· H810337 · 2021-02-02 18:21:05 — har ställt flera frågor till mig om vägar på landsbygden. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen beslutade om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning . Planen möjliggör investeringar i hela landet och medför en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt . Regeringen har fortsatt att satsa på vägunderhållet. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget tillfördes ytterligare medel till underhåll av vägar i landsbygd omfattande totalt . Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har anslaget för vägunderhåll utökats med , där fokus är på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Regeringens satsningar möjliggör för att genomföra angelägna underhållsåtgärder på hela det statliga vägnätet. av underinvesteringar kan jag konstatera att regeringen nu genomför satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå av standard på vägnätet. Satsningarna bidrar till en god tillgänglighet, hög trafiksäkerhet och även ökad sysselsättning. Efter statsrådets retorik i svaret tänkte jag återkomma till verkligheten. Jag tänker hålla mig till verkligheten i . Ännu större hål, gropar och djup lera. i flera mil. I det här fallet har jag tagit upp en av länsvägarna i , 546 i norra . Den socialdemokratiske kommunstyrelseordföranden där kallar vägen helt ofarbar, och de boende kallar den en dödsfälla. Jag förstår om statsrådet inte tar del av SVT , men rubriken på deras hemsida är "har landets sämsta statliga vägar". Nästan en fjärdedel anses vara mycket dåliga med mycket sprickor och spårbildning, enligt Transportföretagens analys. Vad säger då ? Jo, säger: Vi är medvetna om att vägarna i inte når upp till den satta standarden. Vår prioritet är det högtrafikerade vägnätet. Min interpellation handlar om vardagen för dem som bor i landsbygd med det kallar lågtrafikerad väg. Vi är inte i något gammalt öststatsland. Vi är i , och i säger yrkeschaufförer: Vi kan inte köra säkert. Vi fastnar efter grusvägen. Vi fastnar i modden. Vi fastnar, fru talman! Detta är helt oacceptabelt. är väldigt tydligt. De säger att regeringen har avsatt för lite pengar. Vi kan inte renovera vägnätet, säger de. De säger också att anledningen till att de gör om vägar från asfaltvägar till grusvägar och sänker hastigheter är att de tycker att det skulle vara mer trafiksäkert. Jag kan dock försäkra, fru talman, att den yrkeschaufför i som kör virkestransporterna - är ett väldigt bra skogslän - får en oacceptabel arbetsmiljö. Kommunstyrelsens ordförande i har tillsammans med alla andra politiker i krävt av att de asfalterar vägen, att de ser till att det finns framkomliga vägar. säger då till att de håller med om att vägarna i är feldimensionerade. De säger att behovet finns, men de säger också att de inte får tillräckligt med pengar för just lågtrafikerade vägar på landsbygd. Jag skulle gärna vilja höra vad infrastrukturministern har för besked till dem som bor i , eller för den delen i . I den här undersökningen konstaterar man att har landets sämsta statliga vägar. Samma personer som bor i kan läsa om fantasifulla höghastighetstågsprojekt som kommer att kosta hundratals miljarder. Det är samma personer som kör fast med bilen efter grusvägen och samma yrkeschaufförer som kör fast med sina virkeslass. Jag skulle vilja fråga infrastrukturministern: ministern nöjd med de satsningar som är gjorda? Och delar ministern analys att det inte finns pengar till de lågtrafikerade vägarna? När det gäller den aktuella sträckan tror jag att det är viktigt att påpeka att det var 2012, under den moderatledda regeringen, som man konstaterade att vägen var nedsliten och inte hade fått underhåll . Det är det första. Det andra är att vi nu av underinvesteringar tar tag i såväl underhållet av vägar och järnvägar som behovet av nyinvesteringar. Vi hade en finansminister, , som gjorde en poäng av att inte satsa på infrastruktur. När vi tillträdde lade vi ett tillskott på över 100 miljarder till den nationella planen för att få utrymme att ta tag i vägunderhåll och järnvägsunderhåll - eller för del delen också påbörja angelägna nyinvesteringar, eftersom vi har kapacitetsbrist inte minst i