ip · H810291 · 2021-01-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:291 hantering av spårskadorna på i av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) trafikeras mellan och med ett pågatåg som håller en hastighet på högst . Detta som resultat av en särskild tågorder från ledningscentral utfärdad på grund av omfattande spårskador. Tågordern kom mycket överraskande för tågoperatörerna, innan ett tidtabellsskifte. Enligt uppgifter i kände till de omfattande spårskadorna , men underrättade inte Skånetrafiken och de andra tågoperatörerna som trafikerat sträckan. Det är inte första gången som stänger samma trafiksträcka utan förvarning. gjordes det en grundlig undersökning med skanning och röntgen av rälsen. stängdes sträckan –för byte av kontaktledning med mycket kort varsel. beställde linjeslipning och spårfräsning för att få bort sprickskadorna. skrev i sin slutrapport att många sprickor var så stora att de inte kunde slipas bort. anlitades för att dokumentera skadorna, och när deras rapport kom visade den på sammanlagt 246 skador. Inte ens på mötet mellan och tågoperatörena uppgavs hur pass allvarliga skadorna var och att en särskild tågorder var på gång. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att inte ska mörklägga viktig information utan i stället underrätta tågoperatörerna ? Vad tänker ministern göra för att spårarbetena och järnvägsunderhållet ska ske ? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att plötsliga nedstängningar av banor inte ska behöva ske? Vad tänker ministern göra för att de skånska infrastruktursatsningar som ingår i långtidsplaner inte ständigt ska förskjutas fram i tiden? Boriana har ställt flera frågor till mig om hanteringen av spårskador på i . Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen och att transporter ska flyttas från väg till järnväg och sjöfart. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen. Det innebar en kraftig ökning av anslaget till järnvägsunderhåll, vilket ökade . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har regeringen fortsatt att satsa på järnvägen. Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen ökades järnvägsunderhållet med för 2021-2023. Det här möjliggör för att tidigarelägga och utöka angeläget järnvägsunderhåll i hela landet. Det kommer att ta tid att ta igen det eftersatta underhållet i järnvägen. Säkerheten prioriteras alltid högst, och om vid besiktningar konstaterar skador vidtas åtgärder så att felen kan avhjälpas. Det är givetvis olyckligt med störningar som uppkommer oplanerat. har på regeringens uppdrag tagit fram handlingsplaner för att förbättra bland annat underhållsplanering, trafikinformation och minska störningar i järnvägstrafiken. Jag kommer fortsatt att följa arbetet nära i min dialog med såväl som regioner och järnvägsbranschen. Jag tackar ministern för svaret. I vanlig ordning berömmer ministern den nuvarande regeringens politik, som han ondgör sig över tidigare regeringars tillkortakommanden. Men han svarar inte på frågan om kommunikationen mellan och tågoperatörerna. stängdes mellan och för snabbgående tåg. Orsaken var omfattande skador på rälsen. Det fanns inte mindre än 246 skador på sträckan mellan och . Fem av dessa skador var så allvarliga att de kunde ha orsakat rälsbrott och urspårning. En urspårning av tåg där det normalt färdas hundratals människor på väg till jobbet eller skolan skulle ha orsakat enorma tragedier. Så det är tur i oturen att trafiken stoppades innan en katastrof inträffade. Man kan dock fråga sig om skadorna inte kunde ha åtgärdats tidigare och tågoperatörerna underrättats med bättre framförhållning. Dessa svåra skador var kända för så tidigt som när verket beställde en spårfräsning på sträckan . Entreprenören som utförde arbetet rapporterade att många sprickor var för djupa och för breda för att kunna fräsas bort. anlitades ett konsultbolag för att dokumentera felen mer exakt. Inte ens när rapporten blev klar fick tågoperatörerna veta hur pass allvarliga skadorna var, trots att de erbjöd sig att frigöra så mycket tid som möjligt för banarbeten. Så den särskilda tågordern från ledningscentral uppfattades som en blixt från en klar himmel. Inställda tåg, förseningar i både och delar av har varit resultatet av den plötsliga tågordern och många oroliga människor som inte har kunnat ta sig till sina jobb. Att inte delge informationen om skadorna har uppfattats som en mörkläggning av säkerhetsriskerna, vilket är ytterst