ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810618 · 2021-04-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:618 Vägunderhållet i av Kopparklint (M) till Infrastrukturminister (S) har den bristande finansieringen byggt upp en underhållsskuld som uppgår till flera miljarder på det statliga vägnätet gällande underhåll och förstärkningar för bärighet. De flesta av våra vägar byggdes och är inte anpassade till dagens påfrestningar genom större och fler transporter och fler personbilar. Det är fullständigt oacceptabelt att inte börja beta av denna skuld i då transporter och vikter på vägarna ökar och där klimatförändringarna också skapar ökade sårbarhet i vägsystemet. Om det inte genomförs mycket stora satsningar på underhållet av vägnätet så kommer situationen att bli helt ohållbar. I takt med att staten skjuter på det preventiva vägunderhållet blir många åtgärder händelsestyrda och akuta. Detta är i sin tur förödande för landsbygden och i synnerhet är, som ett utpräglat landsbygdslän med en stor basindustri, starkt beroende av ett bra vägnät. För krävs det enligt Region för att upprätthålla dagens funktionalitet på det statliga vägnätet. Men de tillgängliga medlen ligger endast på cirka 60 miljoner vilket leder till brister i funktionalitet och användbarhet av vägnätet. Detta är mycket oroande och slår hårt emot både näringslivets konkurrenskraft i länet och i förlängningen även trafiksäkerheten. själva medger att utrymmet, när det kommer till att prioritera preventivt i det lågtrafikerade vägnätet, blir allt mindre. Det är nu dags att regeringen tar sitt ansvar och ser till att underhållsskulden börjar betalas av genom att man tilldelar en ökning av finansieringen när det gäller det finmaskiga vägnätet. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande frågor till infrastrukturminister : I vilket skick anser ministern att det svenska vägnätet befinner sig och då med fokus på landsbygden? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att stärka upp det värmländska vägnätet ? Hur ser ministern på att Region anser att satsningarna för underhållet av vägnätet är kraftigt underfinansierade i förhållande till behoven och har ministern för avsikt att föreslå en ökad finansiering till vägunderhållet?
ip · H810619 · 2021-04-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:619 Bristerna i det värmländska vägnätet av (M) till Infrastrukturminister (S) Som ett stort men relativt glest befolkat land är i behov av en stark infrastruktur i alla dess delar. Det finns dock allvarliga brister, inte minst för det svenska vägnätet. varnade , som är generaldirektör för , att står inför en liknande situation som vi gjorde med järnvägsnätet för ett par årtionden sedan. Om det inte genomförs mycket stora satsningar på underhållet av vägnätet kommer situationen att bli helt ohållbar. Kvaliteten på vägnätet varierar i olika delar av . är, som ett utpräglat landsbygdslän med en stor basindustri, starkt beroende av ett bra vägnät. För krävs det enligt Region cirka 120 miljoner för att upprätthålla dagens funktionalitet på det statliga vägnätet. Men de tillgängliga medlen ligger endast på cirka 60 miljoner , vilket leder till brister i funktionalitet och användbarhet av vägnätet. Detta är mycket oroande och slår hårt emot både näringslivets konkurrenskraft i länet och i förlängningen även trafiksäkerheten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till infrastrukturminister : Delar ministern uppfattningen att det finns mycket allvarliga brister i det svenska vägnätet? Anser ministern, liksom Region , att satsningen på underhåll av vägnätet är kraftigt underfinansierad i förhållande till behoven och i så fall, har ministern för avsikt att föreslå en ökad finansiering till vägunderhållet? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att komma till rätta med bristerna i det värmländska vägnätet?
