ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810778 · 2021-05-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:778 Jakten på ripa av (KD) till Statsrådet (S) beslutade regeringen om de nya jakttider som ska gälla från . Dock dröjde det till innan beslutet publicerades i och jakttiderna därmed blev kända. Det finns anledning att beklaga den korta framförhållningen inför det nya jaktåret, då tiderna börjar gälla. Men det som riktigt föranlett reaktioner är hur beslutet innebär att jakten på ripa i praktiken omöjliggörs till följd av det förkortade jaktintervallet . Här har regeringen gått emot yttrande. I och kortas jakttiden med en hel månad ovanför lappmarksgränsen, och i och med en halv månad. Jakten på ripa förbjuds från det att både temperatur, väder och ljusförhållanden blir gynnsamma nog för jakten. Dessutom förbjuds ripjakten helt i tre län. Enligt finns inga biologiska skäl för att förkorta jakttiden. Denna uppfattning bygger på ledande och samlad forskning. Med anledning av detta ställde jag en skriftlig fråga (2020/21:2808) till landsbygdsminister med följande lydelse: ”Då skälen som ligger bakom detta beslut inte har presenterats vill jag här fråga statsrådet : På vilken grund och med vilket faktaunderlag har beslutet att korta vinterjakten på ripa fattats?” Svaret som kom innehöll ytterst lite av de konkreta skäl jag efterfrågade. Jag ställde därför samma fråga under frågestunden i kammaren . Vid det tillfället svarade statsrådet att det varit en avvägning mellan ripornas biologiska förutsättningar och olika intressegruppers önskemål. Det finns anledning att fråga sig på vilka intressegruppers krav landsbygdsministern gjort sitt ställningstagande. Som jag skriver ovan är den samlade forskningen entydig: Det finns inga biologiska skäl för att förkorta ripjakten så som regeringen gjort i och med sitt beslut. Mina frågor till statsrådet lyder: Utifrån vilka fakta, vilken empiri och vilken forskning har statsrådet baserat sitt ställningstagande att vinterjakten på ripa påverkar ripstammens biologiska förutsättningar negativt? Har statsrådet gjort ställningstagandet att den gedigna forskning som påvisar att jaktens inverkan på stammarna inte anses negativ spelar mindre roll än olika intressegruppers önskemål? Har statsrådet gjort ställningstagandet att bedömning spelar mindre roll än olika intressegruppers önskemål?
ip · H810779 · 2021-05-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:779 Bilstöd av (M) till Finansminister (S) Nya och stora anpassade fordon för den med funktionsnedsättning kan få en årsskatt på enligt bonus–malus-systemet rapporterar SR:s Ekot. säger organisationen att det slår hårt mot en redan utsatt grupp. ”Det är ju inte självvalt att du köper en sån bil och hybridbilar i den här storleken finns inte, vilket drabbar en grupp som ofta redan tidigare kan ha en utsatt ekonomi”, säger företrädare för organisationen till Ekot. I finns det ett stöd för personer som behöver bil på grund av en funktionsvariation. Bilstöd kan den få som har en varaktig funktionsnedsättning och stora svårigheter att förflytta sig eller att åka kollektivt. Bilstödet består av olika bidrag för att köpa eller anpassa ett fordon efter ens behov. Det finns tre olika bidrag för att köpa bil: grundbidrag, anskaffningsbidrag och tilläggsbidrag. Om en person tjänar kan han eller hon få ett anskaffningsbidrag. Bidraget är från och . Om det ställs särskilda krav på bilen som personen ska köpa kan man få tilläggsbidrag. om man behöver köpa en bil som måste anpassas på grund av ens funktionsnedsättning om man behöver köpa en bil i vilken man ska sitta kvar i rullstol under resan, behöver flytta från rullstol till bilsäte inne i bilen eller ta med motordriven rullstol eller jämförbart hjälpmedel bidrag för vissa anordningar när bilen behöver vara utrustad med dessa för att man ska kunna använda den; bidraget varierar beroende på vilka anordningar man behöver. En person som tjänar och behöver en stor bil blir straffad med en extra fordonsskatt på . För de personer som har en funktionsvariation får dagens system med bonus–malus mycket stora negativa ekonomiska konsekvenser, och för stora grupper blir möjligheten att investera i en egen bil mycket begränsad. En barnfamilj som efter behöver en stor minibuss kan få i anskaffningsbidrag för att köpa en bil men ska betala i extra fordonsskatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att människor med bilstöd kompenseras för ökade kostnader med anledning av höjda fordonsskatter? Anser ministern att konsekvenserna av bonus–malus är tillräckligt utredda och belysta för personer med funktionsvariationer som är beroende av bil, och avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av detta?