järnvägssystemet. Det är klart att det finns stora brister och stora utmaningar fortfarande. Det är ett av skälen till att vi utöver de 164 miljarder som vi beslutade om 2018 och som ligger i nuvarande nationell plan gör ett tillskott i varje budget, nu senast med 1 ½ miljard kronor, öronmärkt för att satsa på vägar i landsbygd. Den aktuella vägen är intressant. Det är ju en väg som skogsindustrin använder sig av. Vi har, till skillnad från den tid då styrde, nu gjort stora investeringar i det man kallar BK4, bärighetsklass 4, det vill säga att öka bärigheten så att just skogsindustrins lastbilar på ända upp till ska kunna ta sig fram. Det har en tydlig näringspolitisk profil, och det är viktigt, inte minst i landsbygden. Jag kommer själv från , ett ställe mitt i med 800 invånare. Där finns det inga höghastighetståg eller andra stora infrastrukturprojekt. Där finns det många mindre vägar, och där är det bilen man använder sig av. Jag känner väl till alla utmaningar och ser nu hur vi faktiskt gör investeringar för att ibland upprätthålla kapacitet och ibland förbättra den. Jag ser också hur länen har fått, som förra gången, ytterligare resurser inom ramen för länsplanerna just för att förbättra kvaliteten. Mycket återstår dock att göra; det är ingen tvekan om det. Där handlar det i grunden om hur mycket pengar man är beredd att satsa. När och partikamrater hade chansen att styra förra gången prioriterade man skattesänkningar. Det var inte investeringar i förbättrad vägkvalitet man satsade på. Jag tror att det är helt avgörande att vi inser att det är viktigt att göra rätt insatser för trafiksäkerheten och för att näringslivet ska ha bra transporter, och jag tror att det är viktigt att vi gör investeringar både i storstäder och på landsbygden så att man känner att det här är satsningar som görs i hela landet. Det är också därför som det nu i de inriktningsunderlag som har tagit fram och som regioner, inte minst egen hemregion, har fått lämna synpunkter på finns förslag om mer resurser till vägunderhåll och till Ostkustbanan, trafiksäkerhetsinsatser och annat. Det är denna kammare i som ska besluta hur mycket pengar som ska finnas till förfogande. En sak är klar. Under socialdemokratiskt ledda regeringar har vi skjutit till resurser och satsat mer på vägarna och trafiksäkerheten och ökat insatserna för yrkestrafiken. Det är nästan värt en egen debatt när vi kan konstatera hur många insatser vi har gjort för yrkestrafikanterna med klampning, beställaransvar, krav på vinterdäck och europeiska insatser för att säkra att man ska ha sjysta löner och inte konkurreras ut av östeuropeiska åkerier. Det är viktiga insatser för yrkestrafiken, som parti inte lyfte ett finger för när man själv var i regeringsställning. Jag tror att den som ser den här debatten noterar att även det här statsrådet ägnar huvuddelen av sitt inlägg åt att prata om politik. Det är bra. Jag pratar gärna om politik ofta och mycket. Det är väljarna som ska utvärdera den här regeringen. Men tänkte jag hålla mig till verkligheten. ligger på sista plats i riket gällande vägkvaliteten. av vägarna är mycket dåliga. , , och hamnar också i botten, då av de statliga vägarna anses vara mycket dåliga där. säger till SVT : "Prioriteringen nu blir att lägga mer fokus på det högtrafikerade vägnätet i länet och då är det främst riksvägarna och Europavägarna. Vi kommer byta ut slitlagret och inte göra några större och djupare åtgärder. På så sätt kommer vi åtgärda ännu mer meter väg." I samma artikel talar man om att andelen pengar som avsätts till vägarbeten är något som politiker beslutar om som svar på redaktionens fråga om varför man inte satsar på det lågtrafikerade nätet. Det här är alltså verkligheten, fru talman. Det är verkligheten. Då ställer jag mig frågande till att ministern står här och säger att han delar uppfattningen att vägnätet ska bli bättre i och i de lågtrafikerade områdena där yrkeschaufförerna kör sina virkestransporter. Det står i skarp kontrast till vad säger till SVT . De här två versionerna är inte kompatibla. Antingen har statsrådet fel eller så har fel, men båda versionerna kan inte vara sanna. Jag skulle gärna vilja veta: Vad har statsrådet gett för konkret