ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810749 · 2021-05-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:749 Elbilar på färja av (SD) till Statsrådet (S) Bränder är alltid farliga oavsett var de uppstår men speciellt om de sker på platser där släckningen och evakuering av människor försvåras. Fartyg är ett sådant exempel, där en brand snabbt kan utvecklas till en fullständig katastrof. eldhärjades , och 159 personer miste livet i denna katastrof. Bränder ombord på fartyg är svåra att släcka, och det kan även vara svårt att evakuera passagerare om fartyget är ute till havs. Lyckligtvis är allvarliga bränder ombord på fartyg ovanliga, men att inte se eventuella risker kan vara förödande för sjösäkerheten. Elbilar är ett sådant riskmoment, inte för att de har en högre risk att brinna än andra bilar, utan för att de kan vara betydligt svårare att släcka. Andelen elbilar i samhället ökar, och precis som för andra bilar utsätts elbilarna för både termisk och mekanisk förslitning. Underhållet kan också variera beroende på hur noggrann ägaren är med sin bil. Med ett ökat antal elbilar i trafik ökar givetvis också riskerna för haverier av olika slag. Elbilar brinner mer sällan än andra bilar, men brandförloppet är annorlunda och en termisk rusning i ett litiumjonbatteri kan också innebära att batteriet återantänder långt efter att branden är släckt. En brand i ett litiumjonbatteri leder till att bland annat den mycket giftiga gasen vätefluorid utvecklas. En svårsläckt brand, som dessutom avger giftiga rökgaser i ett slutet utrymme som ett fartygsskrov, innebär naturligtvis att riskerna blir betydande för de människor som befinner sig ombord. Enligt uppgifter från finns ingen utvecklad metod för att släcka bränder i elbilar som befinner sig på ett fartyg. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Har regeringen en handlingsplan för hur effektiva räddningsinsatser ute till havs ska kunna släcka bränder i elektriska fordon? Omfattar i så fall handlingsplanen också räddningsinsatser för människor som befinner sig ombord på fartyg med brinnande elfordon?
ip · H810751 · 2021-05-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:751 Hanteringen av elbilsbränder av (M) till Statsrådet (S) Dagens eldrivna hybridbilar använder vanligtvis litiumjonbatterier som kraftkälla. Litiumjonbatterier och vanliga blybatterier har olika egenskaper vad gäller spänning, konstruktion och volym, vilket medför andra typer av brand-, explosions- och elchockrisker. pågår ett antal forskningsprojekt runt om i världen kring elbilsbatterier och hanteringen av eventuella bränder i dessa. I väntan på att elbilarna har blivit helt utvecklade bör man vara vaksam och vidta säkerhetsåtgärder som minimerar riskerna. kraschade en Tesla Model S mot ett träd norr om och fattade eld. Två män dog beklagligen. fick använda runt vatten för att släcka branden, som pågick i , eftersom batteriet återantände. Vattenåtgången vid en brand i en bensindriven bil är betydligt mycket mindre. vatten spolat över ett batteri som på en Tesla kan bestå av 7 000 batterier i batteripaketet kan orsaka mängder av förorenat vatten ned i marken. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har uppmärksammat riskerna med bränder i el- och hybridfordon samt de svårigheter med till exempel giftig rök som räddningstjänsterna har vid räddningsinsatser. MSB följer utvecklingen för att kunna hålla vägledning och sammanställning uppdaterade. Vad händer om en elbil börjar brinna på en linfärja, mitt ute på vattnet och passagerare drabbas av den giftiga röken? Alla bränder är farliga, men i vissa utrymmen kan de vara extremt svåra att släcka, till exempel på ett fartyg eller inne i ett stort parkeringshus. Blandningen av elbilar och gasbilar i samma utrymme kan vara förödande. När en elbil har brunnit kan den självantända igen inom en efteråt. Därför bör en elbil som brunnit stå långt ifrån brandfarligt material . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att ansvariga myndigheter har den kunskap de behöver för att kunna hantera förorenade vatten vid elbilsbränder? Har statsrådet initierat något arbete för att få till en strategi för att kunna hantera elbilsbränder på farliga platser och för att kunskaper om att hantera elbilsbränder sprids till alla berörda? Har statsrådet agerat för att polisen ska ha tillräckliga kunskaper om elbilsbränder och för att myndigheten har utrymme för säker förvaring av beslagtagna brunna elbilar?