ip · H810620 · 2021-04-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:620 Evenemangsstöd till bland annat kultur och idrott av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Pandemins konsekvenser för liv och hälsa har varit omfattande. Konsekvenserna för ekonomin är också betydande. Dessutom är risken att stora delar av kulturen och idrotten inte klarar sig igenom pandemin utan bra krisstöd. Regeringen har gjort en del bra för kulturen och idrotten, även om det inte varit tillräckligt. Utifrån det jobbade fram ett krisstöd till kulturen och idrotten. Evenemangsstödet togs fram tillsammans med aktörerna inom kulturen och idrotten. Oppositionen i finansutskottet ställde sig bakom förslaget, vilket innebar majoritet för krisstödet. sträckte ut handen till olika företrädare för regeringen för att regeringen skulle ansluta. Jag hade en debatt med kulturminister där jag frågade om regeringen ville stödja förslag. Jag sträckte ut en hand till kulturministern och regeringen både från talarstolen och utanför kammaren. anslöt januaripartierna till förslaget på finansutskottets möte, och beslutade en enig riksdag att ge regeringen i uppdrag att genomföra förslaget som tagit fram. presenterar regeringen förslag på en pressträff som sitt eget och resultatet av en uppgörelse mellan januaripartierna. pressträffen ringer en representant för regeringen upp och vill ha hjälp att ta fram detaljerna i förslaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Mot vilken bakgrund och vilka fakta uppger ministern i medierna att evenemangstödet är framtaget av regeringen och ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen och januaripartierna? Kan ministern redogöra för vilka skäl och initiativ som ligger till grund för att stödet nu kommer på plats?
ip · H810621 · 2021-04-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:621 Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till Statsrådet (MP) Oron för personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck är stor just nu bland dem som jobbar med hedersfrågor. Det senaste årets pandemi har påverkat unga kvinnor som utsätts för hedersförtryck mycket negativt, visar bland annat en kartläggning som kvinnojouren genomfört. Hedersvåld och förtryck frodas – och sviker. Ett framtida behöver en utökad politik för frihet. En frihet för alla, där både kvinnor och män har förutsättningar att själva välja det liv de önskar. Då behöver vi stå upp för jämställdhet . Den självklara utgångspunkten är att varje individ själv bestämmer över sin egen kropp och sin egen sexualitet. Men har vi i parallella samhällen där en del av den svenska befolkningen lever i frihet medan människor i andra områden begränsas och förnekas sina mänskliga rättigheter. På en del orter utsätts kvinnor för trakasserier för att de inte följer uppsatta regler om klädsel och livsstil som män i deras bostadsområde satt upp. Vi har flickor och kvinnors vars livsval begränsas av deras familj och släktingar. De får inte klä sig hur de vill, inte röra sig fritt i samhället och inte heller gifta sig med vem de vill. Slöjan är i grunden en symbol för kvinnoförtryck; att täcka hår och kropp görs för att inte flickor/kvinnor ska väcka begär hos männen. Kvinnor som utsätts för hedersförtryck vittnar om att kraven på att täcka sin kropp och sitt hår är en del av själva förtrycket. Ministern har på frågestunden uttalat att det är regeringens ”absoluta avsikt att se till att varje barn i det här landet har rätt att klä sig så som det vill – utan tvång, utan förtryck och utan hot om våld”. vill utreda ett slöjförbud i förskola och grundskola. Vi tycker att det är bättre att alla i samhället tar fajten för de här barnen, flickorna och kvinnorna – i stället för att varje enskild ska behöva ta den fajten ensam hemma i sin familj. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit mot hedersrelaterat våld och förtryck, och när förväntar sig statsrådet att dessa åtgärder får effekt och ger ett utan hedersrelaterat våld och förtryck? Tänker statsrådet ta några initiativ för att alla barn ska få klä sig som de vill och inte på grund av kulturella och/eller religiösa påtryckningar? Tänker ministern ta några initiativ för att tillsätta en utredning i syfte att införa slöjförbud i för- och ?
ip · H810622 · 2021-04-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:622 Företag som nekats kortidsstöd av (M) till Näringsminister (S) har avslöjat att gång på gång har fattat en rad felaktiga beslut kring korttidsstöd till företag under coronapandemin. Ett av felen rör den så kallade jämförelsemånaden – villken används för att se vilken lönenivå de anställda hos ett sökande företag har legat på. Myndigheten använder fel månad och följer inte lagen, enligt både förvaltningsrätten och kammarrätten i . Förvaltningsrätten har i minst 20 domar konstaterat att inte följer lagen när det gäller jämförelsemånaden. har försökt driva mål vidare, men nekats prövningstillstånd i kammarrätten. De har överklagat till . Men flera av domarna har redan vunnit laga kraft, och ligger över 5 200 överklaganden på hög och väntar på att avgöras i förvaltningsrätten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: Hur avser ministern säkerställa att ges förutsättningar att fatta korrekta beslut rörande korttidsstödet? Hur avser ministern att säkerställa att ansvarig myndighet skyndsamt betalar ut stöd till de personer som är berättigade till det, och hur ser tidtabellen för detta ut? Är det ministerns bedömning att det krävs några förtydliganden i regelverket, och vilka åtgärder vidtar ministern i så fall?
