ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810530 · 2021-03-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:530 Stambanor för höghastighetståg av (KD) till Infrastrukturminister (S) behöver ett fungerande järnvägssystem där gods och människor på ett tillförlitligt sätt kan färdas genom vårt land. Regeringen tycks anse att lösningen för detta är nya stambanor för höghastighetsjärnväg. Prislappen för nya stambanor för höghastighetståg var ursprungligen beräknad till 140 miljarder. tog fram en kalkyl där priset beräknades till . uttryckte regeringen en förhoppning att sträckan skulle kunna byggas till 205 miljarder och bjöd in oss övriga partier för att med det lägre priset som utgångspunkt skapa en bred parlamentarisk uppbackning för projektet. (RIR 2019:31) konstaterade dock att de nya stambananorna för höghastighetståg utgick från fel utgångspunkt och inte besvarade de infrastrukturella utmaningar som landet har. rekommendation var att utreda alternativa lösningar och jämföra dessa med effekten av det tänkta höghastighetståget. gavs i uppdrag att delredovisa uppdaterade och kompletterande uppgifter, underlag för bland annat ställningstaganden kring fortsatt planeringsarbete och finansiering av utbyggnad av stambanor. Målsättningen var att säkra prislappen . redovisade uppdraget (TRV 2020/73247) och kunde konstatera: ”bedömning är enligt ovan avsnitt att kostnaden för nya stambanor ligger i de övre spannen av tidigare redovisade kostnadsbedömningar. Det innebär att det kommer krävas stora och omfattande förändringar av systemet för att nå den kostnadsram på som detta uppdrag utgår ifrån.” har slutredovisat sitt uppdrag och kostnaden anges till plus minus 50 miljarder. Vi står nu alltså med ett dubblerat pris mot hur det ursprungligen var tänkt. De billigare alternativ som undersökt innebär att tågen inte stannar i de städer som passeras. Kostnaderna för att stambanorna ska kunna dras in i stadskärnorna är mycket höga. har just dessa stopp ansetts viktiga för kommuner och regioner som med hjälp av tågen hoppas på lättillgängliga förbindelser till förstorade arbetsmarknadsregioner. Det tycks också som att den ena regeringspartnern börjat orientera mot andra lösningar än vad regeringen just nu arbetar för. Med ”landbroar” hoppas att de nya stambanorna med hjälp av en enorm mängd cement ska uppföras på bropelare ovanför marken. Nya stambanor för höghastighetsjärnväg borde för regeringen alltmer framstå som ett oklokt projekt för . Vi kristdemokrater ser att de utmaningar som har kan lösas på andra sätt. I likhet med anser vi att det löpande underhållet för väg och järnväg måste säkras, vi ser också behovet av att säkra finansieringen av utbyggnad av andra järnvägssträckor än de nya stambanorna. Denna utbyggnad behövs för att öka kapaciteten och funktionaliteten i det svenska järnvägsnätet. Dagens fokus medför en risk för undanträngningseffekter gentemot dessa. Mina frågor till infrastrukturminister är: Drar ministern, med anledning av det som har framförts, fortfarande slutsatsen att nya stambanor för höghastighetståg är vad behöver? Avser ministern att ta några initiativ för att samla de politiska partierna till samtal om alternativa sätt att främja fungerande järnvägssystem i ?
ip · H810531 · 2021-03-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:531 Fler poliser och civilanställda i inland av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet svarade följande på min skriftliga fråga om att vi behöver fler civilanställda inom polisen i hela landet: ”Antalet civilanställda inom har ökat med 4 000 personer. Det har funnits så många civilanställda inom myndigheten som . Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för en bättre tillgänglighet i hela landet.” Det är det här som är det stora problemet: Både poliser och civilanställda söker sig till kusten och till våra stora städer. Vi behöver incitament för att få fler poliser och civilanställda inom polisen. I mitt hemlän nås vi av nyheten att polisen inte längre patrullerar , utan de måste prioritera sin arbetstid till då det händer mer. Ofta sker inbrott i skydd av mörkret och ofta så sker våld och annan kriminalitet när mörkret infaller. Om vi hade fler civilanställda i inland skulle polisen kunna prioritera sin arbetstid på ett helt annat sätt. Min fråga till statsrådet är: Vad tänker statsrådet inrätta för incitament så att vi kan öka intresset för fler poliser och fler civilanställda att arbeta i inland?