ip · H810752 · 2021-05-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:752 Buller från vindkraftverk av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vindkraft är en förnybar energikälla som kan bidra till en nödvändig omställning till ett klimatneutralt samhälle. måste hänsyn tas till de störningar som kan uppstå lokalt kring vindkraftsetableringar. En av de tydligaste ljudkällorna på ett vindkraftverk är bladspetsarna. I närheten av ett vindkraftverk är amplitudmodulationen från bladspetsarna påtaglig. Hur påtaglig amplitudmodulationen är beror på verkets utformning, driftförhållanden och meteorologiska förhållanden. uppstår förhållanden med “onormal” amplitudmodulation som då kan höras som ett dunkande ljud på långt avstånd från verket. förväxlas amplitudmodulation med lågfrekvent buller eftersom båda kan uppfattas som ett dunkande ljud, men amplitudmodulationen är en ökning av ljudnivån i flera frekvenser. Påtagligt lågfrekvent buller upplevs ofta som mer störande än annat buller. Vanliga bostadsfasader och fönster har ofta dålig ljudisolering i låga frekvenser, och det lågfrekventa ljudet kan dessutom förstärkas inomhus. Därför är det inte ovanligt att upplevelsen av lågfrekvent buller är starkare inomhus än utomhus, vilket även gäller för vindkraftsbuller. Vindkraftsljud påverkar människors upplevelse av sömnens återhämtande effekt och har också en signifikant inverkan på drömsömnen, enligt en studie vid . Den som bor mindre än en kilometer från ett vindkraftverk både sover sämre och har kortare drömsömn än andra. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern tagit något initiativ till att genomföra en övergripande analys för att granska effekterna av huruvida den omfattande vindkraftens buller i påverkar våra medborgare och hur det i så fall kan regleras bättre? Har ministern initierat, eller har för avsikt att initiera, att mer forskning görs för att studera hur människor och människors sömn påverkas långsiktigt av vindkraftverkens buller? Kan ministern tänka sig att initiera en parlamentarisk kommission med uppgift att genomföra riskanalys och arbeta för att lägga fast demokratiska strategier för land- och havsbaserad vindkraft?
ip · H810753 · 2021-05-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:753 Arbetslösheten i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) De senaste jämförelserna av arbetslöshetsnivåer i olika EU-länder visar en mycket sorglig utveckling för svensk del. I valrörelsen innan tillträdde sa han: ”Utvärdera oss på jobben.” Och han utfärdade sitt berömda vallöfte att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. låg på 12:e plats bland EU:s länder när det gällde låg arbetslöshet. 2019 låg på 22:a plats i EU. Detta trots att åren 2014–2019 kännetecknats av en mycket stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder minskade arbetslösheten . I endast 3 länder ökade den. Och är det land i hela EU där arbetslösheten ökat allra mest , enligt siffror från EU:s statistikmyndighet . Sedan kom pandemin, som ökade arbetslösheten i de flesta länder. Men även under pandemin har varit bland de allra sämsta på att hålla nere arbetslösheten. var det bara fyra länder i EU som hade en sämre utveckling på arbetsmarknaden än . har vi fått de senaste siffrorna från . har halkat ned ännu en placering till plats 23 av 27 EU-länder. Bara , och hade en högre arbetslöshet än . Det mest anmärkningsvärda är kanske ändå att sedan gick med i EU 1995 har vi alltid haft lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU. har betydligt högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Detta är ett historiskt misslyckande från regeringens sida. En svensk regerings uppgift måste vara att i högkonjunktur lyckas få fler i arbete än andra länder lyckas med, och i lågkonjunktur och kris få en mindre ökning av arbetslösheten än andra. Så fungerade det , då vi alltid låg på övre halvan i EU när det gällde arbetslösheten. Och så fungerade det faktiskt även under regeringarna före Alliansen, oavsett politisk färg. lyckades oftast bättre än andra, vilket stärkte vår konkurrenskraft och våra statsfinanser. Men har något hänt – nu underpresterar den i både högkonjunktur, lågkonjunktur och kris. Det är faktiskt ett monumentalt misslyckande som regeringen inte kan prata bort, även om man tappert försöker. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad ser ministern för förklaringar till att nu sedan vi gick med i EU har högre arbetslöshet än genomsnittet i EU, och vad avser ministern konkret att göra för att minska arbetslösheten?
