ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810437 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:437 Unga och egenägd bostad av (M) till Statsrådet (MP) Mellan och genomförde en onlineundersökning via Ungdomsbarometern, där 2 989 unga mellan svarade på frågor om deras framtida boende. På frågan om hur unga vill bo när de etablerat sig på arbetsmarknaden svarar de flesta villa () följt av bostadsrätt (). Hyresrätten kommer på tredje plats (). Nästan ingen vill bo i andra hand () eller dela lägenhet med en kompis (). På frågan om vilket boende som är mest realistiskt svarar flest hyresrätt () följt av bostadsrätt () och villa (). tror att de kommer bo i andra hand, och i kollektivboende. uppger fler än hälften av alla unga att det känns omöjligt att få ett förstahandskontrakt. Var sjätte ung vill bo i hyresrätt, som upplevs vara enklare och smidigare eftersom den går fortare att flytta till/från och byta i jämförelse med ett ägt boende. Många uppger att de vill bo centralt/i stan, där bostadsrätterna anses dyra, och att en liten hyresrätt passar deras ekonomi och hushållsstorlek bättre. Hyresrätten är den boendeform som flest unga bedömer som mest realistisk. Det vanligaste förklaringen är att de inte har råd med insats eller möjlighet att ta lån för att köpa en bostad. Givet det faktum att flesta unga vill bo i villa så det naturligtvis viktigt att regeringen och riksdag för en politik som gör detta möjligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet vidta för åtgärder från regeringen sida som gör det möjligt för unga att flytta till en egenägd bostad? Vilka är de enskilt viktigaste åtgärderna som statsrådet, som ny bostadsminister, ser som angeläget att genomföra på kort sikt så att fler ska kunna flytta till en egenägd bostad? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att fler unga kan flytta hemifrån eller till jobb i våra storstäder, med tanke på att bostadsbristen för många unga som vill bo i eget boende i storstäderna är akut?
ip · H810438 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:438 Analys av omvårdnadsbidraget av (SD) till Statsrådet (S) uppmärksammades det i medierna att flera familjer fått sänkta ersättningar till följd av reformeringen av vårdbidraget, som delats upp i två bidrag i syfte att göra det mer lättöverskådligt. egen statistik, som SVT har begärt ut, vittnar dock om att var tredje familj har fått sänkta bidrag, och flera familjer står utan ekonomiskt stöd. var det vanligt att barn som hade funktionsnedsättningar levde på institutioner i stället för med sina familjer. Det var något man ville ändra på, och man önskade att barnen i stället skulle integreras med sina familjer. Detta blev starten för första bidrag till barn med funktionsnedsättning, . reformerades bidraget, och det har kommit att kritiseras en hel del. Detta beror dels på hur den genomförts men också på hur den faktiskt har kommit att drabba ett flertal familjer och funktionsnedsatta barn. Statsrådet har både i medier och i ett svar på en tidigare ställd skriftlig fråga svarat följande: ”Syftet har inte varit att skärpa kraven eller att spara pengar, utan istället att skapa enklare och tydligare regler för ersättningar till barn och vuxna med funktionsnedsättning. Reformen avsåg att öka transparensen, förutsebarheten och likformigheten i besluten, och skapa bättre förutsättningar för uppföljning av den enskildes behov.” Inspektionen för socialförsäkring (ISF) har av regeringen fått i uppdrag att se över reformen och har i en förstudie konstaterat att bland annat tolkning varierar. Inspektionen för socialförsäkring noterar att det är svårare att komma upp till de högre ersättningsnivåerna med den nya reformen. Likaså menar man att inte följer praxis när det kommer till barn med grav hörselnedsättning och har heller inte en konsekvent linje vad gäller skolans tider. I rapporten går det att läsa följande: I flera beslut använder olika formuleringar i beslutsmotiveringen om föräldraansvaret och om jämförelser med barn i motsvarande ålder. Vi (ISF) bedömer att det ofta är otydligt på vilket sätt myndigheten väger in föräldraansvaret och jämförelser med barn i motsvarande ålder i besluten om vilken ersättningsnivå som ska beviljas. I en del ärenden framstår det som att ansvaret och jämförelserna används för att motivera bedömningen på en lägre ersättningsnivå. Jag kan konstatera att ISF i sin förstudie, även om det framgår att den ska tolkas med viss försiktighet då den grundar sig på ett mindre antal fall, trots detta tar sin slutsats i att reformen har kommit att tolkas olika över landet, men även att den drabbat familjer ekonomiskt. Det vill säga att det blivit svårare att komma upp i samma ersättning. Den har således inte nått upp till de intentioner som sägs vara avsedda. Av den anledningen vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att reformens intentioner fallit väl ut och om inte, avser statsrådet att vidta några åtgärder? Avser statsrådet att agera gällande otydligheten kring användandet av normalt föräldraansvar? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bedömningarna ska bli mer likvärdiga över landet?
