ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810827 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:827 Konvertering av utländska betyg av (M) till Statsrådet (S) Från gäller ändrade föreskrifter för hur utländska betyg ska jämföras med och omvandlas till svenska betyg. Detta görs genom en omräkningsmodell. Tyvärr har denna omräkningsmodell missgynnat elever med högre betyg från utlandet då deras betyg i modellen omräknas lägre. Det är Universitets- och högskolerådet (UHR) som bestämmer hur utländska betyg ska omvandlas och jämföras med svenska betyg. De nya föreskrifter som Universitets- och högskolerådet bestämt missgynnar svenska elever som studerat utomlands. Regeringen har gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att bedöma betyg från utlandet så att dessa blir likvärdiga och rättvist bedömda. ”Målet ska vara att alla som söker en utbildning i ska ha samma chans att antas, oavsett från vilket land man har sina betyg.” De elever som drabbas av denna omräkningsmodell är elever med högsta möjliga betyg, som har kämpat med att uppnå dessa betyg som de levt i ett annat land och blivit flerspråkiga. Dessa duktiga studenter vill vi ska komma tillbaka till med sin kunskap och erfarenhet. Men i dagens system motarbetas dessa studenter, och vi riskerar att de väljer att fortsätta sina studier utomlands. För att ge ett exempel på hur studenter drabbats av omräkningsmodellen så sänks en student som studerat i och nått högsta möjliga betyg, från 20,00 till 19,00 poäng, eller om meritpoängen inkluderas, från 22,15 till 21,15. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur kommer det sig att den beräkningsmodell använder sig av för att omvandla betyg för studenter från utlandet sänker betygen när de omvandlas? Kommer statsrådet att ge UHR i uppdrag att ändra omräkningsmodellen så att betygen blir korrekta?
ip · H810828 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:828 Rättssäkerhet vid klargörande av identitet och åtgärder för fastställande av identitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den som vill ha uppehållstillstånd och flytta till en anhörig i ska kontakta den svenska ambassaden i landet där man bor. i fattar sedan beslut om uppehållstillstånd. har granskat om och utlandsmyndigheterna säkerställer att handläggningen av anknytningsärenden håller hög rättslig kvalitet. Det har uppdagats väldigt stora brister i hanteringen av handläggning av migrationsärenden, och den största och kanske farligaste bristen är att den sökandes identitet inte kan klargöras. Det kommer också rapporter om att olovliga slagningar i register förekommer, vilket också kan klassas som extrema säkerhetsrisker. Mina frågor till justitie- och migrationsminister är därför: Hur avser ministern att säkerställa rättssäkerheten vid säkerställandet av den sökandes identitet? Är ministern beredd att vidta åtgärder för att den sökandes identitet ska kunna fastställas, och vilka åtgärder ser ministern behövs för att genomföra ett sådant arbete? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka insynen mellan myndigheter och förhindra att olovliga slagningar i register genomförs?