ip · H810780 · 2021-05-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:780 Åtgärder för en starkare materielförsörjning av (M) till Försvarsminister (S) Materielförsörjningen till det svenska försvaret kommer att vara en central fråga . Flera stora nya system kommer att anskaffas, men det finns även stora behov av mängdmateriel, fordon och personlig utrustning. Dessutom finns indikationer på fördyringar i närtid när det gäller redan beställd materiel. Vissa tidigare större materielanskaffningar har drabbats av omfattande förseningar och fördyringar. Exempel på detta är Visbykorvetterna och . Vi måste lära oss av vad det var som gjorde att tidsplanen inte höll och att projekten blev väsentligt mycket dyrare än beräknat. Därför är det bra att det tillsatts en utredning som ska ta fram en materielstrategi för det militära försvaret. Utredningen ska dock inte slutredovisas förrän . Det betyder att med största sannolikhet inte kommer att kunna ta ställning till en proposition med ett förslag till ny strategi . Detta är problematiskt med tanke på att flera stora anskaffningar står för dörren i närtid och de vägval vi gör kommer att få stora efterverkningar framgent. En åtgärd som har pekat på och som skulle gå att vidta i närtid är att stärka kompetensen på Försvarsdepartementet och Statsrådsberedningen kring försvarets materielförsörjning. Det kan till exempel handla om att inrätta en extra statssekreterare med ansvar för frågor som rör materiel, teknik och forskning. Frågorna upptar mycket tid, och med ett försvar som kommer att växa kommer än mer resurser att krävas för att hantera frågorna. Till detta kommer en allt snabbare teknikutveckling som det svenska försvaret måste förhålla sig till. Det kräver god omvärldsbevakning på teknikområdet samt en förstärkt förmåga att omsätta grundforskning till produktutveckling. har därför pekat på behovet av att stärka anslaget för försvarsforskning. Det faktum att det är svenskbaserad försvarsindustri som levererar flera av de stora plattformarna, till exempel stridsflyg och ubåtar, är i grunden mycket bra och stärker vår försvarsförmåga. Dock väcker det även frågor kring vilket ansvar staten har för den långsiktiga livskraften hos de svenska företagen. Den materielutredning som är tillsatt kommer dock inte att lägga fram förslag på en strategi för försvarsindustrin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder i närtid för att stärka den svenska materielförsörjningen? Ser ministern något behov av förstärkningar av kompetensen på när det gäller materielfrågorna? Avser ministern att öka satsningarna på försvarsforskningen? Hur avser ministern att hantera frågan om behovet av en svensk strategi för försvarsindustrin?
ip · H810782 · 2021-05-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:782 Dubbelspår –– av (M) till Infrastrukturminister (S) längsta flaskhals på järnvägen finns mellan och . Ostkustbanan är enkelspårig och krokig vilket gör att restiden för passagerare och gods tar än vad som skulle behövas. Fakta är att restiden mellan till exempel och har ökat med 20–. Ska vi flytta över gods och passagerare från väg till järnväg måste restiderna bli kortare – inte längre. Nuvarande Ostkustbanan har redan slagit i kapacitetstaket, och måste det åtgärdas. Över 1 000 miljarder kommer att investeras i industrin i norra . Industriinvesteringarna har en sak gemensamt, de handlar om ny teknik för ett mera hållbart samhälle. Marknaden för industrin finns dock i mångt och mycket utanför varför varorna måste exporteras till resten av världen. Att låta mycket av detta gods gå på järnväg vore bra, men då måste också staten investera i järnvägen längs . Ett nytt dubbelspår –Sundvall–skulle inte bara fyrdubbla kapaciteten och halvera restiderna utan en ny ostkustbana skulle också bygga ihop Ostkustbanan med och den kommande Norrbotniabanan. Utan ett dubbelspår blir effekten av satsningarna i norr begränsade då flaskhalsen ––består. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Avser ministern att verka för att regeringen i sitt kommande infrastrukturbeslut fattar beslut om att bygga ut hela Ostkustbanan till dubbelspår?