ip · H810439 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:439 Stöd till krisande branscher av (M) till Finansminister (S) Pandemin har slagit hårt mot – hårdare än mot många andra länder. Att begränsa smittspridningen är nu av största vikt. Det är dock givet att de företag som tvingas och bör begränsa sin verksamhet ersätts för hur politiska beslut och drabbar dem. har redan en allvarligt hög arbetslöshet, som riskerar att växa om inte politiken hanterar krispolitiken kommande månader på rätt sätt. Många viktiga krisstöd har kommit på plats, varav en stor andel tack vare att pressat regeringen till rätt åtgärder och agerande. Men ändå saknas mycket, och stöden är i viss mån otillräckliga och betalas inte ut på det sätt många hade önskat. Extra hårt har pandemin slagit mot besöksnäringen och kaféer, barer och restauranger. Mina frågor till finansminister är därför: Kan ministern redogöra för de ekonomiska stödåtgärder som hon presenterat och effekterna för besöks- och restaurangnäringen, och vilka av dessa stödåtgärder hon eventuellt avser att justera? Vilka åtgärder och krisstöd tänker ministern vidta för att inte vi ska riskera ytterligare kraftigt ökad arbetslöshet och fler konkurser i exempelvis besöks- och restaurangnäringen?
ip · H810440 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:440 Brottslighet som drabbar näringslivet av (SD) till Statsrådet (S) De flesta önskar att det ska vara tryggt att driva företag i . Verkligheten ser annorlunda ut. Snatteri, hot och rån är vardag för alltför många. I en aktuell rapport från Företagarna slås fast att andelen företagare som upplever otrygghet på grund av låg polisnärvaro har ökat från 2017–2020. Vidare fastslås att andelen företagare som blivit utsatta för brott har ökat från . För företagare med anställda har vartannat företag blivit utsatt. Utsattheten för brott har framför allt ökat inom branscherna handel och tillverkning. Gällande brottslighetens konsekvenser svarar av de brottsutsatta företagarna att de upplever minskad tilltro till rättsväsendet. har fått ökade kostnader för brottsförebyggande åtgärder. uppger att utsattheten för brott leder till att planerade investeringar har skjutits upp eller uteblivit. Detta är bekymmersamt inte minst mot bakgrund av att andelen som svarar nej på om polisens närvaro är tillräcklig för att de som företagare ska känna sig trygga ökat från 2020. Ytterst står rykte som ett bra land att investera i på spel, och dessutom vore konsekvenserna ödesdigra ifall driftiga svenskar avstår från att driva eget som en konsekvens av brottsligheten. Företagares förvärrade situation gällande brott måste därför bemötas och tryggas genom kraftfulla åtgärder. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tryggheten för landets företagare? Anser statsrådet att drabbade företag i högre utsträckning än bör ersättas för brottsligheten, och avser statsrådet vidta några åtgärder för det?
ip · H810442 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:442 Subventionerade anställningar av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Dagens arbetsmarknadspolitiska program och subventionerade anställningar brister i resultat i form av reguljära anställningar. Det finns flera exempel på detta. Enligt statistiken gick till reguljärt arbete efter att ha deltagit i extratjänster. Av de arbetslösa som haft introduktionsjobb gick till reguljärt arbete. Av de som erhållit instegsjobb gick till reguljärt arbete. Listan kan göras lång. Överlag går det att konstatera att regeringens insatser är dyra och ineffektiva. Utifrån detta ställde jag en skriftlig fråga till arbetsmarknadsminister om vilka initiativ hon är beredd att ta för att komma tillrätta med dessa kraftigt bristande resultat. Arbetsmarknadsministern vill dock inte ta ansvar för problematiken utan hänvisar till den sviktande konjunkturen och till den budget som beslutades av där medel till programinsatser minskade. Ministern återkommer vid ett flertal tillfällen i sitt svar till bristande resurser och ett minskat antal beslut från Arbetsförmedlingen. Hon pekar också på att vissa av insatserna inte har som primärt syfte att direkt leda till arbete. Detta svar tyder på att arbetsmarknadsministern inte förstår problematiken som lyfts fram. Det är inte resurserna till åtgärderna som brister, det är resultatet av åtgärderna som brister. De som deltar i åtgärderna kommer inte ut i reguljära arbeten. De blir inte självförsörjande. Det enda som sker är att deltagarna tillfälligt försvinner från statistiken för öppet arbetslösa. Därefter återgår de till Arbetsförmedlingen och nya resultatlösa åtgärder. Organisationsförändringar på Arbetsförmedlingen har föga med resultaten att göra. Utöver den statsfinansiella kostnaden bör man beakta eventuella undanträngningseffekter. Problematiken runt de subventionerade anställningarna är således mångbottnad. Grunden för problematiken ligger av diskussioner mellan olika partier om vem som satsar mest resurser på olika insatser, inte på vem som lyckas skapa en arbetsmarknadspolitik som ger resultat i form av reguljära arbeten. Med denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Anser ministern att resultaten av de subventionerade anställningarna är på en sådan nivå att de motiverar den statsfinansiella kostnaden? Om inte, vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att komma tillrätta med den bristande effekten av den förda politiken?
