför restriktionerna om publikantalet står fast är att undvikandet av smittspridning inte kan garanteras/säkras när man tar sig till och från arenan. Det ter sig ologiskt när 150 personer tar sig in i ena ändan av arenan och åtta i den andra. De har alla tagit sig till arenan. Idrotten har sedan restriktionerna infördes arbetat fram potentiella möjligheter till ett smittsäkert öppnande. Idrotten är experter på att hålla säkra event; inte minst har de stor erfarenhet från derbymatcher där det är av stor vikt att hålla isär grupperingar från varandra. Med tanke på att rådande pandemilag blir ologisk i idrottens värld vill jag ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Frustationen inom idrottsvärlden växer sig allt starkare. Förstår ministern att nuvarande restriktioner är ologiska, som i ovanstående exempel? Diskuterar ministern med om ett återuppöppnande för publik inom idrotten den här sommaren? Är ministern beredd att göra skillnader i restriktionerna mellan arenor som är utomhus respektive inomhus?
ip · H810680 · 2021-04-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:680 Strandskyddets framtid av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) De flesta politiker säger att de vill ha en levande skärgård. Frågan är hur detta ska förverkligas om staten stoppar utvecklingen i områden som ligger utefter kusten och på våra öar i . För näringsidkare är det exempelvis näst intill omöjligt att få bygga anläggningar som varv och bryggor. Dessutom gör strandskyddslagen att det i princip är stopp för att anlägga bryggor och sjöbodar samt nya bostadshus inom strandskyddsområden i skärgård och kustområde. Detta är ett alltför långtgående intrång i äganderätten. Ska landsbygden och vår skärgård kunna utvecklas kan vi inte ha den sortens hämmande strandskydd som vi har . Strandskyddet behöver reformeras. Mina frågor till miljö- och klimatminister är: Är det ministerns och regeringens intention och målsättning att den förändring av strandskyddet som arbetas fram ska möjliggöra mer byggande i strandnära läge i – ja eller nej? Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra mer nybyggnation i skärgården?
ip · H810681 · 2021-04-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:681 Kostnaden för LAS-överenskommelsen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har analyserat ett antal tydliga kostnadsposter i parternas . Centrala kostnader förväntas staten finansiera. En sänkning av arbetsgivaravgiften om föreslås. Motsvarande belopp ska sedan företagen betala in till parternas omställningsorganisationer. För företag utan kollektivavtal sker en växling till en ny statlig omställningsorganisation. Statens finanser försämras med som konsekvens av förslaget. Tillsammans med kostnaden för friår om vid fullt utnyttjande och skrivningar om höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen om kostar LAS-paketet skattebetalarna . Dessutom stipuleras en engångsutbetalning till en löntagarfondsliknande ”kollektivavtalad a-kassa” om i uppgörelsen. Totalt kostar paketet under nästa mandatperiod. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Hur ska kostnaden om finansieras? Hur många jobb beräknar regeringen att ska ge? Vilka är de beräknade samhällsekonomiska vinsterna av en kostnad på 140 miljarder för skattebetalarna?
ip · H810682 · 2021-04-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:682 erkännande av folkmordet av (SD) till Utrikesminister (S) påbörjade ett systematiskt och hänsynslöst folkmord på armenier, assyrier, syrianer, kaldéer och pontiska greker. Det absolut minsta vi kan förvänta oss är ett erkännande av denna händelse, inte minst mot bakgrund av att många av offrens anhöriga är en del av vårt svenska samhälle. Mot bakgrund av vad som skett kan oviljan att erkänna folkmordet tyckas vara extra märklig. fattade nämligen beslut om att erkänna folkmordet . Året därpå, 2010, fattade en riksdagsmajoritet ett beslut om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om just detta, och lovade nuvarande statsminister att erkänna folkmordet om han skulle hamna i regeringsställning. , , har den socialdemokratiskt ledda regeringen fortfarande inte fullföljt sitt löfte till svenska folket, och man har trotsat tydliga uppmaning. Sveket grundar sig enligt statsminister på att det är ”en oerhört komplex fråga”. I andra länder har det dock inte ansetts vara särskilt komplext, då flera regeringar har valt att gå vidare med ett erkännande. Faktum är att det till och med är förbjudet enligt lag att förneka det i . , på 106-årsdagen av starten på folkmordet, kunde president meddela sitt beslut att även erkänner folkmordet. I är man dock uppenbarligen alldeles för rädd för , så man väljer att svika offren och offrens anhöriga genom att inte ens konstatera ett historiskt faktum. Bara det att utrikesminister på årsdagen twittrade om denna etnoreligiösa utrensning som ”massövergrepp” säger en hel del, men det framstår som märkligt då det bara är någon vecka sedan samma regering aviserat ambitionen att förbjuda förnekelse av Förintelsen. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Varför har låtit bli att följa riksdagsbeslutet om att erkänna folkmordet ? Vad menar regeringen med att frågan är oerhört komplex? Står ministern fast vid ordvalet om att det som skedde var ett ”massövergrepp”?