ip · H810783 · 2021-05-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:783 Den nya bankskatten av (M) till Finansminister (S) politiska prioriteringar har gett EU:s fjärde högsta arbetslöshet och bland EU:s lägsta tillväxt per person. Regeringens politik är tillväxtfientlig och cementerar utanförskap och bidragsberoende. I högkonjunktur liksom i ekonomisk kris pressar regeringen upp skatterna på bred front på jobben, företagen och hushållen. Det verkar enbart finnas en strategi: Skatterna ska upp, oavsett effekter för enskilda, jobben och ekonomin. Regeringen har föreslagit en särskild skatt på en hel sektor som är strategiskt viktig för såväl som hela . Tusentals arbeten riskerar att försvinna eller aldrig skapas på grund av den tillväxthämmande extraskatt på bankerna som regeringen vill införa, nu förklädd under namnet ”riskskatt”. Förutom att jobb slås ut kommer sektorn att föra över kostnader till kunderna, och därmed kommer skatten att betalas av grupper som den inte är avsedd för, till exempel pensionärer och ungdomar som ska skaffa sin första bostad. har förutsättningarna och potentialen att växa som europeiskt finanscentrum med fler jobb och ökade skatteintäkter som resultat. Finansministern borde vara mer intresserad av hur det skulle kunna möjliggöras i stället för att arbeta fram nya skatter som slår mot företag och hushåll. Jag vill därför fråga finansminister följande: Kan finansministern redogöra för vilka effekter den nya riskskatten förväntas ha på tillväxt, sysselsättning och hushållens ekonomi?
· H810782 · 2021-06-18 11:37:51 — Då går det ut på remiss, och sedan ska regeringen ta ställning och presentera en satsning . Jag kommer, kan jag berätta för ledamöterna, att i så fall åka runt och träffa alla regioner och ha bra diskussioner med region- och kommunalråd och andra. För det är ju så att hos region- och kommunalråd i hela landet, oavsett partifärg, finns det, precis som jag märker att det gör i den här diskussionen, en stark uppslutning bakom satsningar oavsett om det handlar om Ostkustbanan, , , , Ostlänken, Norrbotniabanan eller Sydostlänken. Alla de satsningar som vi nu rymmer i nationell plan och vill fortsätta att kunna finansiera och ta ansvar för finns det hos regionala politiker, näringsliv och handelskammare en stor uppslutning bakom. Men här i riksdag finns den lilla detaljen att det nationellt, inte minst hos , finns en önskan att dra ned just satsningen på ny järnväg med . Det kommer att få effekt när man ska finansiera de objekt som ligger i den kommande nationella planen. Därav blir frågan lite obekväm för två ledamöter, hos vilka jag ändå uppskattar engagemanget för Ostkustbanan, när det gäller att ni ändå sannolikt kommer att rösta för ett förslag som, om det skulle gå igenom, innebär besparingar på en satsning på ny järnväg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H810784 · 2021-06-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:784 Förare av tunga fordon som kör drogpåverkade av (SD) till Statsrådet (S) hade en stor artikel om drogpåverkade förare. Biträdande kontrollchef vid i larmade. I artikeln framgår tullchefens oro över utvecklingen. I snitt tar tullen två påverkade förare , och som tullchefen säger i artikeln: ”Vi är ju inte alltid där.” Mörkertalet är naturligtvis stort och visar på en utveckling som följt ett mönster . Vidare säger tullchefen: ”En del av förklaringen till ökningen ligger hos de utländska åkerierna som chaufförerna kör på uppdrag för. De har ett så pressat tidschema att de tar till droger för att hålla sig vakna.” Artikeln avslutas med följande: ”I ett fall stoppade vi en chaufför som var påverkad av droger. Bredvid sig i hytten hade han tre linor förberedda så han skulle kunna snorta under färd. Den personen blev häktad.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stävja fusket med kör- och vilotider och minska antalet drogpåverkade förare i tunga fordon?
