ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910205 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:205 Åtgärder för att säkerställa rättvisa val av (M) till Finansminister (S) avskaffade den graderade rösträtten, och det blev allmän och lika rösträtt för kvinnor och män. Det var en reform som banade väg för ett mer öppet och i grunden mer demokratiskt samhälle. En medborgare, en röst. har vi i min hemkommun , men även på andra håll, kunnat se bostadsområden där det återfinns väldigt många personer skrivna på samma adress. I bostadsområdet i , som är byggt för runt 3 500 invånare, finns det bedömare som räknar med att det kan finnas uppemot 10 000 invånare – kanske fler. Ingen vet riktigt eftersom någon regelrätt bostadsräkning inte genomförts . har det vid stickprovskontroller avslöjats att personer har flera identiteter och har varit skrivna i andra kommuner under annan identitet eller identiteter. Detta innebär att principen en medborgare, en röst håller på att undergrävas. En och samma person kan i sådana fall erhålla röstkort för flera identiteter. En folkräkning bidrar till att säkerställa personers identitet, så att principen om en medborgare, en röst kan upprätthållas. driver att folkräkning ska genomföras. Min fråga till finansminister är: Avser ministern att ta initiativ till att en folkräkning genomförs, så att identitet på boende i kan säkerställas?
ip · H910206 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:206 Arbetet med de internationella kunskapsmätningarna av (M) till Statsrådet (S) I den slutgiltiga redovisningen av betygen för eleverna i årskurs 6 som publicerade visade det sig att var fjärde elev har icke godkänt i något ämne. Detta är helt oacceptabla siffror. Vi vet för lite om vad eleverna faktiskt lär sig i skolan. Verktygen för att mäta kunskaper är bristfälliga och ger inte tillräckligt underlag för att kunna fatta nödvändiga beslut om åtgärder för svensk skola. saknar egna kunskapsmätningar men deltar i internationella kunskapsmätningar. , Timss och Pirls är exempel på internationella kunskapsmätningar som deltar i. Det är bra att vi deltar i internationella kunskapsmätningar. Men tyvärr har inte regeringen och ansvarig myndighet, , hanterat deltagande i dessa mätningar korrekt. Det har förekommit felaktig exkludering av elevgrupper, vilket gett en felaktig bild av elevernas resultat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att det är viktigt att deltar i internationella kunskapsmätningar, och avser statsrådet vidta några åtgärder utifrån sin ståndpunkt? Anser statsrådet att har hanterat de internationella kunskapsmätningarna, , Timss och Pirls, enligt regelverket? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att de internationella kunskapsmätningar som deltar i ska genomföras korrekt?
ip · H910207 · 2021-12-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:207 Adekvat sjukvård för barn och vuxna som har utsatts för sexuella övergrepp av Kopparklint (M) till Socialminister (S) I en interpellationsdebatt uppgav socialminister ”(…) exakt hur man ska organisera vården är inte en fråga för vare sig eller riksdag. Man kan vilja ha en helt annan ordning, men det är inte den ordningen vi har .” Jag har tidigare ställt flera frågor till socialministern om varför ministern inte säkerställer att det finns kunskapsbaserad sjukvård och behandling för personer som har blivit utsatta för sexuella övergrepp. Jag har också ställt en fråga om vilka evidensbaserade åtgärder inom sjukvården som socialministern ämnade vidta för att förebygga en drastisk påverkan på hälsan hos barn och vuxna som utsatts för ett flertal traumatiska upplevelser i barndomen. Detta med hänvisning till , som genomfördes och som var den första studien som undersökte sambandet mellan motgångar i tidig barndom och negativa livslånga hälsoeffekter. För spädbarn och småbarn som utsätts för ihållande stress kan denna typ av negativa barndomsupplevelser orsaka förändringar i hjärnans struktur, vilket potentiellt skadar deras fysiska, känslomässiga och pedagogiska utveckling långt in . Trots denna vetenskap, som kan förebygga flera sjukdomar och för tidig död, använder sig inte svensk sjukvård av rutinmässig screening eller behandling för att förebygga drastisk påverkan på hälsan hos barn och vuxna som utsatts för traumatiska upplevelser i barndomen. Med hänvisning till ovanstående vill jag härmed ställa följande frågor till socialminister : Vilka åtgärder inom sjukvården ämnar ministern vidta för att säkerställa att det finns kunskapsbaserad sjukvård för barn och vuxna som utsatts för sexuella övergrepp i barndomen? Hur ämnar ministern agera för att tydliggöra vem som bär det yttersta ansvaret för åtgärder vid fallerande sjukvård av dem som utsatts för sexuella övergrepp?