ip · H810754 · 2021-05-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:754 De nya föreskrifterna för mediestöd av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det svenska presstödet har tidigare byggt på mätbara faktorer som antal prenumeranter, utgivningsfrekvens, andel redaktionellt material med mera. Det har tidigare inte legat i uppdrag att värdera det kvalitativa innehållet i de tidningar som får presstöd, eftersom kvaliteten är tänkt att bedömas av konsumenterna. I den mån presstöd över huvud taget ska betalas ut menar jag att alla publikationer som lever upp till på förhand kända objektiva villkor ska ha rätt till lika stöd baserat på dessa villkor. Staten ska inte kunna frestas att styra medel till tidningar som faller makten i smaken Detta neutrala förhållningssätt har man nu frångått, och i den nya mediestödsförordningen står det att en förutsättning för att erhålla stöd är att det handlar om ”allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet”. I de föreskrifter som MPRT sedan har beslutat om som ett led i att tolka uttrycket ”hög kvalitet” i förordningen menar myndigheten att medier som ”uppmanar till brott, sprider desinformation eller vilseleder kring vetenskap” inte ska anses nå upp till kvalitetskriteriet. Desinformation och vilseledande kring vetenskap kan naturligtvis anses vara problematiskt, men i en rättsstats natur ligger att vi tolererar även åsikter och värderingar vi inte delar. Det är därför naturligt att alla publikationer som på objektiv grund uppfyller kraven för presstöd också får ta del av detta stöd oavsett vad lagstiftare och myndigheter anser om innehållet. Som det ser ut nu kan en myndighet under regeringen godtyckligt neka stöd till tidningar som granskar och kritiserar makten, till exempel regeringen eller den förda politiken. Med nuvarande föreskrifter kommer man inte ifrån att staten i slutändan blir domare över pressens innehåll. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att det föreligger en risk för att tidningar som är kritiska till makten och den rådande diskursen i samhället blir mer återhållsamma i sin granskning och i sin kritik av rädsla för att bli nekade mediestöd? Vad är anledningen till att regeringen nu infört ett subjektivt bedömningskriterium för erhållandet av mediestöd i stället för tidigare kvantitativa bedömningar?
ip · H810755 · 2021-05-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:755 Arbetsmiljön inom ambulanssjukvården av (M) till Socialminister (S) hade jag och socialministern en interpellationsdebatt om arbetsmiljön inom ambulanssjukvården. Under debatten framkom det att socialministern inte hade kunskap om de frågor jag ställde gällande arbetsmiljön i en ambulans. Hjärt- och lungräddning måste utföras stående för att ha någon effekt. tvingas arbetstagarna därför arbeta utan säkerhetsbälte i de fall det inte finns tillgång till en hjärt- och lungkompressionsmaskin. Detta innebär en enorm risk för arbetstagarnas liv och hälsa. En inbromsning eller sväng kan orsaka att arbetstagare som står bak i en ambulans och utför hjärt-och lungräddning kan tappa balansen och ådra sig betydande skador. Av föreskrifter AFS 2006:4 om användning av arbetsutrustning följer bland annat att arbetsutrustning ska användas så att betryggande skydd mot ohälsa och olycksfall föreligger. Av 1 och 2 §§ lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer framkommer bland annat att regeringen och den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om trafikregler. I trafikförordningen står det att om det finns bilbälten i ett fordon ska alla använda bilbälte. I Transportstyrelsens föreskrifter om användning av bilbälten står det att det kan göras undantag för användandet av bilbälte i baksätet om detta på något sätt hindrar yrkesutövningen. Dessa två föreskrifter talar mot varandra, och det är regeringen som har ansvar att i regleringsbrev till berörd myndighet se till att dessa föreskrifter inte står i motsatsförhållande till varandra. Min fråga till socialminister blir därför: Vad avser ministern att göra för att inte regelverken ska stå i motsatsförhållande till varandra, så att arbetsmiljön inom ambulanssjukvården förbättras?
ip · H810756 · 2021-05-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:756 finansiering av (M) till Statsrådet (S) Tull-Kust, i och , har inkommit med en rapport, Ett samhällskritiskt uppdrag med omöjliga förutsättningar – om resursurholkningen för . I den senaste budgeten föreslog vi moderater ett ökat anslag om till , då är kraftigt underfinansierad. Det är tydligt att har fått fler och nya uppgifter och utökat ansvar som kräver mer resurser. Det handlar om miljöövervakningen lika mycket som om de Frontexuppdrag återkommande bemannar för räkning. Det är helt klart för mycket att göra jämfört med antalet personer i organisationen. Det här resulterar exempelvis i att vi bara har övervakning av våra stora dricksvattentäkter, , och , . Om en incident inträffar kan inställelsetiden dit vara lång om ingen beredskap finns . arbetar utifrån en så kallad kombinationstanke, som innebär att beredskapen för miljöräddningstjänst till sjöss kombineras med olika insatser kopplade till sjöräddning och sjöövervakning, brottsbekämpning och krisberedskap i syfte att effektivt använda resurser. Kombinationstanken innebär dock att resursbrist inte på ett enkelt sätt kan kopplas till specifika uppdrag, utan i stället att förmågan inom samtliga uppdrag påverkas. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Utifrån att det är resursbrist inom kustbevakning, hur avser ministern att säkerställa att kan genomföra sitt uppdrag? Hur avser ministern att agera för att säkerställa att vi har tillförlitlig övervakning av och beredskap i de tre största dricksvattentäkterna, som står för av vårt dricksvatten?