ip · H810785 · 2021-06-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:785 Insatser mot gängkriminalitet av (M) till Statsrådet (S) En 14-årig pojke som knuffas ned från en moped. Ett våldsamt upplopp med minst 30–40 personer inblandade med tillhyggen. En 45-årig man som skjuts ihjäl, och två personer som blir skottskadade. Den händelsekedjan utspelade sig i . Enligt uppgifter i handlar det om två kriminella klaner där konflikten återigen eskalerat och slutat i våldsamheter. ledarskribent beskriver det i en ledare som att de kriminella tagit som gisslan. Det är en helt korrekt beskrivning. debatterade jag med statsrådet (S) när samma klaner som varit inblandade i händelserna bland annat satt upp vägspärrar i och haft ”toppmöte” på Posthotellet. Min fråga då var vilka konkreta åtgärder statsrådet tänkte vidta för att komma till rätta med den alltmer synliga organiserade grova kriminalitet som präglar våra storstäder. Samt inom vilken tidsram statsrådets ambition var att minska skjutningarna och det organiserade våldet i . har vi i samma situation igen . Med anledning av detta vill jag återigen fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med den alltmer synliga organiserade grova kriminalitet som präglar våra storstäder? Inom vilken tidsram är det statsrådets ambition att minska skjutningarna och det organiserade våldet i ?
ip · H810787 · 2021-06-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:787 Nedläggningen av flygplats av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Det är tydligt att regeringen anser att flyget i allmänhet och i synnerhet är en av vår tids stora miljöfrågor. Den stora nedgången i flygandet under pandemin tas som intäkt för att inte behövs och att flyget aldrig kommer tillbaka till tidigare volymer. Blickar vi dock ut i ser vi att ny teknik utvecklas för att kraftigt reducera flygets utsläpp. Airbus är mitt uppe i att utveckla flyg som ska gå på vätgas, där en första modell ska lanseras på marknaden . satsar inom ramen för sitt covid-19-stimulanspaket till flygindustrin. Ett villkor för att ta del av stödet är dock att det delvis används för att utveckla utsläppsfria flygplan. En annan möjlig finansieringskälla är att använda medel från på . har däremot valt att stänga ned i stället för att ställa om. I stället för att bidra till en positiv utveckling gör regeringens politik att vi blir mer isolerade från omvärlden. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern dragit slutsatsen att en nedläggning av kommer att leda till miljö- och klimatmässiga vinster, och vilka omständigheter och fakta ligger i så fall till grund för slutsatsen?
ip · H810788 · 2021-06-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:788 Brandskydd hos äldre och personer med funktionsnedsättning av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) blir frågan om brandsäkerhet aktuell av tragiska skäl. Alltför många människor har omkommit på grund av bostadsbränder, och i många av dessa fall är det äldre. finns en strävan efter att äldre personer och personer med funktionsnedsättning så långt det är möjligt ska bo kvar i sitt eget hem. Och i stället för vårdboende alternativt gruppbostad får de hälso- och sjukvårdsinsatser, hemtjänstinsatser och bostadsanpassning i hemmet. Detta innebär att det finns fler människor som har svårare att sätta sig i säkerhet vid brand. Det handlar inte om att dessa målgrupper står för en högre procent av bostadsbränderna, men de har svårare att klara sig om en brand skulle uppstå. Det finns dock vissa individer i dessa målgrupper som även har en förhöjd risk för uppkomst av brand, och det är rökare som även har olika former av psykisk eller fysisk funktionsvariation. Det finns en risk att man tappar cigaretten och inte har möjlighet att ta upp den eller släcka den. Det finns flera fall där hemtjänstpersonal vittnat om faran med detta och där det hänt upprepade gånger att man har tappat cigaretter, som har legat på golv och gjort brännmärken. Risken är stor trots flera tillsynstillfällen dygnet runt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Hur ser statsrådet på att införa nationella riktlinjer gällande behovsanpassat brandskydd? Hur ämnar statsrådet verka för att tydliggöra ansvarsfördelningen gällande brandskydd ute i kommunerna? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att brandskyddet inte ska skilja sig åt ute i kommunerna?
