ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810692 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:692 insatser i av (M) till Statsrådet (MP) pausade sitt bistånd till sedan landets president avsatts i en statskupp och en militärjunta tagit makten. Orsaken till stoppet var oklarheter kring hur landet styrdes och vem som hade kontroll över pengaflödena. återupptogs utbetalningarna av bistånd till . Dessutom avsätts till demokratiinstitutet för arbetet med reformer i landet. inledde ett bilateralt utvecklingssamarbete med . Utöver utvecklingssamarbetet är även en stor givare av humanitärt stöd till Sahelregionen, inklusive . Enligt har totalt utbetalats , inklusive humanitärt bistånd. deltar i FN-insatsen Minusma. Enligt säkerhetsrådsresolutionen ska insatsen fokusera på bland annat säkerhet, skydd av civila och stabilisering av landet, främja försoning och nationell politisk dialog och stötta den maliska staten och dess återuppbyggnad av säkerhetssektorn, främjande av de mänskliga rättigheterna samt stöd till det humanitära biståndet. Vi har soldater på plats i den militära delen av Minusma. Säkerhetsläget i är fortsatt instabilt och försämras alltjämt med frekventa terrordåd i nu snart hela landet, trots stora nationella och internationella satsningar. Den svåra humanitära situationen i landet bidrar till socialt missnöje och etniska spänningar mellan befolkningsgrupper. Protester och demonstrationer kan uppstå med kort varsel. Säkerhetsläget i huvudstaden är relativt lugnt men kan snabbt förändras. Beskjutningar av maliska säkerhetsstyrkor och egendom tillhörande FN och FN-kontrakterad personal har förekommit. Läget i har försämrats kontinuerligt och präglas av stundom våldsamma konflikter mellan olika grupper, livsmedelssäkerhetskris, terrordåd samt kidnappningar. Den statliga närvaron i är mycket låg. har vi precis nåtts av nyheten att tre svenska soldater har sårats efter att de kört på en mina. De militära och de civila insatserna i går dock enligt uppgift inte hand i hand och är inte tillräckligt synkroniserade. De militära insatserna fungerar bra, och de nya trupperna i insatsen Task Force Takuba är på plats. Däremot finns det enligt uppgift problem när det gäller de civila insatserna. Dessa når inte helt fram och brister i effektivitet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : För statsrådet och regeringen några samtal med FN för att förändra och förbättra de civila insatserna i så att de kan nå fram bättre? Har statsrådet och regeringen satsat på några nya innovativa åtgärder i strategin för utvecklingssamarbete med 2021–2025 jämfört med den föregående och i så fall vilka? Vilken utvärdering och analys av den tidigare strategin har legat till grund för strategin för utvecklingssamarbete med 2021–2025?
ip · H810693 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:693 och befintlig lagstiftning av Kopparklint (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I en skrivelse från uppges att de måste förhålla sig till ändringsdirektivet utifrån EU:s vapendirektiv, trots att ännu inte har fattat beslut om det. Detta hanterande förefaller mycket märkligt då implementering av EU:s ändringsdirektiv inte har stöd i riksdag. har med all tydlighet visat att regeringens förslag att implementera EU:s vapendirektiv inte är acceptabelt i den form som regeringen föreslagit. Föreskrifter ska baseras på befintliga lagar och föreskrifter, inte något som man tror ska implementeras. Att då , trots tydliga viljeinriktning, arbetar som om direktivet redan har implementerat ifrågasätts kraftigt. Med hänvisning till detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att , i sitt arbete med att arbeta fram föreskrifter och beslut som rör vapenfrågor, utgår från de lagar och regler som är stadgade? Har fått i uppdrag att utgå från vapendirektivet, trots att inte fattat beslut om detsamma?
ip · H810694 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:694 implementering av vapendirektivet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har i en skrivelse uppgett att man måste förhålla sig till ändringsdirektivet utifrån EU:s vapendirektiv, trots att ännu inte har fattat beslut om det. Om detta stämmer så är det uppseendeväckande eftersom har avvisat regeringens försök att överimplementera EU:s vapendirektiv. Det innebär att inte har något riksdagsbeslut att luta sig mot i sitt arbete. har med all tydlighet visat att regeringens förslag att implementera EU:s vapendirektiv inte är acceptabelt i den form som regeringen föreslagit. Att då, trots tydliga viljeinriktning, arbetar som om direktivet redan har implementerat ifrågasätts kraftigt. Föreskrifter ska baseras på befintliga lagar och föreskrifter, inte på något som man tror ska implementeras. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har regeringens stöd när det gäller att gå vidare med vapendirektivet trots att riksdag ännu inte har tagit något beslut i frågan? Avser ministern att ta några initiativ angående att tydligen , innan det finns något riksdagsbeslut i vapendirektivfrågan, arbetar med att ta fram föreskrifter och beslut som rör vapenfrågorna?