ip · H810829 · 2021-06-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:829 Kraftvärmeproduktion och reservkapacitet i av (KD) till Statsrådet (S) uppvaktade i län, Region och kommun regeringen med anledning av problematiken med effektbrist i län och behovet av att säkerställa lokal kraftvärmeproduktion och reservkapacitet i landets fjärde största stad. I skrivelsen konstaterar kommun att den kraftturbin på som avvecklas 2021/2022 () levererat betydande effekt till både stad och omgivningar, vilket utgör en stor del av länet som helhet i fråga om befolkning och verksamheter. Kraftturbinens kapacitet var upp till för ett område där abonnemanget mot stamnätet är strax under , det vill säga bidrar av effektbehovet . All kapacitet på stamnätet utnyttjas, och har dessutom mer kapacitet medgivits från stamnätet. Kraftturbinen som avvecklas har dessutom fungerat som reserv vid bortfall av el från nätet. har bedömt att kraftturbinen med dess panna inte har förutsättningar att drivas vidare och inte kommer att ersättas med en ny, vilket gör att större delen av kraftvärmeproduktionen i avvecklas. står inför utmaningar vad gäller effektkapacitet i det nationella nätet. Det är glädjande att nu tagit investeringsbeslut som stegvis kommer att öka kapaciteten . Emellertid kvarstår utmaningarna vad gäller effektkapaciteten det kommande decenniet, och att inte längre ha reservkapacitet för landets fjärde största stad är oroande. Som en konsekvens av regeringens politik ser vi nu att lokal kraftvärmeproduktion avvecklas på många platser i landet, vilket ytterligare spär på eleffektproblematiken på de platser där det redan råder effektbrist. För landets fjärde största stad blir läget nu kritiskt när , som en konsekvens av regeringens politik, inte ersätter den avvecklade kraftturbinen. Det får stor påverkan på lokal effektkapacitet, och det påverkar elberedskapen negativt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att verka för att landets fjärde största stad, , säkerställs tillräcklig reservkapacitet genom att i ägardialogen verka för att även framgent ska tillhandahålla lokal kraftvärmeproduktion?
ip · H810830 · 2021-06-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:830 Landsbygdens möjligheter att bekämpa skogsbränder av (KD) till Statsrådet (S) drabbades framför allt , och av stora och svårsläckta skogsbränder. utbröt minst ett femtiotal skogsbränder i som tillsammans omfattade skog. utförde de lokala räddningstjänsterna cirka 7 000 räddningsinsatser i terrängmark till följd av skogsbränderna . Många aktörer gjorde viktiga insatser. En betydelsefull insats för att få bränderna under kontroll gjordes av de många entreprenörer och lantbrukare som framgångsrikt deltog i släckningsarbetet med gödseltunnor för vattenspridning. Det finns stora möjligheter att ytterligare förbättra och effektivisera den hjälp som det gröna näringslivet kan ge landets räddningstjänster i det viktiga och svåra arbetet med skogs- och markbränder. 2019 och 2020 har satsat mycket för att förbättra flygande resurser, både genom avtal med helikopterföretag och genom införskaffande av vattenbombande flygplan. är viktigt att förstå att flygande respektive hjulburna resurser har helt olika, men kompletterande, förmågor. Vattenbombning från luften kan dämpa skogsbränder medan gödseltunnor skapar begränsningslinjer eller skyddar enskilda byggnader och objekt. I , nummer 48, beskrivs en ny uppfinning som förvandlar en skotare till en terränggående brandbil, som utöver vattentank med motorspruta också kan köra slang och annan släckningsutrustning långt ut i skogen. Det sparar mycket manuellt arbete och snabbar på släckningsarbetet. Denna enkla ramp förbättrar starkt möjligheterna till det viktiga eftersläckningsarbetet. Enligt uppgift var omkring 70–av den totala areal som brann mark i anslutning till tidigare släckt område, men som åter började brinna. Som jag ser det borde det ligga i samhällets intresse att dessa ramper utplaceras över hela landet. Jag anser att staten har ett ansvar att stötta sådana initiativ så att det blir mer likvärdigt över hela landet. För att öka professionaliteten, uthålligheten och därmed också krisberedskapen skulle det behöva ordnas med att förare och dessa ekipage kan ges en enklare utbildning i säkerhet, taktik och stabsmetodik. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på detta initiativ och möjligheten att med relativt små medel stärka krisberedskapen? Är regeringen beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att de resurser som krävs finns tillgängliga för den samordnande myndigheten, MSB? Vilka andra insatser eller åtgärder ser statsrådet som möjliga för att stärka krisberedskapen och bättre ta till vara den kraft som finns på landsbygden och i dess organisationer?