ip · H910208 · 2021-12-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:208 i av (M) till Utrikesminister (S) Det sker som den kinesiska regimen blir alltmer auktoritär mot sin egen befolkning och allt mer aggressiv mot omvärlden. Det senaste uppmärksammade fallet är tennisspelaren som anklagade en toppolitiker för sexuella trakasserier och därefter kidnappades av myndigheterna och försvann. framkommer allt fler detaljer kring övergreppen mot den muslimska minoriteten i Xinjiang som intensifierats – övergrepp som omfattar över en miljon människor. Också i har regimen blivit alltmer auktoritär och i praktiken stängt ner alla fria medier och omöjliggjort fria val. Flera länder, med , och i spetsen, har därför meddelat att man kommer att bojkotta spelen diplomatiskt, det vill säga att inga officiella företrädare för landet eller regeringen kommer att besöka i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Är ministern och regeringen beredda att likt andra länder agera och sätta i i diplomatisk bojkott?
ip · H910209 · 2021-12-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:209 Arbetsförmedlingens tillgänglighet av (L) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) En välfungerande arbetsförmedling är en viktig förutsättning för ett växande . Den reformering av myndigheten som i skrivande stund pågår kommer därför att vara av stor betydelse även långt fram i tiden och fordrar goda och genomtänkta beslut. är ett till ytan stort land. Förutsättningarna för service och tillgänglighet i myndigheters verksamheter varierar stort i olika delar av landet. Arbetsförmedlingen är i detta avseende inget undantag: Varierande lokala förutsättningar påverkar möjligheterna till fysisk närvaro. Detta påverkar dock inte Arbetsförmedlingens uppdrag att erbjuda en likvärdig service i hela landet, där arbetssökande och arbetsgivare har tillgång till service utifrån behov. Att enskilda upplever kontakten med Arbetsförmedlingen som likvärdig oavsett var i landet den enskilde befinner sig är inte bara en kvalitetsfråga – utan även en legitimitetsfråga. Dessvärre är mitt intryck, efter samtal med bland annat väljare, partimedlemmar och enskilda, att Arbetsförmedlingens tillgänglighet och likvärdighet i hela landet upplevs vara behäftad med brister. Detta är särskilt tydligt när det kommer till stöd och service för personer med funktionsnedsättning. upplever en historiskt stor långtidsarbetslöshet, som en skriande kompetensbrist råder i hela landet. Arbetsförmedlingen har en avgörande roll att spela. Att förtroendet för myndigheten stärks – i hela landet – är en viktig utgångspunkt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Finns det några konkreta mål uppsatta kring tillgänglighet till Arbetsförmedlingen, som regeringen följer upp? Vad anser ministern är en rimlig nivå när det gäller hur snabbt man ska kunna komma i kontakt med en arbetsförmedlare samt få en återkoppling, generellt sett? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förbättra tillgängligheten för inskrivna hos Arbetsförmedlingen generellt, men inte minst för personer med funktionsnedsättning?
ip · H910210 · 2021-12-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:210 Va-nätens renoveringsbehov av (M) till Statsrådet (S) Det svenska vatten- och avloppssystemet börjar bli ålderstiget och funktionen blir alltmer svår att säkerställa . Stora delar av systemet byggdes ut under 50–70-talen och börjar nå sin tekniska livslängd. Ungefär 16 miljarder investeras i systemet. bedömer att investeringarna behöver ligga runt de kommande 20 åren. En gigantisk kraftansträngning således. Detta lägger ett stort tryck på anläggningsägarna som måste göra stora insatser. Löpande underhållsarbeten och planer för att investera i förnyelse är rimligtvis ett huvudansvar för anläggningsägaren, men staten har även ett ansvar för att grundläggande samhällsfunktioner upprätthålls till rimliga kostnader för landets medborgare. Investeringar med lånade pengar är vanligtvis förknippade med kostnader även om räntan är låg som det binder upp kapital. Anläggningsägarna får dessutom inte göra vinst på sin verksamhet enligt gällande lagstiftning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken bedömning gör statsrådet och regeringen om det framtida investeringsbehovet för vatten- och avloppsnäten de kommande 20 åren? Avser statsrådet att införa några investeringsstöd, genom exempelvis riktade statsbidrag, för att säkerställa att vatten- och avloppstjänster kommer att fungera framöver? Avser statsrådet att göra det möjligt för verksamheten att bedrivas med vinst, för att fondera medel till framtida investeringsbehov?