ip · H810683 · 2021-04-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:683 grunduppdrag av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) som företag grundades och är ett av svenska statens största företag, sett till antal anställda i . Ett av mål är att 1 100 av medarbetarna ska gå vidare till en anställning hos en annan arbetsgivare. Här har man historiskt haft en stor framgång. När grundades var uppdraget att skapa sysselsättning för personer med funktionsnedsättning, och uppdragen bestod nästan uteslutande av egen produktindustri. Allteftersom den svenska arbetsmarknaden har förändrats har också verksamhet förändrats, och består en stor del av uppdragen av serviceyrken och entreprenader inom andra företag. Dock är grunduppdrag detsamma som det alltid varit: att ge människor med psykiska eller fysiska funktionshinder möjlighet att få meningsfulla jobb. huvuduppgift är att skapa utvecklande jobb åt personer med en dokumenterad funktionsnedsättning. Dock har det länge framförts kritik som pekar på att Arbetsförmedlingen använder sig av för att dölja nyanlända ur arbetslöshetsstatistiken, vilket är problematiskt. Genom det tillkännagivande som gav regeringen har regeringen nu fått ett uppdrag enligt följande formulering: ”bör återgå till sitt grunduppdrag att skapa arbete åt personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar.” Detta ser vi nu som ett steg i rätt riktning. Detta då Arbetsförmedlingen använder funktionshinderskoderna på ett högst tveksamt sätt, då brister i det svenska språket inte ska klassas som ett fysiskt eller psykiskt funktionshinder. Risken är att man skapar en undanträngningseffekt för dem som på riktigt har behov av . Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Delar ministern uppfattningen att Arbetsförmedlingen har använt för att dölja nyanlända ur arbetslöshetsstatistiken? Kritiken mot är mångfasetterad. Hur ska regeringen återuppbygga förtroendet för ?
ip · H810684 · 2021-04-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:684 Trängselskatt och smittspridning i kollektivtrafiken av (SD) till Finansminister (S) Trängsel i kollektivtrafiken har varit och är fortsatt ett stort problem för att hålla nere smittspridningen av covid-19. Även om uppmaningen är att jobba hemifrån finns det ett antal yrken där det inte är möjligt, exempelvis vårdpersonal, och vid ett flertal tillfällen har det uppmärksammats omfattande trängsel i kollektivtrafiken, särskilt vid inställda avgångar. Den som väljer bilen som färdmedel, och därmed minskar trängseln i kollektivtrafiken, har dock under pågående pandemi fått betala trängselskatt – en inte obetydlig summa. har tidigare påpekat att det vore rimligt att tillfälligt stoppa trängselskatten under pandemin för att därmed skapa incitament för människor att hitta alternativa färdvägar och minska trängseln i kollektivtrafiken – särskilt under rusningstid. Regeringen har dock varit av uppfattningen att trängselskatten bör vara kvar. När finansministern har bemött frågor på ämnet har svaret varit att trängselskatten enbart är att se som en ökad arbetskostnad för personer och att detta ska hanteras inom ramen för den tillfälliga skattereduktion för arbetsinkomster som regeringen föreslagit. Detta är dock inte enbart en fråga om ökade arbetskostnader. Det är framför allt en fråga om att hålla nere smittspridningen. Att använda styrmedel för att minska trängseln. Trängselskatten är en åtgärd som flyttar folk från bilar till bussar, tåg och tunnelbana – när vi borde agera precis tvärtom. När regeringen har fått skjuta på vaccinationsmålet kommer det att finnas ett behov av att minska trängseln och smittspridningen i kollektivtrafiken även . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att verka för att minska eller tillfälligt stoppa trängselskatten? Anser ministern att trängselskatten har en reducerande effekt på antalet personer som använder bil som färdmedel till och från jobbet?