ip · H810789 · 2021-06-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:789 Vård till personer som utsatts för sexuella övergrepp som barn av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Rätten till bästa möjliga hälsa är en mänsklig rättighet – också för den som utsatts för våldtäkt, incest eller andra sexuella övergrepp. ökade anmälda sexualbrott i till 24 100 (Brå, 2021). anmäldes det högsta antalet våldtäkter mot barn , fler än 2019. Vi vet att mörkertalet är stort, och undersökningar visar att det rör sig om 452 000 som utsätts för sexualbrott, (NTU, 2020). Sexualbrott ger vårdkrävande skador – våldtäkt är det trauma som oftast leder till posttraumatiskt stressyndrom och har den starkaste kopplingen till självmord, självmordstankar och självskada. Konsekvenserna är ett förändrat liv med varierande grad av smärta, utmattning och psykisk ohälsa. mottog kraftig kritik från expertgrupp Grevio på grund av bristande tillgång till specialiserad traumabehandling för sexualbrottsutsatta. gav också SKR ut en rapport som bekräftade vårdens oförmåga att möta denna patientgrupps behov. ska återrapportera till Grevio om vilka åtgärder som har vidtagits. Med rätt stöd och insatser kan den som utsatts få hjälp att läka. Men regioner saknar kunskapen för att kunna ta emot denna stora grupp vårdsökande på ett patientsäkert sätt, då det: 1. saknas kunskapsbaserade riktlinjer och rekommendationer 2. saknas vilja/förståelse/följsamhet till såväl nationella som internationella krav på specialistinsatser. Om inte specialiserad hjälp finns på detta område, kommer suicid, psykisk ohälsa, missbruk etcetera med största sannolikhet att öka bland alla dessa utsatta människor. Det måste förebyggas av regeringen. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till socialminister : Hur ser ministern på att det tas fram nationella riktlinjer och program för behandling av barn och vuxna som utsatts för sexuella övergrepp i barndomen? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att kunskapsbaserad vård görs tillgänglig för vuxna som har utsatta för sexuella övergrepp i barndomen, inklusive incest och utsatthet för pedofila nätverk och trafficking? Hur ämnar ministern verka för att säkerställa att det tas fram nationella riktlinjer och program för behandling av barn som har blivit utsatta för sexuella övergrepp?
ip · H810790 · 2021-06-02 00:00:00 — Den bedrövliga situationen på två-plus-ett-vägen mellan och kan tjäna som ett gott exempel på varför tyngre gods behöver gå med tåg i stället för med lastbil. Det handlar också om miljönyttan. Det absolut mest miljövänliga sättet att både resa och transportera varor är ju med tåg. Med ett dubbelspår längs Ostkustbanan skulle snabbare tåg kunna trafikera sträckan i . Jag är fast övertygad om att det är bättre att rusta och uppgradera nuvarande stambanor än att, som regeringen föreslår, bygga nya stambanor för höghastighetståg i . Mellan 23 och 41 miljarder beräknas en dubbelspårig ostkustbana kosta. Det är mycket pengar men en västanfläkt jämfört med de 230 miljarder som beräknar att höghastighetsbanorna kommer att kosta - om det ens räcker. Det får vi se. Och regeringen har ju sagt att man vill bygga. Detta är inte en partiskiljande fråga för alla oss som verkar och bor här. Min förhoppning är att detta blir en realitet. Tack återigen till ledamöterna för engagemanget! Jag vill påminna ledamöterna om att det var en S-ledd regering som utökade satsningarna på just dubbelspårsutbyggnaden mellan och Kringlan - det är en satsning på -, för att tydligt markera. vill vi naturligtvis kunna fullfölja den satsningen. Det är så det fungerar. Vi kommer, om ställer sig bakom den historiskt stora ramen på , att ge i uppdrag till att påbörja arbetet med åtgärdsplanering. Sedan kommer tillbaka med förslag , om processen fungerar som det är tänkt. Då går det ut på remiss, och sedan ska regeringen ta ställning och presentera en satsning . Jag kommer, kan jag berätta för ledamöterna, att i så fall åka runt och träffa alla regioner och ha bra diskussioner med region- och kommunalråd och andra. För det är ju så att hos region- och kommunalråd i hela landet, oavsett partifärg, finns det, precis som jag märker att det gör i den här diskussionen, en stark uppslutning bakom satsningar oavsett om det handlar om Ostkustbanan, , , , Ostlänken, Norrbotniabanan eller Sydostlänken. Alla de satsningar som vi nu rymmer i nationell plan och vill fortsätta att kunna finansiera och ta ansvar för finns det hos regionala politiker, näringsliv och handelskammare en stor uppslutning bakom. Men här i riksdag finns den lilla detaljen att det nationellt, inte minst hos , finns en önskan att dra ned just satsningen på ny järnväg med . Det kommer att få effekt när man ska finansiera de objekt som ligger i den kommande nationella planen. Därav blir frågan lite obekväm för två ledamöter, hos vilka jag ändå uppskattar engagemanget för Ostkustbanan, när det gäller att ni ändå sannolikt kommer att rösta för ett förslag som, om det skulle gå igenom, innebär besparingar på en satsning på ny järnväg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Interpellationsdebatten var härmed avslutad.