allvarligt. Det är inte konstigt att Skånetrafiken, SJ, Arriva, Transdev, och var och är mycket upprörda. De efterfrågar en dialog, en öppen dialog mellan och tågoperatörerna så att samarbetet ska fungera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I slutändan är det passagerarna som får ta konsekvenserna, samma passagerare som regeringen säger sig vilja att de ska använda sig av kollektivtrafiken. För att passagerarna ska överväga att ersätta bilen med kollektivtrafik måste tågen gå och komma . Det handlar om punktlighet och säkerhet. Det ska vara förutsägbart att ta tåget. Skåningarna är trötta på ständiga överraskningar som spårfel, nedrivna kontaktledningar, solkurvor med mera. Därför vill jag upprepa min fråga: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att inte ska mörklägga viktig information utan i stället underrätta tågoperatörerna ? Jag tackar Boriana för frågorna. Det är jätteviktigt att tågen går . Faktum är att det nog var nytt rekord i punktlighet. De mål som har satt upp tillsammans med tågoperatörerna visar att det var nytt rekord i punktlighet. Även året innan var det en förbättring. Det har alltså varit en stadig förbättring bland annat till följd av att vi, till skillnad från när ledde detta land, nu satsar på järnvägsunderhåll och renoverar och reparerar järnvägen men även bygger nytt. Det är nödvändigt för att godståg och persontåg ska kunna komma . Punktligheten har alltså i högsta grad förbättrats. Det är det första som är viktigt. Dessutom tillför vi mer resurser för att detta ska vara möjligt. Det finns numera en plan för järnvägsunderhållet långsiktigt som har fått ta fram tillsammans med underhållsentreprenörerna och tågoperatörerna, så att det ska finnas en förutsägbarhet. När människor planerar sin resa i god ska de veta att en viss sträcka kommer att vara avstängd, som Getingmidjan här i som var avstängd i rad för att man ordentligt skulle kunna ta tag i, renovera och reparera en mycket central del i det svenska järnvägssystemet. Jag blir fundersam när jag hör Boriana nu använda sig av den retorik som man allt oftare hör. hörde man den bara från sverigedemokrater men även från moderater. Det här är myndigheternas mörkläggning, säger . Detta kunde ha förorsakat enorma tragedier. Det är ständigt underhåll som skjuts fram. Vi ska först och främst veta att den aktuella sträckan inte var med i någon underhållsplan. Det är därför inte fråga om något framskjutet underhåll. Så fort man efter besiktningar som man regelbundet gör uppdagade att det fanns brister gjorde man först bedömningen att detta var brister som skulle kunna åtgärdas genom att man fräste bort dem. Men så fort man uppmärksammade att de var värre än man trodde tog man direkt kontakt med järnvägsföretagen och stoppade trafiken, eftersom säkerheten alltid kommer främst. Det är det viktigaste, och det är det uppdrag som har. Det är viktigt att vi ändå argumenterar på ett sätt som också bär tillit till samhällsinstitutioner, det vill säga att myndigheter faktiskt gör sitt bästa i det här fallet för att ha en bra dialog med järnvägsoperatörer och underhållsföretag samt informera medborgarna om de problem som kan uppstå till följd av akut järnvägsunderhåll och planerat järnvägsunderhåll. Min uppfattning är att det är ett arbete som har blivit allt bättre. Det gäller informationen till de berörda och att det sker ett mer strukturerat och inplanerat järnvägsunderhåll. Fördelen med att faktiskt planera järnvägsunderhållet är att risken för att få den typen av akuta stopp blir otroligt mycket mindre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Låt mig vara tydlig. Det ligger i verkets instruktion att man självklart ska göra allt man kan för att säkerställa att det finns en bra säkerhet i järnvägssystemet. Det ska vara en bra dialog med tågoperatörer på banan och med kommuner, regioner och underhållsföretag. Det åligger att ha det ansvaret. På samma sätt tycker jag att det åligger politiker att säkerställa att det finns resurser. Jag förstår att det är jobbigt för Boriana att som moderat höra att man som styrde landet inte gav tillräckliga resurser till järnvägsunderhåll eller järnvägsinvesteringar. Det är nu som investeringarna görs. Det är i den senaste budgeten det sker en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet. prioriterar i stället fortfarande sänkt skatt på bensin eller andra insatser som knappast kommer att gynna möjligheten till klimatsmart resande