uppdrag till ? Vi kunde höra den målande beskrivningen från statsrådet om hur han anser att man ska ha farbara vägar även på landsbygden. Men i verkligheten i kommer alltså inte att lägga två strån i kors för att åtgärda vägnätet. Och så länge inte gör det kommer vi inte att få några bättre vägar i . Så länge inte gör det kommer yrkeschauffören att köra fast i gruset med sin virkestransport. Arbetspendlaren säger: Jag pendlar till och anser att den här vägen är en dödsfälla. Men den här vägen är bara ett exempel, fru talman. Det är alltså av vägarna i som är dåliga. Det påverkar folks möjlighet att bo på landsbygden. Det påverkar folks möjlighet att driva företag. Det påverkar arbetsmiljön för arbetsgivaren som ansvarar för skogstransporterna att yrkeschaufförerna anser att det är en livsfara att köra. Jag såg ett inslag på SVT som handlade om en väg i som också var riktigt, riktigt usel. Ambitionen från är mycket tydlig. Man har ingen som helst avsikt, inget uppdrag och inga pengar till att åtgärda vägnätet på det lågtrafikerade nätet, utan man kommer att satsa på att byta ytskikt efter E4:an. Statsrådet vet, eftersom han har läst skuggbudget, att vi satsar väsentligt mycket mer pengar på vägunderhåll än vad regeringen gör. Miljöpartister har till och med stått här i kammaren och hånat mig och andra moderater för att vi satsar så mycket på mobilitet och farbara vägar. Vi sänker också bensin- och dieselskatten för att man ska ha råd att arbetspendla. Jag måste fråga statsrådet: Vad har statsrådet gjort konkret för att instruera att satsa på vägar i det lågtrafikerade vägnätet så att virkestransporterna inte ska köra fast? Tack, , för engagemanget! Det är svårt att låta bli att kommentera det faktum att stora satsning, i när vi har en klimatkris och inte bara utan miljontals människor världen över demonstrerar av rädsla för att klimatförändringarna håller på att förstöra förutsättningarna för mänskligt liv, är att sänka bensinskatten. När vi elektrifierar transportsektorn, gör biobränsleinblandning, minskar utsläppen, ska nå 2030-målet med 70 procents reduktion och nettonoll 2045, då springer och andra moderater ut och säger: Sänk bensinskatten! Jag tycker att det är en anmärkningsvärd brist på klimatansvar. I detta läge får man också konstatera att vägarnas kvalitet är viktig. Om läser innantill i de propositioner som regeringen har lagt på bord och som faktiskt har röstats igenom här i med bred majoritet är ytterligare anslag till inte minst vägunderhåll öronmärkta för just landsbygden. Behoven är stora, och det är de eftersom det var en borgerlig regering som lät bli att satsa på vägarna. Det går ju an att göra det i opposition - det är mycket som går an att göra i opposition - men när ni hade chansen blev det inte så. Då satsades det inte på vägar, järnvägar eller infrastruktur i den utsträckning som hade behövts. Det är därför vi har en underhållsskuld och en investeringsskuld och för lite kapacitet i inte minst järnvägssystemet. Vi behöver bygga mer järnväg för att avlasta vägarna. De viktiga infrastrukturprojekt som behöver göras och som parti har röstat nej till - till och med stoppat ibland, till exempel Norrbotniabanan som skulle ha varit byggd nu - skulle ha haft som effekt att många viktiga transporter hade gått på järnväg och därmed minskat belastningen på vägnätet, kanske E4:an i norra , väg 40 eller , vad vet jag. Genom att vi öronmärker och ger mer resurser än någonsin till för vägunderhåll ökar förutsättningarna att även den väg som talar om ska kunna få resurser. Prioriteringen görs i dialog med regionala politiker då man väljer att prioritera de viktigaste stråken inom ramen för den samverkan som finns inom länet. Avslutningsvis ska jag säga något om yrkeschaufförerna. När det gäller att verkligen bry sig om yrkestrafiken och yrkeschaufförerna måste jag konstatera att utsattes svenska åkerier och yrkeschaufförer för en illojal konkurrens utan dess like. De nyliberala lösningarna var att det ska vara så billiga transporter som möjligt över hela . fick åkeriverksamhet från många länder där man hade pressade löner utan kollektivavtal och dåliga arbetsvillkor som innebar att chaufförerna sov i hytten eller bodde på