ip · H810623 · 2021-04-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:623 Ökande säkerhetshot mot av (M) till Statsrådet (S) Säkerhetshoten mot har ökat och bedöms fortsätta öka . Hoten kommer från både främmande makt och våldsbejakande extremism. Angriparna har fått en ökad förmåga som stöds av både digitalisering och polarisering i samhället. Den pågående pandemin och brister i säkerhetsarbetet bidrar till att förstärka sårbarheterna. Det konstaterar i årsboken . Islamistiskt och högerextremistiskt motiverad terrorism bedöms utgöra det främsta terrorhotet mot . Det konstaterar för terrorhotbedömning (NCT) i sin helårsbedömning . Inom dessa extremistmiljöer kommer det möjligen att finnas ett fåtal personer som utvecklar avsikt och förmåga att utföra ett terrorattentat i . Säkerhetspolisen lägger ned mycket resurser på att identifiera och bedöma personer som utgör ett säkerhetshot mot . Ungefär 200 av dem har fått ett utvisningsbeslut, men på grund av verkställighetshinder har endast en tredjedel av de besluten gått att verkställa. Det innebär att en del av de personer som Säkerhetspolisen bedömer utgör ett säkerhetshot fortfarande befinner sig i och kan ägna sig åt säkerhetshotande verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att motverka de säkerhetshot som rapporterar om i sin årsbok? Har statsrådet för avsikt att stärka upp centrala myndigheter som , FRA och Must för att de ska kunna hantera ett accelererande säkerhetshot? Vilka trygghetsåtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att minska säkerhetshotet, och anser statsrådet att de varit verkningsfulla?
ip · H810624 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:624 Bredbandsutbyggnaden av (M) till Statsrådet (S) har ett mål om att hela landet bör ha tillgång till snabbt bredband . Kortsiktigt är målsättningen att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst . På innebär målen att bör ha tillgång till bredband om minst i hemmet och på arbetet, resterande bör ha tillgång till minst , och bör ha tillgång till minst . Målen innebär också att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . PTS gjorde dock bedömningen att vi inte skulle nå upp till målet om anslutna hushåll. Inte heller gör PTS bedömningen att kommer att ha tillgång till snabbt bredband 2025. Regeringen gjorde ändå en ambitionshöjning vad gäller utbyggnaden av bredband i den senaste budgetpropositionen vad gäller de stöd som staten betalar ut. Detta är bra och nödvändigt. Dock så finns det indikationer på att det ändå går trögt i att få ut stöden. I tillexempel är det svårt att få stöden på grund av den utbyggnad av FWA (fixed network) som håller på att bygga ut. Utbyggnaden blir förvisso lättare och snabbas på, men det går inte att nå upp till samma höga hastighet som fiber. Denna utbyggnad medför därför både problem att nå bredbansmålet till 2025 och att få ut de stöd som regeringen ändå lovat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta för att stödet till bredbandsutbyggnad ska betalas ut? Avser statsrådet att göra en översyn av bredbandsstrategin för att öka utbyggnadstakten? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabba på utbyggnaden av bredband på landsbygden?