ip · H810532 · 2021-03-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:532 Förseningen av digitaliserade nationella prov av (M) till Utbildningsminister (S) har meddelat att införandet av digitala nationella prov är uppskjutet. beslutade om att de nationella proven skulle digitaliseras. kom propositionen, som sedan kompletterades med att så stor del som möjligt av proven ska automaträttas. upphandlade en australiensisk leverantör av tjänsten. Det pågår nu en försöksverksamhet och beslut som innebar att digitala nationella prov helt skulle ersätta nuvarande pappersprov. meddelade att tidsplanen inte skulle vara genomförbar . meddelade att proven försenas ytterligare, främst på grund av GDPR och Schrems II-domen. Detta är olyckligt, eftersom en digitalisering av proven med central rättning både skulle minska lärares administration och minska risken för betygsinflation. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att omgående hitta en lösning som möjliggör ett införande av digitala nationella prov?
ip · H810534 · 2021-03-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:534 Handeln med hästar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Konsumentköplagen är nu under beredning för uppdatering. har det motionerats om att lagen inte fungerar för handel med hästar. Konsumentköplagen är till för att stärka konsumentens roll mot näringsidkaren. Hästar och djur är mer att betrakta som begagnade varor utan varudeklaration och omöjliga att utlova hållbarhet och prestation på. Dessutom föreligger risker när hästar byter miljö och ryttare. används konsumentköplagen som en lång ångervecka. Letar man efter röntgenförändringar så finner man ofta sådana. Köpare brukar efter ett, två eller tre veterinärbesök finna något som ger skäl för hävning. Eftersom säljaren inte har rätt att träffa sin häst som hästen finns i köparens försorg så saknar säljaren möjlighet att bilda sig en egen uppfattning. Jurister, advokater och veterinärer är samstämmiga – hästarna tas inte hand om under rättsprocessen. Att det står i lagen att hästen ska lämnas tillbaka i ”väsentligt oförändrat skick” saknar innebörd i verkligheten. slutar tvisterna med förlikning, och då skrivs det på att alla mellanhavanden är klara. I detta skede har säljaren inte fått träffa sin häst. Efter det att dokumentet för förlikning är påskrivet får säljaren se hästen som då ofta har hudåkommor, förväxta hovar, underhull, avsaknad av muskler, påverkad mentalitet och så vidare. Personer på kan inte minnas något fall då djurskyddet skulle trätt in för hästar under rättsprocessen. Några månader med obehandlade skador blir kroniska skador, hästar som behöver längre rehabiliteringstid går sin död till mötes. I kombination med fullvärdesförsäkringen skapas ekonomisk kompensation. Veterinärer mår dåligt av att se hästägare som åker runt med sina hästar tills de hittar någon som skriver den slutgiltiga attesten om hästens obrukbarhet. Ryttare som inte lyckas prestera med hästen vill hellre få rätt och se hästen död än att någon annan ska lyckas bättre. Det här sammantaget gör att privatpersoner inte har tillgång till hela hästmarknaden. Det finns många näringsidkare som inte säljer till privatpersoner på grund av konsumentköplagen. Lagen utestänger privatpersoner från hästaffärer. Köplagen är inte optimal men betydligt bättre än konsumentköplagen. Jag kan alltså inte avsäga mig konsumentköplagen som privatperson för att få tillgång till hästaffär. Engagemanget för frågan är enormt i Hästsverige, med upprop på Facebook. Lägg därtill alla motioner och utskottsinitiativ. I svaret på en skriftlig fråga anförde minister att ”varit framgångsrika i förhandlingarna och fått gehör för att medlemsstaterna får undanta köp av levande djur”. Att i detta skede inte göra det riktigt och rädda djur från konsumentköplagen när det går kommer att slå tillbaka på oss beslutsfattare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att undanta hästhandel från konsumentköplagen så att all handel med häst i stället går under köplagen?