ip · H810443 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:443 Långtidssjuka i covid-19 av (M) till Socialminister (S) Covid-19 är en ny typ av virus med från början okända egenskaper. började de drabbade komma in till våra sjukhus med en helt ny symtombild, som man från början inte visste hur man bäst skulle kunna behandla. finns bättre kunskap om hur det akuta omhändertagandet ska skötas på bästa sätt, och behandlingen har blivit mer framgångsrik. Fler kan behandlas utan att bli så sjuka att det krävs intensivvård. finns dock många som varit svårt sjuka, skrivits ut från våra sjukhus eller helt enkelt varit sjuka i hemmet och blivit bättre. Men många blir inte helt friska efter det akuta skedet. Många har drabbats av så kallad långtidscovid. Många har diffusa symtom, och många beskriver att de blir bättre för att när de sedan försöker rehabilitera sig insjukna eller bli sämre igen. Många beskriver orkeslöshet och att de, trots att det gått , inte tillfrisknar. Hälso- och sjukvården har ännu inte agerat och tagit fram riktlinjer eller inlett systematiskt arbete för att öka kunskapen runt denna nya patientgrupp. långt efter den första pandemivågen är det viktigt att riktlinjer tas fram och att vården runt denna ”nya” patientgrupp förbättras. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att den växande gruppen patienter med komplikationer och långtidssjukdom efter en covid-19-infektion ska få adekvat vård, behandling och rehabilitering?
ip · H810444 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:444 En nationell kampanj för vaccination av (M) till Socialminister (S) Ingen har missat att vi har en aggressiv pandemi som drabbat hela världen, och den har inte heller undgått . har 21 regioner, och om man lyssnar på regeringen så är det regionernas ansvar att se till att vi bekämpar den pågående pandemin. Regeringen tror att bara man tillför mer pengar så löser sig hela bekämpningen av pandemin. Det regeringen inte har förstått är att det finns människor bakom denna pandemi – vårdanställda, drabbade av pandemin, anhöriga och kommunanställda som sköter omvårdnaden. Det finns människor på alla nivåer inom alla områden som arbetar dag och natt för att bekämpa den pågående pandemin. Detta är en situation som ser likadan ut i hela landet. behöver en stark informationskampanj som når alla, inte 21 olika kampanjer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför har inte regeringen och ministern gått ut med en nationell informationskampanj till hela befolkningen om vad som gäller i fråga om självtester och vaccination mot covid-19? Varför dröjer regeringens arbete med den nationella kampanjen?
ip · H810445 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:445 Handläggningstiderna i förrättningsverksamheten av (M) till Statsrådet (MP) () har på mitt uppdrag redovisat de genomsnittliga handläggningstiderna för förrättningsverksamhet. ”är långa handläggningstider i förrättningsverksamheten en stor utmaning för den statliga lantmäterimyndigheten (SLM). Kompetensbrist, omoderna handläggningsstöd och ett arbetssätt som inte säkerställer framdrift i ärendena ses som bidragande orsaker. SLM har tagit flera initiativ för att komma tillrätta med problemen, men någon påtaglig förbättring bedöms inte kunna förverkligas förrän på . JO har riktat kritik mot lantmäteriet för långsam och passiv handläggning. En av Lantmäteriets åtgärder för att svara på kritiken har varit att successivt slutföra myndighetens ärenden som är äldre än . Även flera kommunala lantmäterimyndigheter (KLM) har långa handläggningstider. Skälen skiljer sig delvis från SLM:s, och det är stor variation mellan olika KLM. Styrningen av deras verksamheter sker inom respektive kommun, vilket gör överblicken begränsad från ett nationellt perspektiv.” Det finns ärenden som har handlagts i , vilket är ett allvarligt hinder för samhällsutvecklingen i . I exempelvis har det tagit att få en privat tomt avstyckad, och i för fastighetssamverkan och gemensamhetsutnyttjande. har en allvarlig bostadsbrist, och när staten inte klarar av sina kärnuppgifter förhindrar det bostads- och samhällsutvecklingen. Enligt tidigare RUT-rapporter är det dyrast i och tar längst tid att göra motsvarande lantmäteriuppgifter i jämfört med våra grannländer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att på kort sikt förkorta handläggningstiderna hos den statliga lantmäterimyndigheten? Vilka åtgärder som är vidtagna i våra nordiska grannländer anser regeringen och statsrådet att man kan implementera i ?