ip · H810757 · 2021-05-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:757 Nytt slutdatum för ripjakt av i (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade om nya tider för jakt som regleras i jaktförordningen. Ändringarna träder i kraft . Bakgrunden till översynen är att regeringen genom jaktförordningen har gett i uppdrag att se över de jakttider som regleras i förordningen och vid behov föreslå ändringar. Detta är den första översyn som har gjorts sedan uppdraget lämnades . Den förra systematiska översynen genomfördes . Jakttiderna är centrala verktyg i arbetet med att förvalta vilt, och hur de utformas påverkar och engagerar många. Processen med att ta fram nya jakttider innefattar att inhämta ny kunskap och att ge berörda aktörer möjlighet att påverka arbetet. Stick i stäv med förslag beslutade regeringen att ändra i jaktförordningen så att jakttiden på ripa kortades ordentligt. ska jakten avslutas i stället för . Dessutom ska älgjaktspremiären tidigareläggas, vilket delvis kommer att trycka undan möjligheterna till ripjakt under inledningen på säsongen. Regeringens beslut leder i praktiken till att en jaktform med långa och starka traditioner i och fjällkommuner försvinner. är det tillåtet att jaga ripa ovanför lappmarksgränsen fram till i och och till i . Regeringens beslut innebär att jakten tar slut i alla tre länen. Alla som bor i norra vet att fram till är förhållandena så dåliga att det i praktiken är omöjligt att jaga på fjället och att detta i praktiken innebär att vinterjakten på ripa kommer att försvinna. Indirekt påverkas även inledningen på ripjakten, då älgjaktspremiären brukar resultera i att marker där ripjakt bedrivs avlyses. Med den nya fasta jaktstarten på älg kommer fågeljägare potentiellt sett att tappa upp till en veckas jakt på ripa under den första delen av jakttiden. Regeringens egen expertmyndighet, , som vid behov ska föreslå ändringar av jakttider till regeringen, kom fram till att det inte fanns några anledningar att ändra jaktslutsdatum för ripor. skriver i sitt förslag på jakttider: ”Ripor är anpassade till ett hårt vinterklimat och har möjlighet att söka sig till nya platser om förhållanden visar sig för kärva, till exempel om födotillgången är begränsad. finner baserat på ovanstående inte att det finns några sådana hinder för att jaga dal- och fjällripa fram till över ripornas hela utbredningsområde.” Slutligen visar forskningen tydligt att det inte finns biologiska skäl att korta jakten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken analys ligger till grund för att statsrådet gör en annan bedömning än i fråga om slutdatum för ripjakt?
ip · H810758 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:758 Språkförskola av (M) till Utbildningsminister (S) Språk och utbildning går hand i hand och är nycklarna till en lyckad integration. får inte alla barn möjligheten att lära sig det svenska språket fullt ut och går därför miste om sin utbildning och möjligheterna till att bidra till samhället. Alltför många elever med utländska föräldrar misslyckas i den svenska skolan. Så kan vi inte ha det. Därför måste det till en drastisk förändring i utvecklingen. Det är en grundläggande svensk värdering att varje barn förtjänar jämlika förutsättningar för att kunna lyckas i den svenska skolan. För att det ska bli möjligt måste varje barn få tillgång till den viktigaste nyckeln, svenska språket, för att var och en ska få möjlighet till en lyckad integration och skolgång. Skälen till att det ser ut som det gör är flera. Det kan vara att man inte får den nödvändiga språkutvecklingen hemifrån, då man har ett annat modersmål eller för den delen att ens föräldrar har bristande kunskaper i svenska. Därtill bor många i bostadsområden där det bor få eller inga med svenska som modersmål. Det säger sig självt att behovet av mer svenskkunskaper i så tidig ålder som möjligt är nödvändigt för att varje barn ska kunna uppnå sin fulla potential och för att vi som samhälle ska fortsätta att kunna vara en nation i framkant. För att vi ska kunna vända utvecklingen har bland annat föreslagit att man ska införa obligatorisk språkförskola för barn till nyanlända . Jag vill därför fråga utbildningsminister : Hur ställer sig ministern till att införa obligatorisk språkförskola för barn till nyanlända? Avser ministern att vidta några åtgärder för att införa en obligatorisk språkförskola för nyanlända?