ip · H810685 · 2021-04-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:685 Brandskydd hos äldre och personer med funktionsnedsättning av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) blir frågan om brandsäkerhet aktuell av tragiska skäl. Alltför många människor har omkommit på grund av bostadsbränder, och i många av dessa fall är det äldre personer. finns en strävan att äldre personer och personer med funktionsnedsättning så långt det är möjligt ska bo kvar i sitt eget hem. Och i stället för vårdboende alternativt gruppbostad får de hälso- och sjukvårdsinsatser, hemtjänstinsatser och bostadsanpassning i hemmet. Detta innebär att det finns fler människor som har svårare att sätta sig i säkerhet vid brand. Det handlar inte om att dessa målgrupper står för en högre procent av bostadsbränder, men de har svårare att klara sig om en brand skulle uppstå. Det finns dock vissa individer i dessa målgrupper som även har en förhöjd risk för uppkomst av brand, och det är rökare som även har olika former av psykisk eller fysisk funktionsvariation. Det finns en risk att man tappar cigaretten, inte har möjlighet att ta upp den eller släcka den. Det finns flera fall där hemtjänstpersonal vittnat om faran med detta och där det hänt upprepade gånger att man har tappat cigaretter som legat på golv och gjort brännmärken. Risken är stor trots flera tillsynstillfällen dygnet runt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Hur ser statsrådet på att införa nationella riktlinjer gällande behovsanpassat brandskydd? Hur ämnar statsrådet verka för att tydliggöra ansvarsfördelningen gällande brandskydd ute i kommunerna? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att brandskyddet inte skiljer sig åt ute i kommunerna?
ip · H810686 · 2021-04-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:686 Regelförenklingarna av (M) till Näringsminister (S) Regeringens mål om sänkta regelkostnader har misslyckats, konstaterar en ny rapport från . I stället, visade rapporten, ökade företags årliga administrativa kostnader med –2020 och de årliga produktions- och investeringskostnaderna med . Rapporten lyfter även kostnader som härrör från genomförande av ny lagstiftning, vilket landat på runt . Näringsministern har länge talat om vikten av företagare och att regelbördan måste minska för att vi ska kunna stärka vår konkurrenskraft, men än så länge har ingenting hänt. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Med anledning av , vilka slutsatser drar ministern av de ökade regelkostnaderna? Avser ministern att vidta några konkreta åtgärder i närtid för att minska regelkostnaderna för företagen? Hur kommer det sig att redan utlovade reformer, som ett nytt förenklingspolitiskt mål, har blivit så försenade?