ip · H810535 · 2021-03-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:535 Återinförande av amorteringskraven av (C) till Statsrådet (MP) gav Finansinspektion bolåneföretagen möjlighet att ge alla nya och befintliga bolånetagare ett tillfälligt undantag från amorteringskrav. Undantagsmöjligheten avsågs gälla vid en mycket kraftig nedgång i svensk ekonomi. Dessvärre planerar att återinföra de fulla kreditrestriktionerna när undantaget upphör . De dubbla amorteringskraven, som i kombination med ett bolånetak avser att motverka överskuldsättning hos bostadsköpare, har kritiserats hårt för att de utestänger förstagångsköpare från bostadsmarknaden. när undantaget aviserats att upphöra återkommer kritiken. Många ekonomer menar att borde permanenta undantaget. Regeringen har återigen kritiserats hårt för att den försvarat, och genom fortfarande försvarar, kreditrestriktionerna. Kritiken från meriterade ekonomer som förre vice riksbankschefen är hård. ”har inte heller kunnat påvisa någon samhällsnytta med amorteringskraven. gynnar amorteringskraven bostadsköpare med hög inkomst, hög förmögenhet eller rika föräldrar och missgynnar de bostadsköpare, särskilt unga, som saknar hög inkomst, egen förmögenhet eller rika föräldrar”, enligt (). Jag kan bara hålla med. En närmast enig byggbransch gör också det och anser att det hämmar bostadsmarknaden när färre har råd att efterfråga nya bostäder. De höga trösklarna till det ägda boendet tvingar många att ställa sig i långa köer till det fåtal hyresrätter som finns, trots att de hellre skulle vilja äga sin bostad. Trähusfabrikanter och andra producenter av serietillverkade hus menar att de skulle kunna öka sin beläggning om kreditrestriktionerna förändrades så att tillträdet för förstagångsköpare underlättas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilka grunder skulle statsrådet vara villig att agera vad gäller ett eventuellt återinförande av amorteringskravet per ?
ip · H810536 · 2021-03-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:536 Avtal för allhjulsdrivna lastbilar av (KD) till Försvarsminister (S) I ett allt tuffare omvärldsläge då vi behöver återuppbygga både vårt militära och vårt civila försvar undrar allt fler varför vi i inte nyttjar våra inhemska tillverkare av logistikfordon. Världsledande tillverkare som exempelvis AB och hindras från att leverera allhjulsdrivna (4 x 4, 6 x 6 och 8 x 8) och militariserade logistikfordon till Försvarsmakten på grund av ett avtal som FMV slöt med den norska motsvarigheten . Det gemensamma inköpsavtalet med ger en exklusiv rätt till en utländsk tillverkare att leverera allhjulsdrivna logistikfordon till det svenska försvaret. Detta ger dem monopol på leveranser av dessa fordon . Mycket har hänt sedan avtalet slöts – både en snabb utveckling inom fordonsbranschen och ett förändrat säkerhetsläge. Vi har ett behov av ökad försörjningstrygghet och ett återskapande av det svenska totalförsvaret. Det kan konstateras att det finns ett brett missnöje med upphandlingen. Det gäller produkternas pris, kvalitet, leveransförmåga och tillgänglighet vad avser underhåll, reservdelar och service. Trots det förlängdes avtalet 2018 på grund av att det inte levererats fordon i någon högre utsträckning under avtalets första . Låt mig ge ett konkret exempel på varför avtalet har spelat ut sin roll: I uppbyggnaden av det nya totalförsvaret arbetar och AB aktivt tillsammans med såväl Försvarsmakten som andra myndigheter för att bygga upp samarbeten inom försörjningstrygghet. I och med bolagens omfattande och rikstäckande nätverk av såväl fabriker som personal och serviceverkstäder kan en god leverans och serviceförmåga garanteras, men de får inte leverera det Försvarsmakten behöver: allhjulsdrivna fordon. För att säkerställa försörjningstrygghet borde det vara logiskt att dra nytta av bolag som befinner sig i landet med verksamhet, personal och produktion. En lämplig åtgärd för att förbättra försörjningstrygghet skulle därför vara att göra en ny upphandling av allhjulsdrivna logistikfordon med fokus på försörjningstrygghet. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Anser ministern att det är försvarbart att inköpsavtalet 2018 förlängdes trots kraftiga förseningar och skenande kostnader, bland annat för anpassningar av de utländskt tillverkade fordonen? har endast köpt ett antal hundra fordon medan köpt ett mindre antal; varför ska då detta avtal fortlöpa när vi står inför de samhällsutmaningar vi gör? Anser ministern, mot bakgrund av att de svenska tillverkarna, inte minst under coronakrisen, visat hur snabbt de kunnat bistå samhället med kompetens, fordon, förare och omställning av produktion till skyddsmateriel, att fördelarna med det så kallade fortfarande överväger och kommer att leda till ytterligare förlängningar av avtalet? Är ministern beredd att säga upp det rådande avtalet och göra en ny upphandling som även tar hänsyn till behovet av försörjningstrygghet?