ip · H910211 · 2021-12-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:211 ISF:s granskning av omvårdnadsbidraget av (L) till Statsrådet (S) Föräldrar till barn med funktionsnedsättning har möjlighet att ansöka om ersättning från om de behöver gå ned i arbetstid eller har extra kostnader. När vårdbidraget ersattes av omvårdnadsbidraget 2019 hade 65 000 barn rätt till vårdbidrag. Syftet med omvårdnadsbidraget var att föräldrar som tidigare haft vårdbidrag skulle ha samma förutsättningar att få det nya omvårdnadsbidraget. Inspektionen för Socialförsäkringen, ISF, har granskat omvårdnadsbidraget. Slutsatsen är att barn som har liknande omsorgsbehov kan bedömas olika eftersom det saknas en definition av vad som är normalt föräldraansvar. Statistik från visar att av de föräldrar som haft vårdbidrag och sedan ansökt om omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning fick en tredjedel lägre ersättning och var femte avslag. Det är uppenbart att regeringen återigen brister i sin styrning av våra största myndigheter och att misslyckats med att genomföra det som beslutat. Det saknas samordning eftersom otydligheten och rättsosäkerheten ökar, och detta misslyckande förstör vardagen för en lång rad familjer. Liberalerna har krävt en oberoende utredning av och dess arbetssätt, då vi länge sett att bedömningarna av personer med samma förutsättningar är så olika. I utredningen rätt till personlig assistans, som syftar till att öka rättssäkerheten i bedömningen för barn och familjer, finns många bra förslag som kommer att underlätta för dessa familjer. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Överväger statsrådet och regeringen att införa nationella riktlinjer för bedömningen av omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen? Avser statsrådet och regeringen att tillsätta en oberoende utredning om och dess arbetssätt? Avser statsrådet och regeringen att genomföra förslagen i utredningen rätt till personlig assistans i snabbare takt än planerat för att underlätta för föräldrar till barn med funktionsnedsättning?
ip · H910212 · 2021-12-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:212 Ökad rätt till ledsagning av (L) till Socialminister (S) Inom ramen för januariavtalet arbetade Liberalerna hårt för en återupprättad LSS. I många fall fick vi gehör för våra åsikter varför vi nu ser en återupprättad service på många håll, men har möjligheten att leva ett gott liv inte tillkommit alla. Den som har en funktionsvariation kan bli hjälpt av enklare anpassningar i både hemmet och av den offentliga miljön, men när det inte är nog finns även en rätt till ledsagning. Sådana behov finns hos flera grupper, inte minst hos blinda och synnedsatta Vi ser med oro på hur denna rättighet minskas och nedprioriteras. visade en rapport från att beviljandet av ledsagarservice fortsätter att minska, den senaste tioårsperioden , i landets kommuner. vet vi att av personer med synskador har uppenbara svårigheter att orientera sig i främmande miljöer och att ser för dåligt för att ensamma använda kollektivtrafiken. För vissa av de sistnämnda är lösningen en större rätt till färdtjänst, och om detta har jag ställt en särskild interpellation, men för många av de andra behöver rätten till ledsagarservice återupprättas. Ministern har tidigare svarat på min partikollega skriftliga fråga (2020/21:2545) angående kostnader för ledsagarservice. Då rörde frågan de minskade möjligheterna att få ledsagning via socialtjänstlagen, och ministern hänvisade till den utredning, Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47), som bereds i . Ministern gav då dock inte uttryck för att vilja se över kostnadssituationen kopplad till ledsagning. I såväl SoL som LSS finns stöd för att ge enskilda stöd i form av ledsagning; i det ena fallet rör det sig om en ramlag och i det andra en rättighetslag. Ute i våra kommuner är dock trenden oroande – allt färre beviljas ledsagning och tvingas därför till ofrihet i sina hem. För de individer som söker stöd i form av ledsagning spelar det förstås mindre roll på vilken grund stödet beviljas – ledsagningen gör livet lättare att leva i vilket fall. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta, utifrån vad ministern anser om utvecklingen, för att utvecklingen rörande möjligheten att få ledsagning som synnedsatt i vårt land ska gå åt rätt håll? Är ministern beredd att söka samsyn med fler partier än de som ingår i regeringsunderlaget för att förbättra situationen för dem som står i behov av ledsagning?