ip · H810626 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:626 Kompetensen inom av (SD) till Statsrådet (S) Gång på gång lägger åklagare ned fall där grova brott inom transportsektorn har rapporterats av poliser. Det handlar om körning på annan förares förarkort, brott mot cabotagereglerna, manipulerade färdskrivare och manipulerad Adblue-utrustning. Sistnämnda utrustning är en förutsättning för att fordonet i vissa fall ska klara de utsläppsgränser som krävs för att fordonet ska få brukas i trafik. Det är avgasutsläppen av koloxid (CO), kolväten (HC), kväveoxider (NOx) och partiklar som styr klassningen och vilken utrustning som ska ingå i den avgasrenande utrustningen. Att manipulera Adblue-utrustningen innebär att fordonet släpper ut avsevärt högre halter av kväveoxider och partiklar. Ett sådant fordon är alltså inte tillåtet att bruka i trafik. Dessutom är handlingen att manipulera utrustningen straffbelagd. Likaså är det avgörande för i vilken skatteklass fordonet ska hamna. Att manipulera färdskrivaren eller att köra på en annan förares förarkort innebär att man sätter hela regelverket kring kör- och vilotider ur spel. Förare kan med manipulerad utrustning köra långt mycket mer än vad regelverket tillåter. Det i sin tur är ett hot mot trafiksäkerheten eftersom en uttröttad förare är en stor säkerhetsrisk. Förutom de rent säkerhetsmässiga aspekterna innebär manipulationen också att de seriösa åkerierna utsätts för en osund konkurrens. Otillåten cabotagetrafik är ytterligare ett problem för den seriösa åkerinäringen, eftersom aktörer utför godstransporter inom landet som är i strid med regelverket. När ett fordon stoppas på väg och det uppdagas att inte bara att en av de ovan uppräknade överträdelserna har begåtts utan samtliga kan man tycka att det skulle leda till kännbara straff! I stället lägger åklagaren ned hela ärendet med motiveringen, ”Jag ansåg inte att det var en proportionerlig åtgärd i förhållande till vilka brott som chauffören var misstänkt för.” Jag måste säga att motiveringen är ytterst märklig, och vad värre är, det är inte första gången det här händer. Det är vid åtskilliga tillfällen åklagare valt att lägga ned liknande ärenden med samma motivering. Det tyder på en omfattande kompetensbrist inom , och det leder till att allmänheten tappar förtroendet för vårt rättssystem. Vi kan åtminstone konstatera ett allvarligt systemfel inom åklagarväsendet. Om utländska aktörer kan komma till och göra i princip som de vill utan att det får konsekvenser tappar inte bara allmänheten förtroendet, utan det innebär också att poliser slutar att rapportera även uppenbara fall av brott. Resultatet av ett polisingripande blir ändå att ärendet läggs ned. För en rättsstat är den utvecklingen katastrofal! Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa kompetensen hos inom vägtrafikområdet och i synnerhet gällande den lagstiftning som rör yrkestrafik?
ip · H810627 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:627 Samband mellan invandring och hedersförtryck av (SD) till Statsrådet (MP) Under frågestund frågade jag om hon tror att det faktum att så kallat hedersförtryck blivit vanligare i har något samband med det faktum att många personer flyttat hit från länder där heder är en kulturell norm. svarade att hon inte ser något sådant samband. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att att göra något för att förbättra kunskapsläget om den typen av problem?
ip · H810628 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:628 Positiv särbehandling av utlandsfödda kvinnor av (SD) till Statsrådet (MP) I podcast Den ideologiska frågan intervjuades utifrån sin förhållandevis nya post som språkrör för samt som jämställdhets- och bostadsminister. I efterdyningarna av intervjun har primärt en kommentar från fått vingar och både spridits och kritiserats kraftigt – huvudsakligen i sociala medier. I ett resonemang kring varför många fler kvinnor än män röstar på kommer in på makt och, som hon ser det, behovet av att makten ska delas lika. beskriver att det dock inte endast är män som måste avstå från makt och positioner i förmån för andra (kvinnor) utan att även vissa kvinnor behöver avstå ifrån makt i strävan efter ett jämlikt mångkulturellt samhälle. I det sammanhanget kommer det kritiserade uttalandet: ”Ska utlandsfödda kvinnor få makt kommer vita, inrikes födda kvinnor, att behöva flytta på sig.” tycks, utifrån denna kommentar, se makt som ett nollsummespel där några måste ”flytta på sig” för att andra ska kunna ta över den makt som redan innehas av någon. En kritiker skulle mena att den enes självförverkligande och framgångar inte begränsas av att någon annan redan nått självförverkligande och framgång. Vidare tyder uttalandet på att är en anhängare av identitetspolitik. Identitetspolitikens uppfattning, om att vi alla tillhör olika sociokulturella grupper (i detta fall kopplat till hudfärg) vilka vi förväntas företräda och främja utan hänsyn till andra grupptillhörigheter eller vår egen fria vilja, är direkt skadlig för samhällsbygget. Att jämställdhetsminister grupperar människor utifrån hudfärg för att sedan ställa grupp mot grupp bör ses som anmärkningsvärt och föranleder ett behov av debatt i . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Är det statsrådets och regeringens uppfattning att vita, inrikes födda kvinnor, kommer att behöva flytta på sig för att utlandsfödda kvinnor ska få makt, och avser regeringen att vidta några åtgärder för att möjliggöra detsamma? Ser statsrådet och regeringen en risk för att identitetspolitik leder till splittring, och avser regeringen att vidta några åtgärder för att förhindra detsamma?