ip · H810831 · 2021-06-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:831 Simkunnighet av (M) till Utbildningsminister (S) Sommarledighet närmar sig, och riskerna för drunkningsolyckor ökar. I ett land som , med våra sjöar och hav, är det livsviktigt att vara simkunnig. Tidningen , som ges ut av , har gjort en granskning av kommuner vad gäller riktlinjer för simundervisning och konstaterar att sex av tio kommuner saknar riktlinjer för hur simundervisning ska ske säkert. En uppskattning är också att simkunnigheten sjunkit , men har inte gjort någon uppföljning . I kursplanen för idrott och hälsa ingår att elever ska lära sig simma. I årskurs 6 ska eleverna kunna simma , varav på rygg. granskning framgår att skolorna hanterar simundervisningen väldigt olika och ibland inte alls. Förutom att det finns en viktig trygghets- och säkerhetsaspekt i att alla barn i lär sig simma är det också ur social synvinkel förödande om vi har grupper av barn som inte lär sig detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska hur skolornas simundervisning fungerar? Avser ministern att ge i uppdrag att kartlägga hur många barn som inte kan simma och vid behov ta fram riktlinjer för hur simundervisning kan ske på ett säkert sätt?
ip · H810832 · 2021-06-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:832 A-kassa för företagare av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Krisen har slagit hårt mot landets småföretagare, inte minst i de branscher som i princip haft näringsförbud. För att underlätta för företagare som blivit arbetslösa i krisen har drivit fram tillfälliga förändringar i a-kassan för att den ska vara bättre anpassad till förutsättningarna under pandemin. Företagare kan nu göra vissa insatser inom sitt företag, till exempel marknadsföring, i syfte att snabbt kunna återuppta verksamheten när ekonomin öppnas upp. De som blev arbetslösa när krisen bröt ut har , eller kommer snart att ha, förbrukat sin a-kassa. För att få fortsatt ersättning efter a-kassan krävs att personen anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin. För att kunna vara med i garantin kräver dock Arbetsförmedlingen att personen avvecklar sitt företag, vilket beror på det regelverk som regeringen beslutat om. när ekonomin håller på att öppnas upp och livet förhoppningsvis snart kan återgå till det normala är detta ett hårt slag för de här personerna – att tvingas avveckla den verksamhet som utgjorde deras försörjning före pandemin precis innan verksamheten kanske kan återgå till det normala. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Varför har ministern inte agerat för ett förändrat regelverk så att företagare inte tvingas avveckla sina bolag i detta skede av pandemin? Hur kommer ministern nu att agera för att lösa situationen för de här företagarna?
ip · H810833 · 2021-06-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:833 Påverkan på av sommarens revision av kärnkraften av (M) till Statsrådet (S) Till sommarens årliga revision av kärnkraftsanläggningarna har det nu uppkommit ett nytt läge för , som gör att anläggningen inte kommer vidare i sin revision . skulle starta igen , något som inte kommer att ske . ska ha sin revision och står därför still . Därmed gäller då inte längre upplägget för den årliga revisionen av kärnkraftsanläggningarna , som inneburit att , 3 och , som tagits ur drift , kommer igång. kommer i stället att fortsatt vara under revision även . Inför det tidigare scenariot, där ovanstående anläggningar återigen skulle vara igång till juli månad, har jag ställt en fråga till statsrådet om hur det kommer att påverka sommaren för del. är det ett nytt scenario, med ur bruk för revision och . Detta leder då till att osäkerheten ökar när överföringskapacitet försvinner från stabil produktion i med förväntade högre elpriser för de skånska konsumenterna och en ökad osäkerhet då man tvingas lita till starkt väderberoende elproduktion. I tidigare svar från statsrådet framkom att meddelat att förra sommarens åtgärder inte är nödvändiga denna sommar – ett svar som gavs innan det nu uppkomna läget med och som bygger på att fjolårets arbeten lett till förbättrade driftsförutsättningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av det nya läget med en ökad revision för att inte ska drabbas av kapacitetsbrist och höga elpriser?
