· H810753 · 2021-06-07 16:07:29 — har frågat mig vad jag ser för förklaringar till att nu sedan vi gick med i EU har högre arbetslöshet än genomsnittet i EU och vad jag avser att göra konkret för att minska arbetslösheten. Utbrottet av covid-19 har lett till en global ekonomisk kris och till att arbetslösheten har stigit snabbt , både i och i andra länder. har högst arbetskraftsdeltagande i EU. Arbetskraftsdeltagandet har, till skillnad från i många andra länder, bibehållits på en hög nivå under krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. I är vi många som söker jobb. Det är bra. Men det gör också att arbetslösheten blir hög. Vi är också många som arbetar i . Även sysselsättningsgraden är därför på en hög nivå i ett internationellt perspektiv. På lång sikt bidrar ett högt arbetskraftsdeltagande till ännu högre sysselsättning. Det stämmer att tappade placeringar i relation till övriga länder vid jämförelser av arbetslöshetens utveckling . Men minskade arbetslösheten i från till , enligt arbetskraftsundersökningar. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att minska konsekvenserna av pandemin för jobb och företag. Genom stöd vid korttidsarbete har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet, och företagen har kunnat behålla viktig arbetskraft. Svensk ekonomi återhämtade sig starkare än väntat och inledningen av 2021, vilket regeringens åtgärder har bidragit till. Ökningen av arbetslösheten dämpades , och arbetslöshetsprognosen har reviderats ned i varierande grad av såväl regeringen och som Arbetsförmedlingen jämfört med tidigare bedömningar. I enlighet med budgetpropositionen har tillförts för att återstarta ekonomin som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förstärks med för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa, i enlighet med parternas förslag. Reformeringen av Arbetsförmedlingen fortsätter för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Att vaccineringen fortskrider ger hopp om 2021, både när det gäller människors hälsa och den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är dock stor och beror till stor del på hur smittspridning och vaccinering utvecklas framöver i och i omvärlden. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen på arbetsmarknaden noga. Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Men tyvärr blir det bara ett pinsamt upprepande av regeringens nya, något vilseledande, mantra för att försöka förvilla i debatten. , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och - detta är 23 EU-länder som har en sak gemensamt. De har alla lägre arbetslöshet än . Hur kunde det bli så? Jag vill påminna igen om att inför valet lovade att skulle ha lägst arbetslöshet i EU . Efter att han vunnit valet sa han lite kaxigt: Utvärdera oss på jobben! Så låt oss göra det: låg , som jag sa förut, på 11:e plats bland EU:s länder när det gällde arbetslöshet. låg på 22:a plats trots att vi hade en stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder minskade arbetslösheten . I endast tre länder ökade den, och var det land där den ökade mest . Sedan kom pandemin, som ökade arbetslösheten i de flesta länder. Men även under pandemin har alltså varit bland de sämsta på att hålla nere arbetslösheten. var det bara fyra länder i EU som hade en sämre utveckling på arbetsmarknaden än , och halkade då ned till plats 23 av 27 länder. har vi fått de senaste siffrorna från . har halkat ned ytterligare en placering till plats 24. Bara , och hade högre arbetslöshet än . Det mest anmärkningsvärda är kanske ändå att sedan gick med i EU har vi alltid haft lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU. har vi högre arbetslöshet än genomsnittet. En svensk regerings uppgift måste vara att i högkonjunktur lyckas få fler i arbete än andra länder lyckas med och i lågkonjunktur och kris få en mindre ökning av arbetslösheten än andra. Så fungerade det , då alltid låg på övre halvan i EU när det gällde arbetslöshet. Och så fungerade det även under regeringarna före Alliansen, oavsett politisk färg. lyckades oftast bättre än andra, och det stärkte vår konkurrenskraft och våra statsfinanser. Men har något hänt. Den underpresterar i både högkonjunktur, lågkonjunktur och kris. Regeringens nya mantra är alltså att den höga arbetslösheten i jämfört med andra länder beror på att i andra länder har människor gett upp, slutat söka jobb och lämnat arbetsmarknaden. Då sjunker arbetslösheten. Bara i fortsätter människor att söka jobb, och därför bör vi egentligen närmast se den höga svenska arbetslösheten som något positivt. Det här kan vara det mest pinsamma försök att bortförklara hög arbetslöshet som någonsin har uttalats från en svensk regering. Först och främst har ju de flesta EU-länder någon