ip · H810695 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:695 Tävlingsverksamhet för idrotter med högt smittskydd av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ungas behov av rörelse vet vi alla är viktig. Det gäller att livet kan fortsätta trots pandemin – men med hög smittsäkerhet. Vissa saker går inte att genomföra medan annat går med riskbedömning och anpassning efter läge och möjligheter. larmas det om att ungdomar som varit aktiva har blivit passiva. Vaccinering är på plats, men det finns frågetecken om när barn kommer att få vaccin och hur viruset kommer att mutera. Jag har tidigare i vår haft en debatt med idrottsminister om de unika förutsättningar ridsporten har att genomföra aktiviteter. För hästar gäller sparklängdsavstånd mellan ekipagen för säkerhets skull. Avståndet uppfyller smittskyddet väl. blir det varmare och tävlingarna genomförs utomhus. Sporten har redan visat att tävlingar som genomförs utan publik har bra smittskydd. En unik faktor för ridsporten, som idrottsministern framförde under vår förra debatt, är att hästen inte går att ställa undan utan behöver sin dagliga skötsel och träning för att må bra. Ridsporten attraherar många tjejer, och där finns tyvärr också en psykisk ohälsa att ta hänsyn till. Om ungdomarna slutar vara i stallet så finns risk att de är på andra ställen där smittskyddet är sämre, eller så kan det bli mer stillasittande i hemmet. I vår förra debatt handlade det om att tävlande i olika idrotter har olika förutsättningar att uppfylla bra smittskydd. Jag anser inte att FHM uppfyller förväntningarna när de inte gör jobbet och kan se till idrotters olika möjligheter att uppfylla bra smittskydd utan stänger ned alla tävlingsverksamheter, yrkesverksamma undantagna. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta så att ridsporten och andra idrotter som kan hålla ett högt smittskydd kan komma igång med sin tävlingsverksamhet igen?
ip · H810696 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:696 Yrkeschaufförernas arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Yrkeschaufförernas arbetsmiljö påverkas av klimatdebatten. Underhållsskulden av vägar beräknas till 20 miljarder. Framför allt är det vägarna utanför tätorter som blir sämre. Potthål och bristfälliga lagningar skadar fordon och gör färden mindre säker och mer obekväm. Städerna försöker alltmer bygga bort tillgängligheten och skapar mindre rondeller och färre möjligheter att tillfälligt kunna stanna med fordon för lastning. I kombination med strikta kör- och vilotidsregler är dagen svårplanerad för yrkeschaufförer. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att förbättra yrkeschaufförernas arbetsmiljö med anledning av den pågående klimatdebatten?
ip · H810697 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:697 Ett reformerat strandskydd av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) är ett land med skiftande natur och stor variation i fråga om folktäthet. Förutsättningarna för människor och företag varierar mellan stad och landsbygd, och urbaniseringen har pågått trots politiska strävanden efter att upprätthålla goda förutsättningar för de som bor och verkar i landsbygder. Verkligheten är sådan att landsbygdskommunerna tvingas konkurrera med storstadsområdena för att kunna behålla sina unga och för att attrahera företag och kvalificerad arbetskraft utifrån. Möjligheten till boende eller fritidshus till rimligt pris i attraktiva lägen skulle kunna vara en viktig konkurrensfördel och hjälpa landsbygden att utvecklas. För att det ska bli verklighet måste strandskyddsreglerna mildras. På många håll ser vi hur landets länsstyrelser snarare har utökat strandskyddet och antalet riksintressen vid vattennära lägen. har vid en översyn konstaterat att det nu finns stora områden med utvidgat strandskydd utan tydligt angivna motiv från länsstyrelsernas sida. Detta leder till negativa konsekvenser för landsbygdsutveckling, för jord- och skogsbruk och för besöksnäringen. Frågan har ansetts som så angelägen av riksdag att flera tillkännagivanden om att reformera strandskyddet har riktats till regeringen. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över strandskyddet (dir. 2019:41). Uppdraget innebar att utredaren skulle föreslå författningsändringar och andra åtgärder som medför att strandskyddet görs om i grunden genom en ökad differentiering som tar hänsyn till att tillgången till sjöar och stränder varierar i landet, liksom befolkningstäthet och exploateringstryck. I kommittédirektiven anges bland annat att det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Vidare anges att de förslag som lämnas ska syfta till att förbättra förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck samt bibehålla eller om behov finns förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. Därutöver framhålls att det lokala inflytandet ska öka. Uppdraget redovisades , och enligt regeringen är ärendet fortfarande under beredning. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur fortlöper arbetet med att ta fram ett slutgiltigt förslag till ett reformerat strandskydd? Hur ser regeringen på att föreslå lättnader i strandskyddet i syfte att öka landsbygdskommunernas attraktionskraft för såväl boende som företagande?