ip · H810446 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:446 Bredbandsutbyggnaden av (M) till Statsrådet (S) har ett mål om att hela landet till 2025 bör ha tillgång till snabbt bredband. Kortsiktigt är målsättningen att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst . På innebär målen att bör ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit i hemmet och på arbetet, bör ha tillgång till minst och bör ha tillgång till minst . Målen innebär också att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . PTS gjorde dock bedömningen att vi inte skulle nå upp till målet om anslutna hushåll. Inte heller gör PTS bedömningen att målet att hela ska ha tillgång till snabbt bredband 2025 kommer att uppnås. Regeringen gjorde ändå en ambitionshöjning vad gäller utbyggnaden av bredband i budgetpropositionen i fråga om de stöd som staten betalar ut. Detta är bra och nödvändigt. Dock finns det indikationer på att det ändå går trögt att få ut stöden. I till exempel är det svårt att få stöden på grund av den utbyggnad av trådlös fast uppkoppling (fixed access, FWA) som håller på med. Utbyggnaden blir förvisso lättare och snabbas på, men man kan inte nå upp till samma höga hastighet som med fiber. Denna utbyggnad medför därför både problem att nå bredbandsmålet till 2025 och att få ut de stöd som regeringen ändå lovat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta utbetalningen av stödet till bredbandsutbyggnad? Avser statsrådet att göra en översyn av bredbandsstrategin för att öka utbyggnadstakten? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabba på utbyggnaden av bredband på landsbygden?
ip · H810447 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:447 Dumpade gifttunnor i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Mätningar med sonarteknik som geologiska undersökning (SGU) har gjort visar att tunnor har dumpats på väg ut till det bestämda dumpningsområdet. Bara 3 500 tunnor har lokaliserats i själva dumpningsområdet, och vittnesuppgifter tyder på att en del tunnor ligger betydligt närmare land, bland annat vid Draghällan strax utanför . Med ett fortsatt systematiskt avsökande skulle, enligt SGU:s bedömning, sannolikt merparten av de 23 000 dumpade tunnorna kunna lokaliseras. Undersökningar visar att tunnornas plåthölje rostat sönder, att innehållet vittrar och att det miljöfarliga innehållet sprids och kan tas upp av fisk. har inte uppseendeväckande höga halter av kvicksilver uppmätts i dumpningsområdet, men undersökningarna betraktas inte som heltäckande. skriver att ”området kan utgöra en mycket stor risk för människors hälsa och miljön”. Totalt beräknas de 23 000 tunnorna innehålla kvicksilver. Det är dags att bärga tunnorna tycker en forskare och professor i analytisk kemi på . ”Jag tycker att man ska överväga att bärga tunnorna”, säger professorn i analytisk kemi på , till SVT och hänvisar till riskerna: ”Det är ändå åtta-nio ton kvicksilver som riskerar att komma ut i miljön.” Det är viktigt att de 23 000 tunnorna i identifieras och att ett arbete med att ta upp kvicksilver ur havet påbörjas . Den tidigare miljö- och klimatministern har agerat mycket saktfärdigt i frågan om att ta upp kvicksilver ur , men har regeringen en möjlighet till en nystart i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att det är viktigt att kvicksilver tas upp ur enligt beskrivning ovan, eller anser ministern att det kan anstå? Vilket regeringsuppdrag är ministern beredd att ge till ansvariga myndigheter för att påbörja ett arbete med att ta upp och identifiera gifttunnorna i ? Har regeringen i regleringsbrev instruerat ansvariga myndigheter att påbörja ett arbete med att ta upp de gifttunnor – 3 500 stycken – som är identifierade ? Vad beräknas det kosta att ta upp gifttunnorna i , och vilken budget har regeringen avsatt för detta för ?