form av arbetslöshetsförsäkring eller andra trygghetssystem, och i vart fall i norra och är reglerna ofta ganska lika de svenska. Man måste normalt sett vara aktivt arbetssökande för att få ersättning. Påståendet att människor skulle ha gett upp och slutat söka jobb i alla länder utom faller på sin egen orimlighet. Om man gjorde så skulle man i många fall mista sin ekonomiska försörjning. Jag har inte heller sett något statistiskt underlag eller några andra bevis eller rapporter över huvud taget för det som regeringen påstår. Min första fråga är: Vem var det som borrade i detta när det gäller EU som arbetsmarknadsministern tidigare nämnde? Min andra fråga är: Vilka rapporter och underlag åberopar arbetsmarknadsministern för påståendet att de arbetslösa i nästan alla länder i EU utom plötsligt har slutat söka jobb och att man därmed har fått ned arbetslösheten till lägre nivåer än i ? Finns det några siffror bakom dessa påståenden från regeringen, eller hittar man på? Slutligen: I vilka länder har man inte kunnat anmäla sig som arbetslös? Vilka länder var detta? Det är väl i och för sig inte så märkvärdigt att tänka sig att när många länder hade en lockdown och människor inte ens kunde ta sig ut från sina bostäder blev det väldigt svårt att anmäla sig som arbetssökande om det inte fanns digitala tjänster, som i . Jag vill dock passa på att verkligen seriöst titta på vad det är som har hänt. Det vi ser är att det under föregående mandatperiod fördes en ekonomisk politik som vände budgetunderskott till stora överskott. Det är också detta som har lagt grunden till att vi stod väl rustade när pandemin kom. Det är därför vi har kunnat vidta väldigt kraftfulla åtgärder för att rädda jobb och företag i och för att stärka löntagarnas ekonomiska trygghet, bland annat i form av en tillfälligt förbättrad arbetslöshetsförsäkring . Det här är såklart centralt för vårt land. Vi gick in i krisen med 350 000 fler sysselsatta jämfört med när regeringen tillträdde 2014, varav 250 000 var utrikes födda. har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och det är på ungefär samma nivå som före krisen. Arbetskraftsdeltagandet är som sagt ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. Jag tycker också att det är viktigt att vi kommer ihåg att tog emot väldigt många asylsökande i samband med flyktingkrisen. Bland annat var antalet asylsökande per capita i det högsta som någonsin har registrerats i ett OECD-land. Den här utvecklingen medförde självfallet utmaningar eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi kan se att under förra mandatperioden, under statsminister tid, halverades etableringstiden för nyanlända. Men har vi nu en tuff situation på arbetsmarknaden, där många som inte är lika etablerade har drabbats hårt. Det gäller bland annat nyanlända och unga människor, och det gäller specifikt vissa branscher. är vi i ett nytt läge, där vi ser ljuspunkter. Vi ser att det är fler som går från arbetslöshet till jobb än det är som skrivs in på Arbetsförmedlingen. Det är en utveckling vi har sett . Vi ser att vi har stor täckning när det gäller vaccin. Vi fortsätter det arbetet, och vi har kunnat börja lätta på restriktionerna. Det är klart att det här är viktigt; i takt med att vi nu lättar på restriktioner kommer det att skapas jobb, och jobb kommer att komma tillbaka. Självklart, fru talman, agerar regeringen kraftfullt med en hel rad olika åtgärder både när det gäller att kunna återstarta ekonomin och att se till att vi får den nyindustrialisering som har påbörjats, inte minst i norra delarna av . Det handlar om alla de behov som arbetsgivarna har av att anställa och där vi från politikens sida möter upp med viktiga utbildningssatsningar. Detta kommer att lägga grunden för att vi kan höja sysselsättningen och se till att fler människor kommer i arbete och på det sättet också säkerställa att vi kan ha en god välfärd . Jag kan konstatera att det uppenbarligen saknas underlag för det påstående som flera ministrar och hela regeringen nu går ut med när man pratar om att folk har slutat söka jobb i andra länder. Det känns som att detta argument är så ihåligt och så skamlöst att man nästan skäms å regeringens vägnar. När det gäller påståendet att det är svårt att anmäla sig som arbetssökande under en lockdown har de flesta länder vad jag vet, åtminstone i norra och , digitala tjänster. Och i alla EU-länder finns det telefon. Jag har inte hittat något underlag någonstans, inte någonting, som styrker det som arbetsmarknadsministern säger och som andra ministrar har sagt. Jag skulle fortfarande vilja veta: I vilka länder var det som man inte kunde anmäla sig som arbetslös? Jag känner arbetsmarknadsministern som en klok och kunnig facklig ledare med bred kunskap om