ip · H810537 · 2021-03-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:537 Aktivitet hos arbetssökande av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Aktiviteten på Arbetsförmedlingens webbsida Platsbanken minskade kraftigt i samband med coronapandemins utbrott . Det visar en ny rapport från IFAU som utvärderar arbetsmarknadspolitiken och som SR:s Ekot rapporterade om . Konkurrensen om de lediga jobben borde ha ökat när arbetslösheten steg, men enligt studien blev det tvärtom när de arbetssökande blev mindre aktiva, och enligt forskarna kan det här ha förvärrat krisen. Regeringen har gjort stora förändringar i a-kassan rörande såväl ersättningsnivåer som kvalificeringstider. Det har varit åtgärder som kan ha ökat arbetslösheten i , och enligt ökar också jämviktsarbetslösheten i med de förändringar som är gjorda. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka sysselsättningen i och aktiviteten hos de arbetssökande?
ip · H810538 · 2021-03-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:538 Bottentrålning av (M) till Statsrådet (S) pågår bottentrålning av fisk längs den svenska ostkusten. Huvudsyftet har varit att fiska upp så mycket torsk som möjligt. Fiskemetoden är inte hållbar och dammsuger på fisk. Det småskaliga fisket har successivt utarmats kring . har torskfisket begränsats. Trots detta fortsätter trålningen, och fiskbeståndet i skärgården minskas . Exempelvis kan nämnas att strömmingsbeståndet minskat radikalt under bara . Ingen tar något större ansvar för återplantering av fiskbeståndet. Vattenägarna känner förtvivlan, och fisken minskar . Framöver behöver vi få på plats ett gemensamt förbud i mot bottentrålning i . Vi måste rädda och verka för en levande skärgård i . Mina frågor till statsrådet är: Har statsrådet några planer och åtgärder för att få stopp på bottentrålningen i , och i så fall vilka? Vad avser statsrådet att göra konkret i närtid för att säkerställa att fiskbeståndet återhämtar sig och inte minskar i ?
ip · H810540 · 2021-03-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:540 Andelen svenskar med låg ekonomisk standard av (M) till Finansminister (S) Andelen svenskar med låg ekonomisk standard fortsätter att öka och nådde 2019 den högsta nivån , skriver (DN) i en nyhetsartikel. av befolkningen befinner sig i riskzonen för fattigdom, enligt siffror från (), skriver DN. Bland de grupper som har en låg ekonomisk standard är ensamstående kvinnor störst , framgår det av samma artikel. Låg ekonomisk standard definieras av SCB som hushåll vars standard är lägre än av medianvärdet i befolkningen. Inkomstskillnaderna ökade enligt den så kallade Gini-koefficienten. Den totala ekonomiska standarden ökade också , vilket är den lägsta noteringen lågkonjunktur. I ett skriftligt svar på en skriftlig fråga skriver finansministern: ”har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka den ekonomiska standarden för hushållen i . refererar i sin fråga till SCB:s publicerade inkomststatistik för . fokuserar bl.a. på att andelen individer med en ekonomisk standard lägre än av medianvärdet i befolkningen ökade . Det är viktigt att komma ihåg att politiska reformer har stor betydelse för utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard. Utan aktiva beslut som stärker de lägsta inkomsterna halkar ekonomiskt utsatta grupper efter. Det såg vi inte minst 2006–2010, då alliansregeringens politik ledde till en exempellös uppgång av den ekonomiska utsattheten i . Den successiva utbyggnaden av jobbskatteavdraget bidrog till att allt fler utan förvärvsinkomster, inte minst pensionärer, hamnade under gränsen för låg ekonomisk standard. Andelen under gränsen ökade snabbt från . Den ökning av andelen som vi ser nu är därför inte förvånande. M/KD-budgeten , som en majoritet i ställde sig bakom, var nämligen helt befriad från åtgärder riktade till utsatta grupper. I stället infördes ännu ett jobbskatteavdrag. Regeringen välkomnar nyväckta engagemang i denna fråga. Den politik som presenteras i senaste budgetmotion – ett kraftigt utvidgat jobbskattevadrag och sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen – skulle dock bara bidra till att ytterligare öka den ekonomiska utsattheten.” Det svaret är alltså skrivet av den finansminister som har haft uppdraget . För att öka den ekonomiska standarden för hushållen i är det viktigt att ekonomin växer så att alla får det bättre. Enligt finansministerns svar verkar det som att hon tror/har uppfattat att kvinnor uppbär en arbetslöshetsersättning, men det tillåter inte regelverket över huvud taget. Mina frågor till finansminister är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka den totala ekonomiska standarden för hushållen i med anledning av att den totala ekonomiska standarden ökade , vilket är den lägsta noteringen lågkonjunktur? Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att fler kommer i jobb, vilket ökar pensionerna i när den ekonomiska tillväxten blir bättre? Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka den disponibla inkomsten för de pensionärer – inte minst kvinnor som har arbetat deltid hela sitt liv – som har lägst disponibel inkomst?
ip · H810541 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:541 Dialogen med av (M) till Försvarsminister (S) Enligt den svenska solidaritetsförklaringen kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot stöd, såväl civilt som militärt. Solidaritetsförklaringen är en central del av säkerhetspolitiska linje och finner stöd i artiklarna 42.7 och 222 i Lissabonfördraget. Utgångspunkten är att säkerhet bäst byggs i samverkan med andra länder. Som en konsekvens av det nya avtalet mellan och kommer det inte att upprättas något institutionellt samarbete inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken mellan parterna. Det innebär även att till skillnad från EU-medlemmar och nordiska länder per definition inte heller omfattas av den svenska solidaritetsdeklarationen. Detta problem har lyfts av Försvarsberedningen samt i totalförsvarspropositionen. På sidan 75 i totalförsvarspropositionen framgår: ”Försvarsberedningen har uttalat att , i förhandlingarna om den framtida relationen mellan och , ska verka för att fortsatt utgör del av EU:s säkerhetspolitiska gemenskap och därmed omfattas av den svenska solidaritetsförklaringen. Regeringen instämmer i att en säkerhetspolitisk gemenskap mellan och ligger i intresse.” spelar en central roll för säkerhet och stabilitet i närområde. Landet har huvudansvaret för Natos stridsgrupp i och är initiativtagare till snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force där ingår. har även ett nära bilateralt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete med . Det är därför både angeläget och naturligt att landet omfattas av den svenska solidaritetsförklaringen. Som svar på detta har regeringen aviserat i propositionen 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 att det förs en dialog med om hur den bilaterala säkerhetspolitiska relationen kan utvecklas efter utträdet ur EU. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till försvarsminister : Vad avser försvarsministern och regeringen att åstadkomma med den fördjupade dialogen med ? Har efterfrågat denna bilaterala dialog med ? När bedömer ministern att dialogen kan avslutas? Är det ministerns och regeringens målsättning att solidaritetsförklaringen ska utvidgas till när dialogen är avslutad? Hur avser ministern och regeringen i så fall att förankra ett sådant beslut hos partier?
ip · H810542 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:542 Den politiska krisen i av (M) till Utrikesminister (S) Demokratin hotas, försvagas och urholkas i EU:s östliga närområde. Om denna trend fortgår riskerar EU:s attraktionskraft och inflytande att försvinna i delar av vår kontinent. De demokratiska och proeuropeiska krafterna i de östliga partnerskapsländerna måste veta att EU står på deras och demokratins sida. Den politiska krisen i efter det senaste valet måste tas på stort allvar. Oppositionella medier riskeras att drabbas av allt fler inskränkningar, och vittnesmål gör gällande att statlig byråkrati liksom rättsväsendet politiseras. De intensifierade oroligheterna till följd av oppositionsledaren gripande kräver en svensk och europeisk reaktion. har utgjort ett viktigt hopp för reformer och antikorruptionsarbete i östra . Landet har även varit en viktig transatlantisk partner, med tydliga ambitioner om Nato- och EU-närmande. Den senaste tidens utveckling, liksom de senaste årens allt större utmaningar vad gäller det inrikespolitiska läget, väcker allvarliga frågor landets riktning. Utrikesminister har själv i närtid varit på besök i (). I en skriftlig fråga 2020/21:1940 resonerar jag kring den negativa utvecklingen i . I ett tämligen rapsodiskt svar förklarar utrikesministern : ”Regeringen följer noggrant den inrikespolitiska utvecklingen i landet. har ett omfattande reformstöd för fortsatta demokratiska utveckling.” Med anledning av vad som anförs ovan önskar jag av utrikesminister svar på följande frågor: Vilka åtgärder har ministern vidtagit med anledning av det försämrade läget i givet landets betydelsefulla roll i EU:s östliga partnerskap? Hur markerade ministern och stöd till de demokratiska och proeuropeiska krafterna under sitt besök i , exempelvis genom möten med oppositionen? Hur har ministern agerat inom för att driva på för ett starkt europeiskt engagemang till följd av krisen i ?