ip · H810448 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:448 Underhållet av våra vägar av (M) till Infrastrukturminister (S) Menar vi allvar med att hela landet ska leva så behövs det också vägar till hela landet. Vägnätet är samhällets blodomlopp där transporter måste ut till varje del av landet. bilnätverk genomförde ett seminarium om potthål och eftersatt vägunderhåll. Allvarliga potthål finns i hela landet. larmar om undermåliga vägar genom en skrivelse till . I stället för att stärka vägnätet har hastigheten sänkts på totalt väg. meddelar att underhållsbehovet för vägar är gigantiskt och att kvaliteten på vägarna sjunker . Nedbrytningen går allt snabbare. De flesta vägar är byggda . Transporterna har ökat , och det måste planeras för ytterligare fler transporter . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att beta av underhållsskulden på våra vägar? Vad avser ministern att göra för att höja standarden på vägarna för att matcha framtida ökade behov av transporter?
ip · H810449 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:449 Ökad matproduktion och lantbrukarnas villkor av (M) till Statsrådet (S) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har lag fram rapporten – en uppföljning. I rapporten kommer man fram till att riskerna för sårbarhet är många. Främst bristen på drivmedel, men även att många lantbrukare är beroende av EU-stöd och andra stöd, att det är svårt att hitta personal med rätt kompetens och att det finns få stora livsmedelsanläggningar. Många djurhållare har lagt ned sin verksamhet då situationen blivit ohållbar på grund av vargangrepp. På många platser runt om i där vargen tagit tamboskap, avelsdjur och husdjur har detta medfört att djurägarna inte orkar eller kan driva sin verksamhet vidare. Att gårdar tvingas lägga ned sin verksamhet är inte bara orättvist mot ägarna och problematiskt för företagandet på landsbygden i stort, utan också ett steg bakåt för svensk livsmedelsförsörjning och tillgången till lokala råvaror. producerade bönder av landets livsmedel. är vi betydligt fler svenskar, men producerar inte mer mat. Självförsörjningsgraden har sjunkit till . Med en högre självförsörjning blir landet mer robust, till exempel för att kunna hantera olika typer av kriser eller handelshinder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska klara målet i livsmedelsstrategin om att öka matproduktionen så att vi också blir mer robusta för kris och krig? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lantbrukare inte ska lägga ned sin verksamhet på grund av angrepp från varg? Har statsrådet några planer på att komma med förslag som skulle främja nyetablering av stora livsmedelsanläggningar i syfte att minska sårbarheten för lantbruket?
ip · H810450 · 2021-02-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:450 Kulturstöd till kultur- och idrottsarrangörer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) fick många kultur- och idrottsarrangörer helt ställa in eller kraftigt begränsa och ändra sina evenemang till följd av coronapandemin. Som en konsekvens av detta är marginalerna för många små, på gränsen till obefintliga. Det kostar att planera och arrangera idrotts- och kulturevenemang, och återkommande evenemang som motionslopp och festivaler har både fasta och återkommande kostnader som uppstår innan deras intäkter från biljettförsäljning trillar in. Med i ryggen är frågan inte bara om vi nu kommer att få kunna springa , Göteborgsvarvet eller gå på konsert igen. För om pandemin håller i sig och arrangemang likt dessa behöver ställas in än en gång är frågan 2022 finns några stora motionslopp att komma tillbaka till över huvud taget. Så ser det ut för kultur- och idrottsarrangörer. Vi moderater föreslår därför ett nytt krisstöd till Lidingöloppet, Vätternrundan, och alla andra viktiga kultur- och idrottsevenemang. Med förslaget kan motionslopp, ungdomscuper, publikidrott, musikaler och festivaler överleva även om de behöver ställas in till följd av restriktioner på grund av covid-19. Att arrangörerna med vårt förslag får tillbaka av sina faktiska kostnader vid ett inställt arrangemang ger också biljettköpare till kultur och idrott en trygghet. Vi hoppas alla att samhället snart kan öppna upp, men vi behöver planera för att läget håller i sig eller förvärras. Regeringen har genomgående under den här pandemin varit senfärdig och risker nu att vara det på nytt. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad ämnar ministern göra för att bidra till att vi förhoppningsvis kan springa , cykla Vätternrundan eller simma Vansbrosimmet på ett smittsäkert sätt, och hur ämnar ministern kompensera arrangörerna om evenemangen inte kan genomföras?