ip · H810629 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:629 Kritiken mot islamofobi som begrepp av (SD) till Statsrådet (S) Ledarsidornas har i omgångar granskat och kritiserat rapporten från (Brå). Rapporten har sitt ursprung i att den dåvarande jämställdhetsministern gav Brå i uppdrag 2019 att göra en fördjupad studie om islamofobiska hatbrott. Detta för att uppnå mer kunskap i hopp om att förbättra det förebyggande arbetet mot islamofobi och rasism. kritik mot rapporten är både bred och nyanserad och bygger bland annat på att Brå inte anger vilken form av hatbrott som studerats (hatbrott på individuell kognitiv nivå eller som utslag av en rasistisk rörelse på strukturerad makronivå) samt att det initialt inte framgick vilka delar av den muslimska gruppen som intervjuats. Ledarsidorna har även berört att islamofobi som begrepp inte är ett oproblematiskt sådant. Den definition som Brå utgått ifrån, enligt deras mejlsvar till Ledarsidorna, är i första hand de juridiska ramarna avseende hatbrottsbegreppet. Ledarsidorna kommenterar följande: ”Det vill säga, utan att ha gjort en analys av islamofobi som sociologiska begrepp jämställer myndigheten detta med den juridiska definitionen för hatbrott vilket är den definition som Muslimska strävar efter.” Liberala med sin långa erfarenhet av att bekämpa islamism har exempelvis förkastat begreppet och menar att ”islamofobi” är en term skapad av islamister för att skydda dem från granskning och kritik. Detta skedde bland annat genom att den franska regeringskommittén för förebyggande av brottslighet och radikalisering konstaterade: “När man talar hat mot muslimer är termen 'islamofobi' olämplig, eftersom den förväxlar stigmatisering av troende med kritik av islam.” Detta bör ses i ljuset av att regering anklagades för islamofobi av 25 islamistiska grupper efter att Macron vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa islamism i efterdyningarna av, bland annat, mordet på läraren . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet och regeringen några problem med användningen av begreppet islamofobi, och avser man i sådana fall att vidta några åtgärder för att undvika det framöver?
ip · H810630 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:630 Brister i det nya omställningsstödet av (SD) till Finansminister (S) Under pandemin har många företag hamnat i en extremt svår situation som allt oftare leder till obestånd och i förlängningen konkurs. När stöden dröjt har de besparingar som funnits försvunnit snabbt, och när pandemin dragit ut har de företagare som investerat sina liv i sin verksamhet gjort allt de kan för att överleva. börjar många företag närma sig gränsen för vad som är möjligt för att rädda sina livsverk. Byråkrati och förändringar i redan komplicerade regelverk sätter käppar i hjulet för företagarna. Ett exempel är den näringsidkare som äntligen kan söka omställningsstödet 2021. skriver följande på sin hemsida: ”Stödet liknar till stor del tidigare omställningsstöd, men det beräknas något annorlunda. De företag som har rätt till stöd kommer att få ersättning för mellan 70–av sina icke täckta fasta kostnader.” Lydelsen ”liknar till stor del eller är något annorlunda mot det tidigare omställningsstödet” är dock något oklar. I många fall har företagaren utgått från de regler som gällde mars–, bedrivit verksamheten vidare med lånade pengar, tvingats vänta för att kunna söka stödet, för att ta del av det. Då visar det sig att man ändrat reglerna för stödet, vilket gör att man inte kommer att få något stöd under till exempel augusti–även om man hade rätt till stöden . Effekten blir att vissa företag som tappat av omsättningen augusti–oktober inte kommer att få någon ersättning. Detta på grund av den nya regeln om täckningsbidrag som inte få vara högre än noll kronor. Det blir signalpolitik om generösa stöd som sedan inte blir en verklighet för företagarna, och det är ett stort problem. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad tänker ministern göra för att se till att de företag som blivit lovade stöd ska få hjälp?
ip · H810631 · 2021-04-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:631 Ett samband mellan invandring och hedersförtryck av (SD) till Statsrådet (MP) Under frågestund frågade jag om hon tror att det faktum att så kallat hedersförtryck blivit vanligare i har något samband med det faktum att många personer flyttat hit från länder där heder är en kulturell norm. svarade att hon inte ser något sådant samband. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att göra något för att förbättra kunskapsläget i fråga om den typen av problem?