ip · H810687 · 2021-04-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:687 Reformeringen av Arbetsförmedlingen av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) För de flesta, i synnerhet bland dem som har någon koppling till eller närmare insikt om hur arbetsmarknadspolitiken fungerar i praktiken, har det alltsedan januariavtalet kom till varit uppenbart att den ”reformering” av Arbetsförmedlingen som skisseras där skulle leda till ett veritabelt haveri. När regeringen och dess samarbetspartier nu skrider vidare med planerna konkretiseras detta stegvis. Att det hela sker när arbetslösheten, särskilt långtidsarbetslösheten, skjutit i höjden under pandemin gör att regeringens agerande framstår som än mer orimligt, oansvarigt och samhällsekonomiskt kostsamt. presenterade IFAU rapporten – erfarenheter från en ny matchningstjänst med fristående leverantörer inom arbetsmarknadspolitiken (2021:7). Det har varit svårt att granska arbetet med pilotprojektet rusta och matcha, Krom, på grund av problem med att få tillgång till all data från Arbetsförmedlingen samt ett tidigare systemhaveri i Kromarbetet hos Arbetsförmedlingen. Men utifrån det som IFAU ändå har kunnat få fram framträder bilden av en märklig byråkratisk apparat som fokuserar på att fixa med ersättningen till de privata aktörerna snarare än att utröna och utgå från behoven hos arbetslösa människor i . Den påkostade algoritmiska konstruktion som ska bära upp Krom, det ”statistiska profileringsverktyget”, är ytterligare ett sätt att mönstra ut den ackumulerade arbetsförmedlarkompetensen på Arbetsförmedlingen till förmån för utdaterade, nyliberalt inspirerade styrningsmodeller. Men inte ens utifrån en snäv uppdragsbeskrivning verkar systemet fungera på ett rimligt sätt. IFAU rapporterar att den modell som styr vilken nivå på ersättning som leverantörerna får möts på den andra sidan av ”inga påtagliga skillnader i aktiviteter mellan deltagare beroende på vilken nivå de tillhör”. Detta system avser alltså regeringen att rulla ut över hela landet. är det oklart vad som ska hända på de platser där privata aktörer inte vill bedriva affärsverksamhet. En utredning med förslag på att kommuner ska kunna vara med som aktörer har sågats av bland annat LO och . har några kommuner ansökt om att få starta egen förmedlingsverksamhet för att kunna täcka upp för otillräcklig privat verksamhet, men dessa har fått nej från Arbetsförmedlingen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att ta konsekvenserna av det rådande läget på Arbetsförmedlingen och stoppa den pågående så kallade reformeringen? Är det ministerns mening att det statistiska profileringsverktyg som används för pilotprojektet rusta och matcha är en adekvat del av en fungerande aktiv arbetsmarknadspolitik? Är det ministerns mening att de kommuner som i slutändan kommer att ha ansvar för långtidsarbetslösa invånares försörjningssituation även fortsättningsvis ska förhindras från att ta egna initiativ där Arbetsförmedlingen fallerar?
ip · H810688 · 2021-04-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:688 Exportkrediter till affärer med av (L) till Statsrådet (S) rapporterade fakta att den svenska myndigheten , , beviljat lånegarantier för investeringar i ett statligt ägt gaskraftverk i . Den första garantin beslutades efter presidentvalet i , som av omvärlden fördömts efter omfattande valfusk och som utlöste de stora demonstrationer för demokrati som pågått i landet . Situationen i är mycket välkänd, och det går inte att skylla på att en inte kände till läget i landet då krediterna beviljades. President har styrt landet med järnhand . Landet har varit en totalitär regim som inte respekterar mänskliga rättigheter och som aktivt förtrycker oppositionen i landet. Den har systematiskt och begått allvarliga övergrepp mot sina egna medborgare. I UD:s rapport om MR i kan en läsa att ”fortsätter att uppvisa allvarliga brister gällande respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati, bland annat vad gäller föreningsfrihet, yttrandefrihet, vallagstiftning och valgenomförande, rättsstatens principer, situationen för frihetsberövade, fackliga rättigheter samt kvinnors och hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna.” Den andra garantin erbjöds , och det totala värdet av lånegarantierna uppgår till . EU har skärpt och utökat sanktionerna mot sedan valet som en reaktion mot de allvarliga brott mot mänskliga rättigheter som pågår i landet och som även omfattar diktatorn . Alltsedan det riggade presidentvalet i har tusentals fredliga demonstranter gått man ur huse för att kräva rättvisa och att de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna respekteras. svar har varit brutalt och regimens våld dödligt. Tusentals av dessa demonstranter, journalister och oppositionella har frihetsberövats. Denna situation har alltså eskalerat och varit mycket uppmärksammad mellan det första och det andra beslutet om att bevilja stöd från . I Kalla faktas granskning uppger EKN:s generaldirektör att det inte är myndighetens uppgift att göra politiska bedömningar av berörda länder utan hänvisar i stället detta till regeringen. Regeringen har gjort en politisk bedömning som lett till att bistånd till dragits in. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömning att det är regeringen snarare än myndigheten som ska göra politiska bedömningar på det handelspolitiska området och specifikt vad gäller exportkrediter? Är det statsrådets och regeringens uppfattning att genom exportkrediter bör subventionera affärer med statligt ägda eller statsnära bolag i som och EU har sanktioner mot landets regim?