framöver. regeringar hade också sina försyndelser, men det är inte dem vi pratar om . Vi pratar om hur den nuvarande regeringen ska se till att saker och ting fungerar och hur den ska styra upp sina myndigheter. När det gäller mörkläggning handlar det om att man inte berättade för tågoperatörerna att det fanns omfattande och allvarliga skador. Det är inte min uppfattning utan det är tågoperatörernas. Sedan var det frågan om punktligheten i trafiken. Ja, det stämmer, och det är positivt. Men en stor del av trafiken går inte. Det är alltid lättare att få punktlig trafik när det inte är så många som ska samsas på de icke tillräckliga spåren. Jag vill återgå till frågan om samarbete med tågoperatörerna, till exempel Skånetrafiken. är den storstadsregion i som kör mest regional trafik. Kollektivtrafiken i är därmed mycket beroende av att banor fungerar. har tillskrivit regeringen och har understrukit vad som är viktigt när det gäller lyckat underhåll, nämligen tydliga mål för uppdraget, tydliga mål för utföraren att utföra uppdraget, god uppföljning av beställaren samt vidare samverkan med tågoperatörerna för praktiska lösningar exempelvis vid avstängningar. Det går inte att nog understryka hur viktigt det är med dialog mellan alla parter för planerandet av när underhållet ska utföras, det vill säga vilka tider spåret ska vara avstängt för trafik så att underhållet kan utföras. Det är också ytterst viktigt med planering i samverkan mellan , underhållsentreprenörerna och tågoperatörerna så att insatserna kan samordnas och tillgången till banorna kan möta behovet av gott underhåll som påverkan på tågtrafiken inte blir större än nödvändigt. Det är precis så det har fallerat i fallet jag hänvisar till. har det fungerat bättre när det gäller samarbetet mellan Skånetrafiken och , men har det blivit några ändringar. Vet ministern varför det har blivit så? Det är glädjande att ministern blickar framåt och berättar om alla satsningar på infrastrukturen i . De behövs verkligen för väg och järnväg. Min interpellation handlar om , men den kunde lika gärna ha handlat om tiotals andra skånska infrastruktursatsningar som aldrig har kommit till stånd trots behoven. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Men låt mig gå tillbaka till . beslutade redan under /93 att skulle byggas ut till dubbelspår. finns fortfarande enkelspåriga sträckor som sätter stopp för effektiv användning, till exempel sträckan . När kommer den att börja byggas? Det är sant att det har satsats för lite på infrastruktur i . Det var då en regering som prioriterade skattesänkningar i stället. Inte minst efter byggande och efter det starka engagemang som har funnits hos regionala politiker i tycker jag att staten inte följde upp med tillräckliga investeringar. Sedan vi tillträdde görs flera satsningar. En sådan är . Jag invigde själv och påbörjade bygget med sträckan . Det är omfattande satsningar som görs där. Sträckan finns med i nationell plan. Det är sista sträckan, vilket gör att vi kan fullfölja det som har varit ett långt projekt. gör vi de satsningar som har efterlysts eftersom vi väljer att prioritera dem. Det finns numera till och med spårvagnar i . Det är tack vare stadsmiljöavtalen, som för övrigt är motståndare till. Det hade inte blivit några om hade styrt - inte heller en norrbotniabana eller andra satsningar på järnväg. Vi väljer att prioritera dem. Det är viktigt. När det gäller samverkan vill jag berömma den som har varit. Det blev som tydligast när det brann i . Det var naturligtvis bekymmersamt i , och det fick också stora konsekvenser för hela svenska järnvägssystemet. Där gjordes stora insatser av regionen, tågoperatörer, underhållsföretag och . Snabbt och skyndsamt kunde man röja spår, reparera och se till att trafiken var igång . Följderna budgetmässigt och planeringsmässigt blev stora, men detta visar att när det väl gäller hade man en fantastisk förmåga att samverka. Det kan inte finnas någon annan ambitionsnivå. Självklart ska det vara en tydlig samverkan. Det är därför som regeringen gav uppdraget till att ta fram en långsiktig plan för järnvägsunderhåll i samverkan med tågoperatörer och underhållsföretag så att det går att få den förutsägbarhet som faktiskt krävs. Sedan finns naturligtvis synpunkter när det gäller kollektivtrafiken i . har man av politiska skäl skurit ned på kollektivtrafiken eller inte varit beredd att satsa. Men det är en fråga som regionen och medborgarna får debattera. Vi från regeringens sida har sagt att man kan få de medel vi skjuter till för kollektivtrafiken om man upprätthåller volymen, så att inte besparingar görs när vi måste se till att det inte är trångt på bussar eller tåg utan att människor kan färdas tryggt. Och de som jobbar inom kollektivtrafiken ska färdas tryggt. En del av Boriana Åbergs partikamrater i har kritiserat regeringen för att vi ställer krav på vilken volym det ska vara. Jag tycker att det är rimligt. När staten skjuter till pengar till kollektivtrafiken, , det är ju regionernas ansvar, gör vi det i akt och mening att det ska vara tryggt och säkert att åka i kollektivtrafiken under pandemin. Alla har inte egen bil. Alla kan inte cykla till jobbet eller jobba hemifrån. En del måste kunna ta sig till jobbet, och det är ofta kollektivtrafiken som står till buds. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Därför skjuter vi till extraresurser. Det var 3 miljarder och 2 extra miljarder . Men vi ställer också krav på att se till att upprätthålla volymen. I grunden är det otroligt viktigt med ett väl fungerande samarbete mellan och regionala aktörer. Det är viktigt att investeringarna fortsätter. Inför kommande nationell plan har regeringen också lyssnat in önskemål. Jag har själv träffat regionala företrädare i och haft, som jag tycker, en mycket bra dialog tillsammans, inte minst med Boriana Åbergs partivänner i regionen. Jag är trygg i förhoppningen om att vi ska ha bra diskussioner om framtida satsningar i såväl som i hela landet. Det låter bra med framtida infrastruktursatsningar i både när det gäller väg och när det gäller järnväg. Jag kan dock inte låta bli att förundras över att ministern använder sträckan som ett exempel på väl fungerande nationell infrastrukturplanering - denna sträcka blir ju mer än . Det leder mina tankar till den sista frågan i min interpellation: Vad kommer ministern att göra för att infrastruktursatsningar i inte ständigt ska förskjutas framåt i tiden? Denna fråga är ännu mer aktuell i ljuset av en nyutkommen rapport från Sydsvenska Handelskammaren med det tilltalande namnet Hela kungariket och halva pengarna. Rapporten visar hur skåningar systematiskt blir satta på undantag när det gäller infrastruktursatsningar. Först får de vänta , och sedan satsas det betydligt mindre pengar än på andra ställen. Siffrorna är talande. I bor av befolkning, men får av den totala investeringsbudgeten. Skåningar får per invånare i planerade satsningar på väg och järnväg, vilket är mindre än hälften av vad invånarna i och i får. Jag vill gärna höra ministern förklara hur han tänker göra med denna orättvisa och när han kommer att sätta igång med arbetet för att ska få välbehövliga infrastruktursatsningar. De ska komma . Arbetet med att se till att vi tillför mer resurser är i full gång. Det är faktiskt mer till infrastruktur i den plan som gäller än när det var en moderatledd regering som styrde landet. som infrastrukturminister har jag lärt mig att man ska ta rapporter med en nypa salt. Hur bra Sydsvenska Handelskammaren än är - och jag uppskattar dem och har en bra dialog med dem - ska jag för sakens skull påpeka att även och väldigt många andra handelskamrar regelbundet kommer med rapporter som redovisar att just deras region är underförsörjd. Jag har faktiskt inte träffat en enda region som säger sig vara nöjd med att ha fått mer medel . Detta hänger väl samman med intresset och engagemanget för infrastruktur, och jag tycker att det är bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tycker att det är bra att företagarna i , precis som väldigt många politiker, vill ha mer resurser. Det är därför de också ser nyttan av att bygga nya stambanor och att kan bli verklighet. Där stöder lokala och regionala moderater tanken på att bygga nya stambanor, men här i hoppade av samtalen och deltog inte i diskussionen om finansiering av nya stambanor. Jag har fört debatter med . har nationellt sagt nej till det som moderater i har tyckt var en sådan viktig satsning och som inte minst för skulle ha en otrolig betydelse för att avlasta och ge mer utrymme för godstrafik, pendeltrafik och regiontrafik på . Om Boriana sällar sig till de regionala kraven på mer satsning på järnväg välkomnar jag det. Jag hoppas också att Boriana lyckas övertyga sin egen partiledning att skjuta till mer resurser och om vikten av att vi bygger nya stambanor , såväl i som i andra delar av landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.