ip · H910213 · 2021-12-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:213 En godtagbar postservice av (SD) till Statsrådet (S) I den skriftliga frågan 2021/22:525 En godtagbar postservice bad jag statsrådet förklara varför kunder inte meddelas när Postnord inte delar ut försändelser i utsatta områden. Jag ifrågasätter inte Postnords arbetsgivaransvar och de åtgärder de vidtar för att skydda sina anställda. Det är den uteblivna informationen till kunderna som är problemet, och här har Postnord uppvisat en arrogans mot sina kunder. Det är anmärkningsvärt att kunden själv måste efterforska varför försändelsen inte levereras. När kunden slutligen får kontakt med någon att tala med ges svaret att Postnord inte gör leveranser i utsatta områden. Kunden kan inte veta vilka beslut som tas av ledningen av Postnord, och det enda rimliga är att Postnord informerar sina berörda kunder om beslutet. I det svar jag fick från statsrådet framgick inte hur regeringen avser att agera för att deras bolag ska säkerställa en god service till sina kunder. Begreppet god service innefattar också att informera kunderna om begränsningar i verksamheten som direkt påverkar servicen gentemot kund. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att agera för att boende i utsatta områden ska få en god postservice?
ip · H910214 · 2021-12-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:214 förslag till infrastrukturplan av (SD) till Infrastrukturminister (S) presenterade sin infrastrukturplan för perioden –2033, och man kan konstatera att planen har stora brister. Tydligast är att både väg- och järnvägsunderhållet alltjämt är för litet, trots att mer pengar avsatts för underhåll. skriver själva att nedbrytningen av vägar och järnvägar är större än vad de insatser som sätts in för underhåll klarar av. Det betyder att både järnvägsnätet och vägnätet kommer att vara i sämre skick vid planperiodens utgång än de är nu – en mycket märklig ordning. Regeringen och dess myndighet medger utan omsvep att man accepterar denna kapitalförstöring utan att sätta in nödvändiga åtgärder. Detta förhållande påverkar trafiksäkerheten kraftigt, som möjligheten att leva och verka i hela landet äventyras. som detta förfall av både väg och järnväg planeras i infrastrukturplanen avsätts till höghastighetståg. Prioriteringen är märklig, och man tillåter att pengar investeras i ett projekt som har tveksamma nyttoeffekter för resande och miljö. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera utifrån förslag till infrastrukturplan gällande hur nödvändigt underhåll av befintligt väg- och järnvägsnät ska genomföras och hur satsningar i norra finansieras?
ip · H910215 · 2021-12-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:215 Åtgärder för att motverka betygsinflation av (M) till Statsrådet (S) Att betygssättningen mellan olika skolor och huvudmän är likvärdig är viktigt av en mängd olika skäl. Betygen förväntas beskriva hur mycket svenska elever lär sig i skolan och ge en tydlig återkoppling till elever och föräldrar. Slutbetygen används dessutom som grund för urval till olika utbildningar, varför likvärdigheten också är en fråga om rättvisa. Blir bristerna i likvärdighet för stora riskerar det skolväsendets och betygsystemets legitimitet. Insatserna för att säkra likvärdigheten i betygssättningen har dock varit svaga, och mycket talar för att det alltsedan fick målrelaterade betyg har förekommit betygsinflation. Det faktum att en allt större andel av eleverna får betygssystemets högsta betyg som resultat i internationella kunskapsmätningar inte på samma sätt har förbättrats talar också för det. Trots att lärarna särskilt ska beakta provresultatet från nationella prov i samband med betygssättning är skillnaderna fortsatt stora mellan skolor och kommuner avseende hur väl betyg och provresultat överensstämmer. I 28 av landets kommuner fick mer än hälften av eleverna hos den kommunala huvudmannen bättre slutbetyg i matematik från 2019 än deras provbetyg från det nationella provet. På skolnivå är ofta avvikelserna mellan betyg och nationella prov än större. Problem med bristande överenstämmelse mellan betyg och nationella prov finns både bland kommunala och fristående skolor. Det är därför uppenbart att staten behöver vidta ytterligare åtgärder för att alla skolor i ska sätta betyg som motsvarar elevernas kunskaper och därigenom motverka betygsinflationen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ytterligare stärka de nationella provens normgivande funktion vid betygssättning? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka Skolinspektionens tillsyn över och kvalitetsgranskning av bedömning och betygsättning? Överväger statsrådet att införa någon form av sanktioner gentemot skolor och huvudmän som systematiskt brister i bedömning och betygssättning?