ip · H810689 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:689 Träffsäkra pandemiregler för ridsport av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Spridningen av covid-19 är fortsatt stor, och situationen i sjukvården är mycket ansträngd. Det finns självklart risker med att öppna upp alltför många aktiviteter. Ingen vill ju ha smittspridning. Men det finns all anledning att se över bedömningarna och göra skillnad på vissa arrangemang där det finns förutsättningar att ha en smittsäker verksamhet. Inom ridsporten är det relativt enkelt att hålla avstånd, för man sitter på en häst och har minst en hästlängd till nästa ryttare. Att man kan ha tävlingar innebär inte att det måste vara en massa människor som utsätts för smittorisk. De kan gå att arrangera väldigt avskalat. Ministern sa , i en tidigare interpellationsdebatt, att pandemilagen nu skulle ge regeringen bättre möjligheter till ett mer träffsäkert regelverk. Vidare sa ministern att regeringen då, , tittade på att kunna göra skillnad mellan utom- och inomhusverksamheter och att kunna ta hänsyn till storlek på både anläggningen och området där en aktivitet utförs. Ändå finns inga skillnader mellan olika typer av arrangemang och idrotter på plats. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Har ministern för avsikt att återkomma till med ytterligare lagförslag eller andra åtgärder som snabbare skulle kunna ge önskvärd precision för idrott, och särskilt ridsport, än regeringens tidigare förslag? När bedömer ministern att regeringen kan ha arbetat fram mer träffsäkra regler för idrott som skulle kunna innebära en nystart för många aktiviteter som går att genomföra smittsäkert?
ip · H810691 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:691 Brister i smittspårningen av (M) till Socialminister (S) bekräftades det första fallet av det nya coronaviruset i . När smittspridningen sedan tog fart hade allvarliga problem med testning och smittspårning. Det är troligen en viktig delförklaring till varför smittspridningen i blivit så omfattande. 15 månader efter det första svenska coronafallet fungerar fortfarande inte smittspårningen tillräckligt bra i . Vi moderater har länge efterlyst en samlad nationell handlingsplan för testning, smittspårning och isolering. En sådan saknas fortfarande. Därtill saknar fortfarande en smittspårningsapp, och det trots att rekommenderade varje medlemsland att utveckla och använda den typen av verktyg för att bryta smittkedjor liksom för att varna för och förebygga smitta. Kommissionen har också skapat en tjänst som gör att nationella appar kan kommunicera med varandra och därmed bidra till det gränsöverskridande smittspårningsarbetet, något som sannolikt kommer att bli allt viktigare när resandet åter ökar. Ett fortsatt problem i smittspårningsarbete är också att ett väl stort ansvar för smittspårning ofta läggs på den enskilda personen som testat positivt för covid-19. rapporterade att en mycket stor del av smittspårningen i alltjämt bara sker genom att den smittade ges skriftlig information och får fylla i ett webbformulär. Trots att EU:s smittskyddsmyndighet menar att smittspårning bör göras per telefon är det bara sju regioner som kontaktar alla som testat positivt via telefon. Det är hög tid att nationellt utvärdera hur det svenska smittspårningsarbetet under coronapandemin fungerar och fungerat, detta i syfte att utveckla och förbättra smittspårningsarbetet. Smittskyddsläkarna har en central roll i arbetet med att bekämpa pågående pandemi liksom i smittskyddsarbetet överlag. har dock få smittskyddsläkare. föreslår att regeringen ges i uppdrag att se över om nuvarande kapacitet av smittskyddsläkare är tillräcklig samt vid behov tar fram förslag till utvecklad organisering och struktur. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Tänker ministern ta initiativ till ett regeringsuppdrag om att utveckla och ta i bruk en smittspårningsapp? Är ministern beredd att ge i uppdrag att utvärdera det svenska smittspårningsarbetet? Tänker ministern ta initiativ till ett regeringsuppdrag om att se över om nuvarande kapacitet av smittskyddsläkare är tillräcklig? Avser ministern att vidta några andra åtgärder för att utveckla det svenska smittspårningsarbetet?