ip · H810834 · 2021-06-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:834 Förutsättningar för skärgården att leva året om av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) I finns omkring 30 000 öar, varav cirka 200 är bebodda. För många är skärgården ett besöksmål under årets soliga och fina dagar. För de flesta med båt, då de flesta öar är väglöst land, utan fast färjeförbindelse. Skärgården är en del av betydande landsbygd, men med mycket speciella förutsättningar, som med avseende på restider och transportkostnader liknar byar i inland. För att öbygderna ska vara tillgängliga för många under fina dagar krävs grundläggande förutsättningar för de människor som håller öarna levande, nämligen de fastboende året om. De är också viktiga för vårt totalförsvar, som ögon och öron vid inloppet till . De är avgörande för vårdandet och värnandet av skärgårdens kulturmiljö och miljö. Förutsättningen för att skärgården ska kunna göras tillgänglig för många är att det finns förutsättningar för de fastboende att få tillgång till grundläggande service i skärgården men också till exempel vattenförsörjning och fungerande avlopp. I har regionen, och kommunerna sökt säkra förutsättningarna för människor att leva i skärgården året runt genom att satsa på vad som i Regionplanen (Rufs) benämns ”kärnöar”. Det är öar utan fast landförbindelse med tillräckligt stor fast befolkning för att kunna fungera som stödjepunkter för kommersiell och offentlig service i skärgården inom ett inte orimligt långt avstånd med tanke på att det är så oerhört mycket dyrare att färdas på sjön än på land och tar betydligt . För en stor del av skärgården gäller många särskilda regler. Frågan om strandskydd är endast en av dessa, men den har stor påverkan eftersom stora delar av öarna dessutom omfattas av utökat strandskydd. När nu beredning pågår gällande är det viktigt att ta hänsyn till skärgårdens speciella förutsättningar. Om inte möjlighet ges till att utveckla de skärgårdssamhällen som finns på dagens ”kärnöar” riskeras förutsättningarna för att kunna upprätthålla stödjepunkter för service i skärgården från söder till norr. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till miljö- och klimatminister : Anser ministern det vara angeläget att säkerställa möjligheterna att utveckla öbygder som i för att upprätthålla service för både friluftsliv och åretruntboende i väglöst land? Vilka åtgärder är ministern beredd att pröva för att nya regelverk inte ska förhindra utvecklingen av skärgårdens landsbygd? Ser ministern skäl att balansera skärgårdens utvecklings- och bevarandeintressen genom att ta stöd i och utveckla begreppet ”kärnöar” som en grund för att differentiera strandskyddsreglerna?
ip · H810835 · 2021-06-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:835 Skärpta krav på pedagogisk omsorg av (L) till Utbildningsminister (S) tillsattes en utredning med fokus på pedagogisk omsorg. Denna utredning presenterades för exakt , och remisstiden avslutades . I ett inslag uttalade sig utbildningsministern om verksamheter med koppling till våldsbejakande extremism. Utredningen hade dock ett helt annat fokus, nämligen en generell översyn av kvaliteten inom verksamheten pedagogisk omsorg. Problemet med radikalisering och extremism är omfattande, och Liberalerna har återkommande i kammare krävt regeringen på åtgärder. lyftes också upp i en debatt situationen inom förskolan men också inom pedagogisk omsorg. Vi inte har sett några förslag över huvud taget från regeringens sida Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Avser regeringen att presentera en proposition för att skärpa kraven för pedagogisk omsorg, och i så fall när? Vilka verktyg kan vi förvänta oss att ministern och regeringen ger kommunerna för att kunna förhindra att förskolor och pedagogisk omsorg drivs av personer med koppling till extremism? Hur ska ministern och regeringen agera för att helt förhindra att såväl förskolor som pedagogisk omsorg nyetableras med konfessionell inriktning?