ip · H910217 · 2021-12-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:217 Brottsförebyggande rådets rapport om ungdomsrån av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Brottsförebyggande rådets (Brå) nya rapport (rapport 2021:19) studerar ungdomsrån som fenomen, och statistiken är deprimerande. Antalet ungdomsrån har dubblerats under tid vid makten, och rapporten visar tydligt att gärningsmännen är invandrare och offren unga svenskar. av de misstänkta förövarna har utländsk bakgrund medan av offren har svensk bakgrund – lägg därtill att Brå räknar svensk bakgrund som en person med minst en svenskfödd förälder. Givet detta kan man inte bortse från att svenskfientlighet sannolikt är ett av motiven vid vissa av rånen. Detta förstärks av att en skrämmande hög andel av rånen har förnedringsinslag, något som onekligen inte kan förklaras av att förövaren har det dåligt ställt och endast rånar av ekonomiska skäl. Om man rånar någon på en jacka för att man fryser och inte har råd att köpa en egen kan socioekonomiska faktorer vara en faktor till brottet, men om man därefter även filmar och sprider rånet är det även annat som ligger bakom. Att vissa förövare går längre än nödvändigt för att tillskansa sig ägodelar och efter överlåtandet även fortsätter övergreppet, och inte sällan filmar och delar till vänner, talar för att det finns en önskan hos förövarna att etablera dominans och sprida skräck. Politiken måste agera kraftfullt mot de skenande ungdomsrånen, och vi kräver bland annat sänkt straffmyndighetsålder, kraftigt begränsad ungdomsrabatt för omyndiga och riktiga ungdomsfängelser. Därutöver behöver vi unisont erkänna och agera mot den uppenbara svenskfientligheten. Mot bakgrund av detta önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stävja utvecklingen rörande ungdomsrån? Avser ministern och regeringen att vidta några särskilda åtgärder för att vidare utreda eller agera mot svenskfientlighet?
ip · H910218 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:218 Bemanningsföretag av Ciczie Weidby (V) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Tidningen har gått igenom samtliga annonser på Arbetsförmedlingens platsbank , närmare en halv miljon stycken. I av alla annonser för terminalarbeten krävs det att den som söker jobbet antingen har ett annat arbete eller studerar. När det gäller lagerjobb handlar det om , 5 000 av 20 000 annonser. Problemet är särskilt utbrett bland bemanningsföretag (Arbetet ). Bemanningsföretagens möjlighet att kräva att den sökande ska ha en ”annan huvudsaklig sysselsättning”, och därmed endast erbjuda en visstidsanställning, beror på ett undantag i med . Huvudregeln i avtalet är tillsvidareanställning på heltid. bemanningsföretaget ska därmed betala garantilön för den tid då den anställde inte är uthyrd. infördes ett undantag i avtalet för studenter och de som har en annan huvudsaklig sysselsättning. Tanken var att den som bara ville ha ett extrajobb skulle kunna ha återkommande tillfälliga anställningar hos ett bemanningsföretag. Enligt granskning använder bemanningsföretagen detta undantag i allt högre utsträckning för att slippa att tillsvidareanställa personal. För bemanningsföretagen innebär undantaget stora fördelar. De kan anställa personal på visstid och behöver inte betala någon garantilön för den tid då den anställde inte är uthyrd. För de personer som anställs på dessa kontrakt innebär det stora nackdelar. De tvingas att ha flera parallella tillfälliga anställningar, har ingen garanterad arbetstid eller inkomst, vågar inte säga emot chefen eller klaga på sådant som är fel och drar sig för att sjukanmäla sig av rädsla för att förlora jobbet. Några av dem Arbetet talat med har arbetat under dessa förhållanden , andra . Fackliga företrädare inom Handels, det fackförbund som organiserar lagerarbetare, har krävt att formuleringen om annan huvudsaklig sysselsättning ska tas bort i bemanningsavtalet. De har dock inte fått gehör för sitt krav. Bemanningsföretagen kan därmed fortsätta att utnyttja undantaget i bemanningsavtalet. Formuleringar i och uppföljning av avtal är förstås en fråga för arbetsmarknadens parter: Kompetensföretagen och . Det är dock så att avtal tecknas med utgångspunkt i gällande bestämmelser i lag. Arbetets granskning utgör exempel på de många problem som bemanningsföretagen medför på svensk arbetsmarknad. Inför valet presenterade Socialdemokraterna och LO förslag för att stärka regleringen vid in- och uthyrning av arbetstagare (och 2013: Ordningsregler för svensk arbetsmarknad). Trots detta lade S-MP-regeringen inte fram några sådana lagförslag under den förra mandatperioden. Inte heller under den nuvarande mandatperioden har regeringen lagt fram några sådana lagförslag, trots Socialdemokraternas tidigare utfästelser. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Varför har ministern inte tagit några initiativ för att stärka regleringen vid in- och uthyrning av arbetstagare trots Socialdemokraternas tidigare utfästelser? Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att komma till rätta med de problem som framkommer i granskning?