ip · H810699 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:699 Marknadshandlarnas situation och pandemilagstiftningen av (SD) till Näringsminister (S) Marknadshandeln har långa anor och anses ibland vara den äldsta handelsgren vi har. Trots att nya handelsmönster har vuxit fram i takt med en tilltagande urbanisering, och trots möjligheten att transportera sig på sätt som förr inte var möjliga, har marknadshandeln följt med i utvecklingen och anpassat sig till det moderna samhället. Marknadshandeln utgör än en viktig kugge i besöksnäringen på många platser i vårt land. Den lokala sommar- eller vintermarknaden utgör inte sällan ett historiskt arv och infaller inte sällan då människor som lämnat ett samhälle eller en bygd reser hem för att besöka marknaden men också för att träffa släkt och vänner som ännu bor kvar. Marknadshandeln har, i likhet med många andra delar av handeln, påverkats negativt av coronapandemin. Marknadshandlarna som reser runt mellan landets olika marknader är inte många, men de är mycket hårt ekonomiskt drabbade av den pågående pandemin. I praktiken har näringen som sådan omfattats av ett näringsförbud som en konsekvens av de restriktioner som då infördes med stöd av ordningslagstiftningen. Att man i det initiala skedet, då kännedomen om hur covid-19 smittar och då någon pandemilagstiftning inte fanns att tillämpa, valde att kraftigt begränsa möjligheterna att bedriva marknadshandel ifrågasätts inte av många. har dock bättre kunskap om smittan och menar att smittrisken är så mycket som 20 gånger lägre utomhus än inomhus. Det finns dessutom , på regeringens önskan, en mindre fyrkantig lagstiftning att tillgå i form av pandemilagstiftningen. Trots dessa omständigheter har inga lättnader gjorts för torg- och marknadshandeln som alltjämt begränsas av tillämpningen av ordningslagstiftningen. Regeringen har fattat beslut som syftar till att begränsa smittspridningen inom den bofasta handeln genom att begränsa det antal kunder som får besöka en butik baserat på butiksytan – detta med hjälp av den pandemilagstiftning som har beslutat om. Liknande beslut från regeringens sida efterfrågas av Torg- och , som ser dystert för sina medlemmar om inte detta sker. I min tidigare skriftliga fråga om marknadshandlarnas situation och pandemilagstiftningen, 2020/21:2440, till näringsministern fokuserade svaret på vilka stödåtgärder som finns att tillgå för att rädda näringen. Det som emellertid ifrågasätts mest av marknadshandlarna och dem som direkt eller indirekt är ekonomiskt påverkade av marknadshandlarnas verksamhet är huruvida det är rimligt att de trots att det finns en pandemilagstiftning regleras av ordningslagstiftningen och således ännu i praktiken omfattas av ett näringsförbud. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser regeringen på förutsättningarna för torg- och marknadshandeln i spåren av coronapandemin? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta i syfte att ge branschen rimliga förutsättningar inom ramarna för den nu tillämpbara pandemilagstiftningen?
ip · H810700 · 2021-04-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:700 Regeringens ekonomiska politik av (SD) till Finansminister (S) Den rödgröna regeringen har under nuvarande och föregående mandatperiod infört en mängd nya skatter och höjt befintliga – elektronikskatt, plastpåseskatt och skatt på avfallsförbränning för att nämna några exempel. Därutöver har man en planerad skatt på kläder och skor. För att sätta skattehöjningarna i en kontext bör det nämnas att i en internationell jämförelse har en mycket hög marginalskatt – skatt på inkomstökning – och världens fjärde högsta skattetryck totalt, det vill säga kvoten mellan skatteintäkter och bnp. Men trots det har Socialdemokraterna, och finansministern, uttryckt en politisk ambition om en ökad socialism i den ekonomiska politiken, bland annat genom höjda kapitalskatter och införande av en fastighetsskatt. Det är naturligtvis en politisk bedömningsfråga vad man anser vara ett rimligt skattetryck, men frågan som infinner sig är icke desto mindre varför det finns en diskrepans mellan vad regeringen tar ut i skatt och vad de svenska skattebetalarna får tillbaka. Den svenska välfärden har den höga beskattningen till trots stora hål i form av ett underfinansierat rättsväsen, långa sjukvårdsköer och en pandemi som blottlagt bristerna inom äldreomsorgen. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : Finns det några utgiftsminskningar som regeringen är beredd att genomföra för att prioritera medel till välfärdens kärnverksamhet? Finns det någon skatt som regeringen inte är beredd att höja?
· H810464 · 2021-05-18 15:15:05 — Som politiker vet vi också att många människor lyssnar inför val och hör det som de själva vill höra. När partierna sedan kommer till makten så säger väljarna: Ni lovade ju! Nja, säger vi, vi sa så här. Man lyssnar alltså in och vill i det här fallet kanske gärna tro att smittspridningen minskar och att detta bara var för . Jag tror kanske inte att man från början ville höra att det här är en pandemi, att det kommer att ta tid och att ett vaccin också tar tid. Det är ju rekord att vi efter pandemins början kommer att ha en vaccinerad befolkning. Det hade väl ingen av oss vågat tro. Jag inser att framförhållning är jätteviktigt, men jag vill också säga att det är extremt svårt när man inte vet hur framtiden ser ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H810477 · 2021-05-18 13:02:03 — Jag refererade ju till den ansedda medicinska tidskriften , som visar att det är en luftburen smitta med små aerosoler som sprids, och givetvis är det så att där gör munskyddet en stor skillnad. Jag noterar att inte tycker som . Det har framgått med all önskvärd tydlighet i det här sammanhanget och i många andra sammanhang. Jag delar inte bilden att man kontinuerligt har gjort felaktiga bedömningar, vilket kanske inte är någon överraskning. Låt mig avslutningsvis säga, eftersom delar av den här interpellationsdebatten kretsar kring hur åtgärder inte har vidtagits och hur har kommit ut så illa, att vi är i en pandemi, även om utvecklingen just nu ser väldigt mycket bättre ut och trycket på vården minskar. Vi hör ju till de länder som har en väldigt låg dödlighet, tack och lov, sannolikt för att vi började vaccinera i rätt ände. Vi började med sjuka och gamla, de som har den största risken för sjukdom och död. Låt mig också påminna om att det möjliga enda facit man skulle kunna ha från av pandemin är överdödligheten. Där tycker jag att det vore på sin plats om vi alla beskrev verkligheten så som den ser ut, nämligen att ur ett europeiskt perspektiv befinner sig på en plats ganska långt ned. Det är inte så att kommer sämst ut, oavsett munskydd och andra former av åtgärder. Jag utgår från att forskningen kommer att vara väldigt intresserad av att se vad som skulle kunna tänkas leda till vad. Vi har ju sett hur länder har vidtagit liknande åtgärder med olika resultat eller liknande åtgärder med samma resultat, vilket ju gör att det inte är helt lättläst. får ursäkta att jag inte kommenterar ett par meningar i en forskningsartikel. Det skrivs ju väldigt mycket, och jag har inte möjlighet att göra en överblick av just den artikeln. Men jag kan konstatera att droppsmitta är det som är huvudgrunden för hur covid-19 sprids. Det betyder inte, som jag beskrev, att det inte finns sådana sammanhang. Det kan vara små ytor där trängsel uppstår, där ventilationsmöjligheterna är små och där droppar faktiskt kan spridas i luften. Det betyder inte att