ip · H810759 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:759 Polisens tillväxt och fördelningen mellan poliser och civilanställda av (M) till Statsrådet (S) sticker ut mot andra jämförbara länder sett till skjutningar och sprängningar. Även annan allvarlig brottslighet som rån och våldtäkter har ökat kraftigt . Men trots att antalet poliser ökat är polistätheten lägre än , och vi har bland de lägsta polistätheterna i . Enkelt uttryckt har vi en akut polisbrist i vårt land. Behovet av fler poliser är stort, och målsättningen om 10 000 fler polisanställda till 2024 är i grunden bra. Men målet kommer att vara verkningslöst om det inte innebär en tillräcklig ökning av antalet poliser. Regeringen har varit tydlig med att fördelningen mellan poliser och civilanställda inte ska förändras till 2024. Två tredjedelar ska fortsatt vara poliser. Trots detta ser det nu ut som att andelen poliser kommer att minska. I redovisningen av ett regeringsuppdrag som presenterade 2018 angavs att det skulle finnas 26 200 poliser. Sedan satsningen på 10 000 fler polisanställda inleddes har polisen vuxit med totalt 3 562 civilanställda men endast med 1 110 poliser. Det beror delvis på att det tar tid att utbilda nya poliser, men också att för få poliser utbildas och att för många poliser hoppar av yrket. visar nya siffror från att målsättningen om två tredjedelar poliser inte kommer att kunna uppnås. Om målet om 10 000 fler polisanställda ska nås kommer antalet poliser att behöva bli nästan 1 000 mindre jämfört med den ursprungliga målsättningen – om man utgår från utredningstjänstens mest gynnsamma scenario. Det finns en betydande risk att poliserna blir ännu färre. Siffrorna är alarmerade och visar tydligt att attraktiviteten hos polisyrket måste stärkas. bygger därför vidare på den mycket framgångsrika lönesatsning för poliser som vi drev igenom tillsammans med i budgeten . Vi vill också att polisutbildningen ska bli betald för att fler ska vilja söka sig till polisyrket och har föreslagit en riktad satsning för att återanställa tidigare poliser. Samtliga dessa förslag motsätter sig tyvärr regeringen. Regeringen talar ofta varmt om att antalet poliser ökat när det i själva verket handlar om att det är antalet polisanställda som står för den större ökningen. Regeringen talar tyst om såväl svårigheterna att nå målsättningen om fler poliser som den låga polistätheten. kommer inte att acceptera att regeringen trixar med målsättningen om att två tredjedelar av de ytterligare 10 000 polisanställda ska vara just polismän och poliskvinnor. Mot denna bakgrund är mina frågor till statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att andelen poliser hos polisen kommer att vara två tredjedelar 2024? Avser statsrådet att ompröva sina ställningstaganden avseende riktad lönesatsning till poliser, riktad satsning för att återanställa tidigare poliser och att polisutbildningen ska bli betald?
ip · H810760 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:760 Åtgärder mot cykelstölder av (M) till Statsrådet (S) Det finns stora vinster, inte minst miljö- och hälsomässigt, med att fler väljer att ta cykeln till skolan, arbetet eller fritidsaktiviteter. Dessvärre är vi många som har fått vår cykel stulen, och slogs nya rekord gällande antalet stulna cyklar. Det är uppenbart att den stora risken att bli av med sin cykel minskar människors vilja att cykla till olika aktiviteter. Enligt en kartläggning om anmälda cykelstölder som försäkringsbolaget har gjort stals det 77 207 cyklar. Det är det högsta antalet stölder sett till befolkningen . Det är också tydligt att större städer är särskilt hårt drabbade. cyklister är med 2 226 anmälda cykelstölder bland de hårdast drabbade. Det är bara i , och som det stjäls fler cyklar i förhållande till befolkningsmängden. På svar på en skriftlig fråga (2020/21:2760) svarar statsrådet att det är centralt att såväl tillverkare som brukare av cyklar vidtar åtgärder för att försvåra stölder. Jag instämmer i att den typen av åtgärder har betydelse för att minska risken för stölder. vet vi att en betydande andel av cykelstölderna begås av personer som står för väldigt många stölder. Dessutom förekommer ett betydande inslag av internationella stöldligor även vad gäller cykelstölder. Det är därför avgörande att brottsbekämpande myndigheter kan arbeta systematiskt mot de personer som står för en stor mängd stölder och de att i större utsträckning kan förhindra att stulna cyklar förs ur landet. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska antalet cykelstölder? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att stulna cyklar förs ur landet?