arbetsmarknaden, men jag förstår inte riktigt att hon ställer upp på det här politiska spelet. Vad ska hon och regeringen göra om den svenska arbetslösheten nu börjar falla tillbaka igen? Är det i så fall ett tecken på att svenska arbetslösa har slutat att söka jobb och har gett upp? Ska regeringen då börja beklaga att arbetslösheten går ned, när man nu framhåller att det är positivt att det är så många svenskar som söker jobb och att det därför är nästan positivt att vi har en högre arbetslöshet jämfört med andra länder? Jag tycker att det är en mycket märklig argumentation. En annan aspekt på detta är att många arbetslösa svenskar inte syns i statistiken. Vi har massor av arbetsföra nyanlända som går med etableringsersättning och andra ersättningar utan att arbeta. Vi har tusentals människor i extratjänster som vi betraktar som om de är i arbete, trots att de egentligen deltar i en arbetsmarknadsåtgärd som inte ens får konkurrera med riktiga jobb. Och vi har många som arbetar så lite, ned , att de inte kan försörja sig själva. Om man räknade alla arbetsföra människor i som inte kan försörja sig på sitt eget arbete skulle den svenska arbetslösheten vara skyhögt högre än de redan svaga siffror som gäller i den officiella statistiken. Är det då inte att regeringen slutar försöka förvilla och prata bort den höga svenska arbetslösheten och i stället försöka göra någonting åt den? Som lösningar räknar jag inte nya förslag från regeringen om att dra bort människor från arbetskraften, så att arbetslösheten försvinner i statistiken. Lösningen heter inte friår, nya ledighetsreformer, ökning av förtidspensioneringar och meningslös förvaring i olika åtgärder som vi har prövat till ingen nytta. Lösningen måste ju vara att skapa förutsättningar och drivkrafter för att få fler arbetslösa i riktiga jobb och egen försörjning. Sedan nämner arbetsmarknadsministern asylmottagandet 2015, och visst kan vi vara helt överens om att detta har påverkat arbetslösheten ganska dramatiskt. Men det märkliga är att Socialdemokraterna inte drar någon slutsats av detta utan i stället vill öka mottagandet av asylsökande, när vi redan har snart 200 000 långtidsarbetslösa och nästan den högsta arbetslösheten i hela EU. Trots detta vill Socialdemokraterna öka asylmottagandet. Vad leder detta till? Sedan sprids myten att etableringstiden har halverats under er regeringstid, fast det stämmer inte. Den rapport som ni lade fram har ju sågats av alla experter. Det stämmer inte att etableringstiden har halverats. Om arbetsmarknadsministern har brist på idéer upprepar jag mitt erbjudande att ta del av omfattande politik när det gäller arbetsmarknad och inte minst integration. Med vår moderata politik skulle vi, precis som efter valet , kunna göra stor skillnad på riktigt. Och behöver verkligen en ny moderatledd regering, om inte dagens regering lyssnar på goda idéer och gör riktiga saker för att få ned arbetslösheten. Full sysselsättning är vårt viktigaste långsiktiga mål. Att fler människor jobbar är själva grunden för att kunna satsa på välfärden och tryggheten. Vi kommer att göra allt för att arbetslösheten och långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast. När man tittar på hur det har sett ut kan vi se att det var under finanskrisen, när parti satt i regering, som långtidsarbetslösheten faktiskt bet sig fast på väldigt höga nivåer. Sedan regeringen tillträdde har väldigt många reformer och insatser gjorts som faktiskt underlättar för människor att komma i arbete. Jag vill särskilt lyfta vikten av utbildning för framtidens jobb, för vi har en stor problematik när det gäller matchningen på svensk arbetsmarknad. Många företag och arbetsgivare söker med ljus och lykta efter personer med rätt kompetens för att de ska kunna utveckla sina verksamheter. Och människor som står långt från arbetsmarknaden och som är långtidsarbetslösa saknar oftast den kunskap och de erfarenheter som krävs. Det är därför som det är viktigt att vi satsar på utbildning för dem som står längst ifrån, att de får en grundläggande gymnasieutbildning och att de förkovrar sig. Men det är också viktigt att människor som är mitt i yrkeslivet får bättre förutsättningar att ställa om genom att fylla på med ny utbildning och kompetens, så att man kan ta de jobb där det är helt avgörande att ha rätt kompetens för att utveckla verksamheterna. Jag tänker också på de stora investeringar som sker nu i norra , 1 000 miljarder i nya företag. Det är nya gröna jobb som det handlar om och vikten av att de här företagen kan få tag i rätt kompetens för att vi ska lyckas med den gröna omställningen. Det är därför som utbildningssatsningarna som sagt är viktiga. har regeringen och samarbetspartierna kunnat presentera på vilket sätt vi tar om hand