parkeringsplatser. utarmades konkurrensförutsättningarna för svenska åkerier. Vi har tagit tag i det. Vi har klampning och kan låsa fast hjulen om man inte följer kör- och vilotidsreglerna. Vi har beställaransvar, utökade kontroller av cabotagetrafiken och vinterdäckskrav. Vi har förhandlat på Europanivå om att det ska vara utstationering från dag ett så att chaufförerna som kör ska ha sjysta villkor och sjyst lön redan från dag ett. Vi tar systematiskt tag i de utmaningar som struntade i att se: behovet av en bättre kvalitet på våra vägar, behovet av bra förutsättningar för yrkestrafiken och en tydlig näringspolitisk profil, inte minst för skogsnäringen genom en satsning på bland annat BK4-vägar så att klimatsmarta 74-tonslastbilar kan köra skogsråvaran även i . Statsrådets och regeringens klimatengagemang innebär att man avvecklar väl fungerande kärnkraft, och när det är kallt importerar man el från och , där elen produceras i koleldade kraftverk. Så var det med det klimatengagemanget. Statsrådet talade i fyra minuter om allt och ingenting, förutom det interpellationen handlar om. Men jag tror att de som tar del av den här debatten ser och hör att det inte finns något svar från infrastrukturministern. Kommunpolitikerna i kommer inte att bli lyssnade på. Det kommer inte någon lösning för den väg som är så dålig att bilar kan köra fast om de inte har tillräckligt hög fart och på grund av lera riskerar sladd om de kör för fort. är mycket tydligt: Vi har inga pengar till det lågtrafikerade nätet utan kommer att prioritera det högtrafikerade nätet. Det är verkligheten bortom statsrådets retorik. Jag tycker att det är bekymmersamt. Det är bekymmersamt för dem som ska arbetspendla och försöka ta sig till , med livet som insats. Det är bekymmersamt att den åkeriägare som kör de viktiga skogstransporterna inte kan påverka arbetsmiljön och se till att man har farbara vägar. Vi är inte något gammalt öststatsland någonstans i utkanten av . Vi är ju ! står vi och diskuterar vägar som är så ofarbara att bilisterna betraktar dem som dödsfällor, fru talman. Och statsrådet står här och raljerar över sänkt dieselskatt. Det är kanske den sänkta dieselskatten som gör att arbetspendlarna kan bo på landsbygden och ta sig till och från jobbet. Det finns nämligen ingen tunnelbana i . Det finns ingen kollektivtrafik i . Människor är beroende av bilen. ger jag statsrådet en möjlighet till. Kommer det någon lösning för de lågtrafikerade vägarna? Låt mig, trots att frågan har varit föremål för debatt och beslut i , upprepa vad som sagts, till exempel i samband med den senaste budgetpropositionen: utökning av vägunderhåll med fokus på det finmaskiga vägnätet på landsbygden med , det vill säga totalt . Vi skjuter till resurser. har aldrig haft så mycket resurser som för att satsa på vägarna. Men det kommer att behövas mer. Och det kommer att behövas eftersom hade en regering som i stället satsade på skattesänkningar. Man valde att strunta i inte minst landsbygden. Man hade en infrastrukturplanering där huvuddelen av insatserna gjordes i storstäderna, inte i landsbygden. har vi en regering som säger att hela ska hålla ihop. Vi gör satsningar i landsbygd och i storstad. Vi utökar och ger förutsättningar för klimatomställningen i hela landet. Då går vidare och säger: Sänkt bensinskatt! En moderat kollega till sa också: Det här är en klimatbluff som har gått på. Det säger man i ett läge då all världens samlade expertis ser vad som pågår, då alla förstår att en av de stora utmaningarna för att möta klimatkrisen är att ställa om i transportsektorn. När jag träffar företrädare för , och svenska energiföretag säger de: Bra med elektrifiering! Låt oss nu se till att satsa på den omställningen. Vi lämnar dieselvärlden i våra lastbilar. Vi går in i ett nytt skede där vi tar ansvar för kommande generationer. Det skapar dessutom jobb i , och inte bara jobb. Det skapar hopp och framtidstro, att vi faktiskt kan klara klimatutmaningarna. I det läget sitter tillsammans med ett antal partikollegor i och säger: Det är en klimatbluff, och sänker vi bensinskatten. Jag tycker att det är tragiskt. Men tack för en bra debatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad.