ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810661 · 2021-04-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:661 agerande i energipolitiken av (L) till Statsrådet (S) överlämnade president tillsammans med stats- och regeringscheferna för ytterligare sex av EU:s medlemsstater ett brev till . I brevet uppmanas kommissionen att säkerställa att EU:s klimatpolitik drar nytta av all den teknik som kan bidra i klimatarbetet och att kommissionen bemödar sig om ett teknikneutralt tillvägagångssätt i alla . I brevet framhålls särskilt kommissionens sätt att hantera EU:s enskilt största elenergislag, kärnkraften, som står för av den fossilfria elen inom unionen (brevet publicerades i sin helhet på ). Det är enligt Lissabonfördraget medlemsstaternas rätt att fatta beslut om att dra nytta av kärnkraften eller att avstå från att göra det. Men trots att kärnkraften är det enda fossilfria planerbara energislag som går att bygga ut i stor skala, och den därmed har en nyckelroll i varje effektiv klimatomställning, särbehandlas den genomgående i kommissionens arbete i förhållande till andra fossilfria energislag. Brevskrivarna menar att kommissionen inte försvarar medlemsstaternas rätt att råda över sin egen energimix och att kommissionens eget arbete försvårar för de medlemsstater som väljer kärnkraft som en del i sin energiomställning. Den svenska ståndpunkten är att ”alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft och förnybar energi, ska användas effektivt i klimatomställning”. Den har upprepats av , och det får förmodas att den vid det här laget även börjar bli välkänd hos de övriga medlemsstaterna. Trots att brevet från de sju medlemsstaterna ligger helt i linje med den svenska ståndpunkten saknas bland undertecknarna. Det väcker frågor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har regeringen gjort och vad planerar regeringen att göra för att förmå kommissionen att driva en teknikneutral energipolitik där alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft och förnybar energi, kommer till användning i den mån det är effektivt för att nå klimatmålen? Har den avböjt att för räkning underteckna brevet, och i så fall varför? Vad gör regeringen för att syn på EU:s energipolitik ska bli känd hos de övriga medlemsstaterna?
ip · H810662 · 2021-04-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:662 Pensionsnivåer och bidragsnivåer av (M) till Statsrådet (S) är det möjligt att stapla bidrag på varandra, och vill därför införa ett bidragstak. ser förslaget som ett steg i rätt riktning till en mer rättvis ordning – för det ska löna sig mer att arbeta. Det är orimligt att personer mitt i livet som har kommit till kan få mer i bidrag än vad vissa pensionärer som har levt och arbetat ett helt liv i får i pension. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet vidta några åtgärder med anledning av att vissa personer som inte arbetar alls kan få mer i bidrag än en pensionär som arbetat stora delar av sitt liv?
ip · H810664 · 2021-04-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:664 Direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Kommissionen har föreslagit en ny europeisk rättsakt om stärkt lönetransparens. Vi instämmer i och för sig i att ändamålet är lovvärt men är också medvetna om att vi har erfarenhet i av att sådana rättsakter på arbetsmarknadspolitikens område kan få allvarliga och oförutsedda konsekvenser. Exempel på detta är utstationeringsdirektivet och Lavaldomen. Nya rättsakter på det här området bör inte komma på fråga med mindre än att det finns ett stort och väl underbyggt behov samt att konsekvensbedömningen är heltäckande och garanterar att den svenska modellen för lönesättning lämnas intakt. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Hur försäkrar sig ministern om att ytterligare en rättsakt på det här området verkligen är motiverad, och hur arbetar ministern för att omständigheter som påverkar den bedömningen ska bli ordentligt utredda?
ip · H810666 · 2021-04-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:666 Biobränsle och klimat- och miljömålen av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) har i flera artiklar avslöjat hur svensk användning av bioenergi leder till att skog avverkas både i och i andra länder. I artiklarna har det också framkommit att utsläppen från bioenergiverksamheten inte redovisas i den officiella svenska statistiken. Detta speglar något länge varnat för, nämligen regeringens stora tilltro till biobränslen som ett sätt att nå snabba utsläppsminskningar. Med regeringens förslag baserat på färdplanerna för fossilfritt samt reduktionsplikten för flyg och bensin och diesel väntas biobränsleanvändningen öka ännu mer. Till säger klimatpolitiska talesperson : ”I har vi fem miljoner bilar, värmeproduktion och industriella processer som är utformade på ett visst sätt. Där vill vi ha bort det fossila och då kan andelen bioenergi öka. Men energimängden ska inte få öka på totalen – den ska minska.” Bioenergi kan produceras på olika sätt. importerar den största delen av biobränslet. Det är inte hållbart. Men det är inte heller hållbart att tro att denna import kan ersättas av biobränsleproduktion med den svenska skogen som källa. Lägg därtill den förväntade kraftiga ökningen när färdplanerna ska realiseras. Dessutom har antagit 16 miljökvalitetsmål, där Levande skogar är ett bland flera mål som påverkas av hur vi brukar skogen. Trenden för att uppnå miljömålet Levande skogar är negativ, och når endast ett av våra sexton miljömål. Vi måste prioritera bättre, arealen skyddad skog måste öka och miljöhänsynen måste förbättras. Centralt i detta är att vi måste anlägga ett landskapsperspektiv på hur vi nyttjar skogen som livsmiljöer för hotade arter bevaras. En utgångspunkt skulle kunna vara att endast restprodukter från skog och jordbruk samt från vårt avfall får användas för att producera biobränsle. Därutöver kan man nyttja den biomassa som frigörs när man ur naturvårdssynpunkt gör röjningar i syfte att bevara hotade djur- och växtarter. Ingen annan regeringsföreträdare vill svara på Dagens Nyheters frågor. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att verka för att införa nya åtgärder eller styrmedel för att stärka miljöhänsynen inom våra näringar för att motverka att ökad användning av biobränslen ytterligare försvårar våra möjligheter att nå våra nationella miljökvalitetsmål? Avser ministern att vidta åtgärder för att tydligare redovisa de utsläpp av växthusgaser som kommer från biobränsle?
ip · H810667 · 2021-04-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:667 Vargen som förvaltningsbar art av (SD) till Statsrådet (S) rapporterade till EU att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för varg är 300 individer. frångick därmed det beslut som togs av 2013 på ett intervall för vargarna om 170–270 individer. åberopade för det nya referensvärdet ny forskning som myndigheten själv beställt. Riksdagsbeslutet om en hållbar rovdjurspolitik, inklusive det nämnda intervallet för gynnsam bevarandestatus av varg, grundades på omfattande forskning av det skandinaviska vargprojektet , som kom fram till att minsta livskraftiga population (MVP) för varg i hela var 100 individer. I och med att antagit ett intervall om miniminivå för gynnsam bevarandestatus innan den kan anses jaktbar, skulle det även vara fördelaktigt med en maximinivå, ett tak, för att ha kontroll både nedåt och uppåt och få en mer förutsägbar förvaltning . Taket utgör då ett riktvärde för den nivå som inte bör överskridas. stöder man sig enbart på minsta antal för gynnsam bevarandestatus, men inte på högsta antal för vargstammen. En vargstam utan tak är en obegränsad vargstam, som skapar en ändlös debatt med onödiga konfliktytor. Den skadar dessutom förtroendet för svensk jakt- och viltvård. Vargens antal har ökat kraftigt i stora delar av . Detta visar att bilagorna till art- och habitatdirektivet måste få en ökad flexibilitet, så att rådande fakta, lokal hänsyn och forskning får större betydelse i beslutsunderlagen. Direktivets bilagor bör vara mer anpassade till naturens, viltets och dagens verklighet. Om man utgår från just dagens verklighet bör vargen flyttas från ett strikt skydd i bilagorna till att bli en förvaltningsbar art. Med den flytten skulle vargstammen kunna förvaltas genom jakt, i de medlemsländer där dess antal är tillräckligt, bland annat i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rättvisande att följa ett direktiv , då det fanns 15–20 vargar i och situationen med varg såg annorlunda ut i hela ? Har statsrådet ambitionen att för räkning driva frågan om att flytta vargen från bilaga 4, strikt skyddad, till bilaga 5, förvaltningsbar?
ip · H810668 · 2021-04-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:668 Mäns våld mot kvinnor av (SD) till Statsrådet (MP) Debatten om mäns våld mot kvinnor har blossat upp ordentligt efter att fem kvinnor mördats . Den mediala uppmärksamheten har varit påtaglig och i kölvattnet av detta även de politiska utspelen. Regeringsföreträdare har i grova ordalag fördömt mäns våld mot kvinnor i allmänhet och de aktuella fallen i synnerhet. Det är positivt att debatten har fått nytt liv då det är en viktig sådan, men det är fruktansvärt att det krävdes fem kvinnors liv för att aktualisera den. Fördömanden i all ära, men det viktiga är förändringar, att det från politiskt håll faktiskt vidtas ordentliga åtgärder för att förebygga brottsligheten men också för att förövare ska få de straff de förtjänar. Tyvärr har regeringspartierna, som söker medieljus för sina fördömanden, aktivt motarbetat politiska initiativ på området som skulle ha utgjort en förändring. är sannolikt det parti som allra tydligast motsatt sig straffskärpningar och andra välbehövda kriminalpolitiska åtgärder som kunnat göra skillnad. däremot ljuder kritiken, och har som jämställdhetsminister kallat till samtal mellan partierna, samt uttalade sig och sa att det är ett ”djupt samhällsproblem att pojkar och män fostras att slå”. Det är något oklart vad uttalandet syftar på men jag har då aldrig träffat en pojke eller man som fostrats till att slå kvinnor. Däremot har jag träffat pojkar och män som fostrats till att stå upp för sig själva och andra, skydda de som är svaga och alltid försvara kvinnor. I en särskild situation skulle den typen av normer kunna resultera i våld, exempelvis under försöket att avbryta en pågående överfallsvåldtäkt eller ifall man svarar på den misshandlade kvinnan i grannlägenhetens rop på hjälp. Det bör dock anses vara bättre än att låta det fortgå obehindrat. Traditionella mansnormer bör inte pekas ut som orsaken till mäns våld mot kvinnor. I stället är det snarare avsaknaden av desamma som är ett hot. Ett samhälle i vilket män är mer sannolika att filma ett pågående brott eller en olycka i stället för att, med sig själv som insats, ingripa är farligt. Med det sagt återfinns det onekligen ytterst destruktiva normer i vårt samhälle, normer som aktivt förtrycker kvinnor och som legitimerar våld mot kvinnor för att bevara någon påstådd heder. Detta är i stort ett importerat problem som kommit till med invandrare från väsensskilda kulturer med djupt destruktiva normer. Något som framgår när det kommer till mäns våld mot kvinnor, inte minst sexuellt våld. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att bekämpa mäns våld mot kvinnor? Tillstår statsrådet att det finns såväl positiva som negativa normer bland män, och avser regeringen att agera mot de negativa sådana? Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att bekämpa den hederskultur som tar sig uttryck i bland annat våld mot kvinnor?
ip · H810671 · 2021-04-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:671 framtid av (M) till Infrastrukturminister (S) är ett avlångt land med långa avstånd i utkant. Goda flygförbindelser är nödvändigt för att hela ska leva. är en nationell angelägenhet. Regeringen använder nu en pandemi där vi reser väldigt lite för att minska smittspridningen som ursäkt för att vilja avveckla . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att minskat resande på grund av en pandemi är ett rimligt skäl till att avveckla , och om inte, vilka skäl ligger till grund för ministerns och regeringens beslut?
ip · H810672 · 2021-04-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:672 Nya föreskrifter för mediestöd av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) beslutade Myndigheten för press, radio och tv, MPRT, om nya kontroversiella föreskrifter för mediestöd. De nya föreskrifterna har väckt debatt och blivit massivt kritiserade av inte minst många tunga medieaktörer, men också av andra aktörer såsom politiker på nationell nivå. Det förslag till föreskrifter som ursprungligen skickades ut på remiss till olika instanser ändrades i vissa avseenden innan det slutligen fattades beslut om, men delar av de skrivningar som har vållat kritik blev ändå verklighet. Skrivningarna i föreskrifterna har beslutats om av MPRT för att myndigheten önskar tolka skrivningar i mediestödsförordningen, som regeringen ansvarar för. I mediestödsförordningen står det bland annat att en förutsättning för att erhålla stöd är att det handlar om ”allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet”. I de föreskrifter som MPRT sedan har beslutat om som ett led i att tolka uttrycket ”hög kvalitet” i förordningen menar myndigheten att medier som ”uppmanar till brott, sprider desinformation eller vilseleder kring vetenskap” inte ska anses nå upp till kvalitetskriteriet. Desinformation och vilseledande kring vetenskap är förvisso problematiska samhällsfenomen, men att statliga organ ska avgöra om medier desinformerar och agerar vilseledande kring vetenskap, och fördela stöd därefter, är problematiskt. Det handlar i detta fall inte om en typ av kvantitativa kriterier som är lättare att objektivt kunna förhålla sig till när beslut fattas, utan nu kommer det att ske mer kvalitativa bedömningar av medier vid tilldelning av stöd, vilket riskerar att öppna upp för mer godtycke och politisering när stödet ska beslutas om. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern att det kan uppstå problem när en statlig myndighet ska göra kvalitativa bedömningar av mediers innehåll, såsom att bedöma om de desinformerar, och fördela mediestöd därefter, och hur avser ministern att agera för att i så fall motverka dessa problem? Hur avser ministern att agera för att tillse att de aktuella föreskrifterna inte påverkar mediefriheten negativt i ?
ip · H810673 · 2021-04-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:673 Utländska hot mot svenska journalister av (M) till Utrikesminister (S) I en skriftlig fråga till utrikesminister , inlämnad (Utländska hot mot svenska journalister, 2020/21:2492), ställde jag följande fråga: ”Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att garantera att svenska journalister ska kunna arbeta obehindrat utan att ta emot hot från utländsk ambassadpersonal baserad i ?” Frågan ställdes med anledning av att den svenske journalisten berättat i medier att han fått hotmejl från i . I svaret svarar utrikesministern på min fråga tillsammans med två andra skriftliga frågor med en helt annan frågeställning som berör huruvida ambassadör ska förklaras persona non grata. Det bakomliggande syftet med sådana här hot kan antas vara att inte i huvudsak hindra den berörde journalisten från sin fortsatta gärning utan snarare att tydliggöra för andra svenska journalister att ett negativt rapporterande om kan få konsekvenser. Då utrikesministern i sitt svar till övervägande del besvarar de två andra frågeställningarna och endast i översiktliga ordalag berör att man också noggrant följer utländska diplomaters agerande i ser jag gärna att statsrådet utvecklar sitt svar på min fråga i en interpellationsdebatt i kammaren. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att garantera att svenska journalister ska kunna arbeta obehindrat utan att ta emot hot från utländsk ambassadpersonal baserad i ?
ip · H810674 · 2021-04-23 00:00:00 — Interpellation 2020/21:674 av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Dagens Arbete uppmärksammar grava missförhållanden på det statliga företaget (). Arbetsmiljön är bristfällig, fel målgrupper får det stöd som verksamheten är till för och resultaten till reguljärt arbete är bristande. Statskontoret pekade på att Arbetsförmedlingen gör missvisande bedömningar om vilka individer som ska få stöd och hjälp av . Uppdraget till är spretigt och otydligt. Den statsfinansiella kostnaden är ansenlig: . Till saken hör att beslutade under rikstinget 2019 att tillkännage för regeringen att genomföra en grundlig utredning om uppdrag så att kärnverksamheten prioriteras och verksamheten återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar (). Det finns dessutom andra aktörer som gör ett bättre jobb när det gäller att ge funktionsnedsatta stöd till arbete – dessa borde få mer att göra. närmast liknande monopolställning måste utmanas i grunden. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad gör ministern för att stoppa eventuella missförhållanden på ? När kommer en genomgripande statlig utredning för att ge nya ägardirektiv till i enlighet med beslut? Vad vill ministern vidta för konkreta åtgärder för att få fler funktionsnedsatta i arbete med egen försörjning?
ip · H810676 · 2021-04-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:676 Vaccinering av Försvarsmaktens personal av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmaktens insatser internationellt fortlöper under pågående coronapandemi. Även hemma i stöder Försvarsmakten exempelvis med att transportera intensivvårdspatienter, och vissa regioner får stöd i form av ambulanser och förare. Massor av annat görs och har gjorts. Under ett besök från Försvarsmakten hos försvarsutskottet fick vi reda på att våra soldater inte prioriteras i vaccinationskön utan tillhör grupp 4. Detta trots att exempelvis FN uppmanar alla deltagarländer i Minusmainsatsen i att vaccinera alla sina trupper. har rekommendationer om prioritetsordning för vaccination mot covid-19 för att ge ett tidigt skydd till de personer som har störst risk att bli allvarligt sjuka i covid-19. Den som har störst behov av ett skydd mot covid-19 ska erbjudas vaccinet före den som löper lägre risk för allvarlig sjukdom och död. Fas 2 innefattar exempelvis personal inom vård och omsorg, och fas 3 innefattar personer med ett tillstånd som innebär svårigheter att följa råden om smittskyddande åtgärder. Mina frågor till försvarsminister är därför: Vilka överväganden ligger till grund för beslutet att inte prioritera vaccination av personal i internationella insatser? Vilken bedömning gör ministern när det gäller behovet av att prioritera vaccination för Försvarsmaktens personal som arbetar i samhällsviktiga och utsatta positioner? Har ministern agerat för att få Försvarsmaktens personal vaccinerad innan utlandstjänst eller tjänstgöring i utsatta positioner bland covidsjuka i ? Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att Försvarsmaktens personal skyndsamt blir vaccinerad?
ip · H810677 · 2021-04-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:677 Omsättningsstöd till företag med passiva delägare av (M) till Näringsminister (S) Regeringens beslut att ge stöd till handelsbolag i form av omsättningsstöd bygger på att man har haft en omsättning på . På sida står följande: ”Omställningsstöd till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare kan nu sökas. Stödet kommer att handläggas av , som också ansvarar för all information och uppföljning av stödet.” Vidare står det att handelsbolag (inklusive kommanditbolag) som har minst en fysisk person som är registrerad som delägare ska kunna söka stödet. Så som stödet utformats kan många handelsbolag inte ta del av stödet då de har passiva delägare som hos räknas in som delägare med regeringens utformning av stödet, och begäran avslås därför. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta initiativ för att dessa företag ska kunna komma i fråga för stöd och inte falla mellan stolarna?
ip · H810678 · 2021-04-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:678 Akut brist på specialistsjuksköterskor inom intensivvården av (M) till Socialminister (S) Covid-19-pandemin har hållit landet i ett järngrepp mer eller mindre . En påfrestning för oss alla med permitteringar för dem som har jobb och med skolgång på distans för gymnasieelever och universitetsstuderande. Äldre människor har fått isolera sig helt hemma tills man fått vaccinering, vilket nu är på gång i större delen av den äldsta delen av befolkningen. Man har också prioriterat sjukvårdpersonal och omsorgspersonal i den första delen av vaccineringen för att minska risken att de sköraste i vårt samhälle ska smittas och för att sjukvård och äldreomsorg ska fungera. kommer larm i medierna och via initiativ från enskilda inom intensivvården att en stor del av personalstyrkan är helt utarbetad. Man hade redan innan pandemin en situation där det fanns för få specialistutbildade sjuksköterskor inom intensivvården för att bemanna alla tjänster. Jag har lyft denna fråga tidigare med ansvarig minister för universitetsutbildningarna, , och fått till svar att man utreder frågan. Vidare anförs att regionerna fått medel för att möjliggöra att man får lön under utbildningen och att problemet därmed skulle vara hanterat. Men det är inte så det ser ut; läget är på många av våra sjukhus akut. Personal arbetar på specialschema för att täcka tomma arbetspass, och man arbetar extra så mycket man orkar och mer därtill. En del har lämnat yrket för man inte orkar, andra har blivit sjukskrivna och vissa kämpar på genom att bara äta, sova och jobba. Så är läget , och det kommer att bli kanske ändå tuffare om man ska kunna bereda personal den lagstadgade semestern. Då pandemin förhoppningsvis klingar av kommer det dessutom att finnas en stor vårdskuld av tunga operationer som i efterförloppet kommer att kräva intensivvård, och risken är stor att operationer kommer att behöva ställas in på grund av personalbrist. Min fråga till socialminister lyder: Avser ministern att vidta några åtgärder för att lösa bristen på specialistsjuksköterskor inom intensivvården, och i så fall vilka åtgärder?