partsöverenskommelsen om LAS, trygghet och omställning, som kommer att ge en ökad flexibilitet för företagen, ökad trygghet för löntagarna och bättre möjligheter att fylla på med ny kunskap och kompetens i ett helt yrkesliv. Det kommer att förbättra möjligheterna också för arbetsgivarna att hitta rätt kompetens, vilket är helt avgörande för svensk konkurrenskraft och för svensk omställningsförmåga. När det gäller de som står långt från arbetsmarknaden, som saknar de grundläggande kunskaperna, handlar det såklart om att se till att de med utbildningsbehov studerar. Det är därför vi också har byggt ut väldigt kraftfullt under . Fru talman, om jag räknar de satsningar som är gjorda från det att tillträdde, under förra mandatperioden och fram till det år som vi nu är inne på motsvarar satsningarna 150 000 utbildningsplatser, och detta på alla nivåer: komvux, yrkeshögskola och högskola. Hade vi inte byggt ut utbildningssystemet så kraftfullt som vi har gjort hade situationen varit betydligt tuffare. är vi väl rustade och behöver se till att människor verkligen kliver in i utbildning och passar på att använda tiden som arbetslös till att fylla på med nya kunskaper, så att man står starkare när hjulen börjar snurra igen och ekonomin börjar vända. Arbetsmarknadsministern åberopar finanskrisen och att långtidsarbetslösheten ökade under finanskrisen. Ja, visst var det så. Det är inget konstigt att arbetslöshet och långtidsarbetslöshet ökar under en finanskris och inte heller under en pandemi. Men att den ökar så mycket och så dramatiskt nu är allvarligt. Det är också allvarligt att långtidsarbetslösheten ökade under högkonjunkturen 2014-2019. Det är ett väldigt dåligt betyg till regeringen. Jag kan bara konstatera att vi har högre långtidsarbetslöshet än vad vi hade när Alliansen lämnade ifrån sig makten . Det tycker jag faktiskt är allvarligt, med tanke på att den här regeringen startade sin regeringstid med av mycket stark högkonjunktur. Ändå gick arbetslösheten åt fel håll. Arbetsmarknadsministern upprepar alla satsningar man gör och alla miljarder man stoppar in, men bevisligen hjälper de inte. Ni har misslyckats i både högkonjunktur och lågkonjunktur. Era åtgärder biter inte på arbetslösheten. Det spelar ingen roll hur mycket skattepengar vi stoppar in i åtgärder som inte fungerar. Återigen: Ni lovade faktiskt att vi skulle vara bäst i EU 2020 när det gäller arbetslöshet. är vi nästan sämst. Det är bara tre länder i EU som har högre arbetslöshet än . har sedan vi gick med i EU högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Det har aldrig hänt förut. Sedan fick jag heller inget svar från arbetsmarknadsministern på vem som utredde vad som hänt i övriga och som kom fram till slutsatsen att anledningen till att arbetslösheten i är högre än i andra länder är att man har slutat söka jobb i andra länder. Arbetsmarknadsministern har inte kunnat åberopa något enda underlag på detta. Jag tycker att det är oerhört märkligt att man påstår en sak utan att kunna styrka det på något sätt alls. Och i vilka länder det är som man inte kan anmäla sig som arbetslös har jag inte heller fått svar på. Jag kan bara beklaga det. Jag kan jättegärna plocka fram underlaget. Jag har powerpointbilder från en pressbriefing som jag hade. Den handlade bland annat om arbetskraftsdeltagandet och utvecklingen , så det finns att tillgå. Det stämmer inte, som säger här, att de åtgärder som regeringen vidtar inte spelar någon roll. Vi har väldigt stark evidens för att en hel del av de satsningar som vi gör faktiskt spelar roll. Arbetsmarknadsutbildningar är ett väldigt effektivt verktyg för att matcha arbetsgivarnas behov av kompetens med människors möjlighet att studera för att därefter kunna kliva in i arbete. Yrkesutbildningarna är också effektiva. har väldigt goda resultat. Även subventionerade anställningar är ett viktigt verktyg för människor som står långt från arbetsmarknaden. Det är bland annat därför som jag ser fram emot att kunna presentera etableringsjobben. Det är ett exempel på en strukturell reform där regeringen vidtar åtgärder. En arbetsgivare kommer att kunna anställa en person för runt . Det kommer att vara enkelt för arbetsgivaren att anställa, för staten kommer att fylla på. Regeringen lägger all sin kraft på att plocka fram nya reformer för att skapa en strukturellt bättre och mer välfungerande arbetsmarknad. Detta sker både genom den partsöverenskommelse som jag berättade om och genom att reformera Arbetsförmedlingen och vidta åtgärder som etableringsjobb och intensivår. Denna debatt lär fortsätta. Det är viktigt att vi debatterar arbetslösheten och att vi ser till att bryta långtidsarbetslösheten så att den inte biter sig fast. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.