myndigheten ändrat sig, utan det är ett bra svar till många medborgare som hör av sig och frågar hur smittan kan spridas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H810491 · 2021-05-18 13:02:03 — Jag refererade ju till den ansedda medicinska tidskriften , som visar att det är en luftburen smitta med små aerosoler som sprids, och givetvis är det så att där gör munskyddet en stor skillnad. Jag noterar att inte tycker som . Det har framgått med all önskvärd tydlighet i det här sammanhanget och i många andra sammanhang. Jag delar inte bilden att man kontinuerligt har gjort felaktiga bedömningar, vilket kanske inte är någon överraskning. Låt mig avslutningsvis säga, eftersom delar av den här interpellationsdebatten kretsar kring hur åtgärder inte har vidtagits och hur har kommit ut så illa, att vi är i en pandemi, även om utvecklingen just nu ser väldigt mycket bättre ut och trycket på vården minskar. Vi hör ju till de länder som har en väldigt låg dödlighet, tack och lov, sannolikt för att vi började vaccinera i rätt ände. Vi började med sjuka och gamla, de som har den största risken för sjukdom och död. Låt mig också påminna om att det möjliga enda facit man skulle kunna ha från av pandemin är överdödligheten. Där tycker jag att det vore på sin plats om vi alla beskrev verkligheten så som den ser ut, nämligen att ur ett europeiskt perspektiv befinner sig på en plats ganska långt ned. Det är inte så att kommer sämst ut, oavsett munskydd och andra former av åtgärder. Jag utgår från att forskningen kommer att vara väldigt intresserad av att se vad som skulle kunna tänkas leda till vad. Vi har ju sett hur länder har vidtagit liknande åtgärder med olika resultat eller liknande åtgärder med samma resultat, vilket ju gör att det inte är helt lättläst. får ursäkta att jag inte kommenterar ett par meningar i en forskningsartikel. Det skrivs ju väldigt mycket, och jag har inte möjlighet att göra en överblick av just den artikeln. Men jag kan konstatera att droppsmitta är det som är huvudgrunden för hur covid-19 sprids. Det betyder inte, som jag beskrev, att det inte finns sådana sammanhang. Det kan vara små ytor där trängsel uppstår, där ventilationsmöjligheterna är små och där droppar faktiskt kan spridas i luften. Det betyder inte att myndigheten ändrat sig, utan det är ett bra svar till många medborgare som hör av sig och frågar hur smittan kan spridas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H810701 · 2021-05-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:701 Skyddat boende för barn av (SD) till Socialminister (S) Enligt siffror från kartläggning 2020 har till cirka 6 500 vuxna och 6 200 barn bott minst på de skyddade boendena. Det har skett en ökning av antal vuxna som bott minst på skyddat boende. För barn är ökningen jämfört med siffror från kartläggning 2012. En flytt till ett skyddat boende är för många det enda sättet att få skydd från en våldsam förövare. beviljar bistånd för mammornas vistelse i skyddat boende. Skyddat boende som insats är med andra ord inte reglerat i socialtjänstlagen som en egen boendeinsats för barn, och boendet har inga grunduppdrag som är kopplade till barnet. Vad vi ser som problematiskt här är att barnet inte får ett eget biståndsbeslut utan placeras som medföljande till en vårdnadshavare, oftast mamman, och i någon mening går under radarn. Enligt är yngre barn den största gruppen som placeras i skyddat boende som medföljande med sin mamma. Majoriteten av de barn som vistas i skyddat boende har utländsk bakgrund, och många av barnen lever i hedersrelaterat våld och förtryck. slår fast att alla barn har samma rättigheter att växa upp under trygga förhållanden, att utvecklas och att skyddas mot övergrepp och utnyttjande. Kapitel 6 och 19 är särskilt viktiga att beakta när det gäller barn som har utsatts för eller bevittnat våld. Regeringen framhåller också i det åttonde långsiktiga målområdet Skydd, stöd och behandling för barn som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck, att samhällets insatser för flickor och pojkar som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska vara likvärdiga och av god kvalitet. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att barn som bor på skyddat boende med en vårdnadshavare får rätt till skolgång, vård och uppföljning men även att dokumentation görs? Avser ministern att återkomma till med lagförslag om att även barn som medföljande till skyddat boende får eget beslut och därmed egen uppföljning?