ip · H810837 · 2021-06-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:837 Könsneutrala förskolor av (SD) till Utbildningsminister (S) är på många sätt ett tämligen unikt land. Ständigt ser vi förekomsten av problematisering av ord, beteenden eller företeelser. Närapå allting kan problematiseras, inklusive självklarheter, och på många sätt uppmuntras också detta. Könspronomen har ifrågasatts då en marginell del av populationen påstår sig känna sig kränkt när dessa används. Detta har föranlett krav på att inte använda dessa utan i stället använda ord som man menar är könsneutrala, en företeelse som i vissa fall smittat av sig på myndigheter eller andra delar av den offentliga verksamheten i samhället. I grund och botten är det inte fel att ifrågasätta språkbruk eller för den delen den omgivning vi lever i. Likaså ska var och en få rätten att leva sina egna liv och göra sina egna livsval – men det finns gränser. När den ovetenskapliga genusextremismen drabbar andra, i synnerhet helt oskyldiga barn, har det gått på tok för långt. I kan vi glädjas åt att barnaga är förbjudet i och att detta förbud är en självklarhet för de allra flesta svenskar. Frågan är dock varför man fullt ut tillåter psykologiska genusexperiment på oskyldiga barn. Det finns nu ett antal vittnesmål från så kallade genusförskolor som pekar på just detta och som märkligt nog inte har diskuterats särskilt mycket. I ett sunt samhälle skulle personer som systematiskt utsätter barn för psykisk misshandel ställas inför rätta, men i bedriver några av dessa helt öppet skolverksamhet för småbarn som till råga på allt finansieras med offentliga medel. Det är Skolinspektionen som ansvarar för tillsynen av kommunala förskolor (och för hur kommuner sköter tillsynen av friskolor) och att de följer det som anges i skollag och läroplan. Till följd av de vittnesmål vi hört vet vi dock att nuvarande system är otillräckligt. Det är därför upp till regeringen att förändra en destruktiv och uppenbart skadlig struktur. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är ministern nöjd med det regelverk som finns som rör så kallade könsneutrala förskolor eller kan ministern tänka sig att se över de lagar och regler som gäller för förskoleverksamheten? Anser ministern att förekomsten av så kallade könsneutrala förskolor rimmar väl med förskolans läroplan (SKOLFS 2018:50), och ser ministern något problem med förekomsten av dessa?
ip · H810838 · 2021-06-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:838 Förbättring av riskskatten av (SD) till Finansminister (S) presenterade regeringen ett uppdaterat förslag på riskskatten, även kallad bankskatt, om av beskattningsunderlaget 2022, och 2023 och framåt. Det primära syftet med införandet av den nya skatten anges vara att kreditinstitut som riskerar att förorsaka väsentliga kostnader för samhället vid en finanskris bör ta mer ansvar genom en högre beskattning av dessa kreditinstitut. Det problematiska med det presenterade förslaget är att skatten även kommer att träffa institut med samhällsnyttiga uppdrag och som dessutom inte är av denna riskfyllda karaktär som regeringen vill komma åt. Kommuninvest är ett bolag som ägs och garanteras av 292 kommuner och regioner, drivs utan vinstsyfte, har samhällsnyttigt uppdrag och säkrar därmed stabila och billiga lån till den svenska välfärden. Enligt Riksgälden så tillhör Kommuninvest inte den kategori som riskerar att förorsaka väsentliga kostnader för samhället vid en finanskris, utan är i stället ett utpräglat lågriskinstitut som omfattas av förenklade skyldigheter som regeringen med sitt förslag egentligen inte vill beskatta utifrån sin egen bakgrund till förslaget. Att påföra Kommuninvest denna skatt skulle innebära att skatten enbart slår direkt mot kommunernas och regionernas räntekostnader då Kommuninvest själv inte tar del av någon vinst. Således medför denna bankskatt endast en högre kostnad för investeringar i välfärden, vilka borde gå till äldreboenden, förskolor, skolor, vårdcentraler etcetera. har Kommuninvest driftskostnader på för att kunna utföra arbetet runt om i landet. En riskskatt enligt regeringens förslag skulle till och med vara högre än Kommuninvests totala driftskostnader då skatten beräknas att uppgå till 280 miljoner och därefter öka ytterligare till för respektive kommande år. Med detta i beaktande så är det inte rimligt att genomföra förslaget i dess nuvarande form. Utformningen av förslaget uppfyller till viss del regeringens syfte men kommer även att medföra negativa effekter som träffar lågriskinstituten, samhällsnyttiga institut, och således försämrar välfärden, vilket inte är syftet med förslaget. För att förslaget ska uppfylla sitt ursprungliga syfte att beskatta kreditinstitut som riskerar att förorsaka väsentliga kostnader för samhället vid en finanskris är det rimligt att undanta offentliga utvecklingskreditinstitut som har säkerhet för sina skulder och åtaganden av den svenska offentlig sektorn och således inte bör påföras denna riskskatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern förklara hur höjda skatter för offentliga utvecklingskreditinstitut som har säkerhet för sina skulder och åtaganden av den svenska offentliga sektorn stärker kommunerna och regionerna?
ip · H810839 · 2021-06-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:839 Läxhjälpsbidrag till islamister och föreningar som inte existerar av (SD) till Utbildningsminister (S) , eller närmare bestämt , i skattebidrag från beviljades till en påstådd somalisk förening (”Rajo”) i syfte att ordna läxhjälp åt skolbarn i för . Av dessa skulle gå till hyra av egna lokaler, trots att deras så kallade verksamhet påstås bedrivas i , men även här visar det sig att ABF:s lokalansvarige inte ens känner till nämnda förening. Efter att nyhetskanalen granskat och lyft fram detta visar det sig att närapå samtliga personer bakom föreningen är påhittade, och ordföranden existerar över huvud taget inte – bilderna på henne och övriga påstådda styrelsemedlemmar är stulna från sociala medier och nyhetsartiklar eller är arkivbilder. Faktum är att bara en person i föreningen visar sig existera, nämligen den 33-årige vice ordföranden. Det är dock inte det enda avslöjandet om hur skattepengar avsedda för läxhjälp har slussats till annan verksamhet. Stiftelsen har genom en gedigen granskning visat att har beviljat bidragspengar till en salafistisk koranskola i . Salafistiska organisationer står som bekant långt ifrån den gängse synen på demokrati, jämställdhet och de fundamentala fri- och rättigheter som vi har i vårt land. Därtill vet vi att skolan i fråga hyst salafistiska predikanter samt att det i dessa sammanhang förekommer antisemitism, hat mot shiamuslimer och andra minoriteter, terrorhyllningar, en undermålig kvinnosyn och grov homofobi. Vidare önskar dessa strömningar på intet sätt verka för integration utan ser tvärtom vårt samhälle som ont och som något att distansera sig ifrån. I denna granskning visar det sig att enbart 6 av 142 sökande organisationer har fått avslag på ansökan om läxhjälpsbidrag. Bland de godkända finns även andra grupper som uppenbart främjar olika former av extremism (exempelvis palestinska Grupp 194 och somaliska ). Dessa fakta pekar på hur lättvindigt pengar betalas ut från . Oavsett om det handlar om solklara bedrägerifall, som med den påhittade somaliska föreningen , eller om att pengar slussas till extremister är det uppenbart att det krävs rejäla förändringar av rutiner kring bidragsutbetalningar och granskningen av dessa. Bara har fått 60 miljoner att fördela – pengar som i stor utsträckning alltså går till rent skadliga projekt eller inga projekt alls. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att det finns adekvata rutiner vid för att säkerställa att bidragsutbetalningar till läxhjälpsstöd går till legitima samt existerande organisationer? Ser ministern något behov av en skärpt granskning av organisationer som mottar den här typen av bidrag? Mot bakgrund av tidigare bidragsutbetalningar, hur kan ministern motivera att man inte agerat tidigare?