ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810517 · 2021-03-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:517 Andelen invandrare bland de som begår våldtäkt av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) publicerades artikeln Swedish rape offenders – a latent class analysis i , vilket Samnytt var först med att skriva om i . Fyra forskare vid har studerat alla domar rörande våldtäkt och försök till våldtäkt där gärningsmännen var – totalt över 3 000 domar. Studiens syfte var att bidra till ett bättre kunskapsläge om våldtäktsmäns bakgrund för att förhoppningsvis kunna underlätta det brottsförebyggande arbetet på området. En av de saker man kom fram till i studien var att av de våldtäkter som ledde till fällande dom begicks av första och andra generationens invandrare. Ansvarig professor för studien, , professor i allmänmedicin och klinisk epidemiologi, beskriver detta för Samnytt som ett ”bifynd” i studien. ”Invandrare var bara en variabel, och det blev ett ganska anmärkningsvärt fynd i och med det var många invandrare och utlandsfödda i den här gruppen.” Det återstår att se vilket genomslag artikeln får för det brottsförebyggande arbetet. , docent i akutsjukvård och artikelns huvudförfattare, sa i en intervju med Riks att forskningsgruppen avser att fortsätta med sina studier på området. Han menade att denna rapport ökar kunskapsläget om vilka våldtäktsmännen är men att vidare studier behövs för att tydliggöra varför gärningsmännen begår våldtäkterna. Ett problem som forskningsgruppen stött på är dock det bristande informationsunderlaget och de data som återfinns, vilket försvårar kartläggningar och i förlängningen det brottsförebyggande arbetet. I de databaser som forskningsgruppen har haft tillgång till finns det till exempel ingen information om vilka offren är. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför är invandrare överrepresenterade bland våldtäktsmän, och vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att minska antalet våldtäkter? Avser regeringen att vidta några åtgärder för att åtgärda brister i informationsunderlaget i syfte att skapa bättre förutsättningar för kartläggning och brottsförebyggande arbete?
ip · H810518 · 2021-03-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:518 Postservice på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) har regeringen ökat kostnaderna för privatbilism genom såväl högre fordonsskatter som högre bränsleskatter. Man avser även att höja tjänstebilsbeskattningen kraftigt. Det får stora konsekvenser för dem som bor utanför storstädernas bekväma och tillgängliga kollektivtrafik. Drygt 1 600 personer i har mer än enkel väg till närmaste postombud. Det visar statistik som Region låtit P4 ta del av. Trots detta är det vanligare att postombud försvinner än etableras. Detta är problematiskt, säger företrädare för Region som är samordnare av kommersiell service i regionen. ”får jag köra enkel väg”, säger en boende i till P4 i ett inslag som beskriver de långa avstånden till postombuden. I ett skriftligt svar på frågan skriver statsrådet följande: ”Enligt 3 kap. 1 § postlagen (2010:1045) ska expeditions- och inlämningsställen inom den samhällsomfattande posttjänsten ligga så tätt att användarnas behov beaktas. () är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lag. En viktig kompletterande service i gles- och landsbygdsområden är den service som den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten tillhandahåller inom ramen för lantbrevbäringen. I korthet innebär det att mottagaren under kan få aviserade paket och brev hemkörda samt beställa frimärken för utkörning. Skulle samhällets behov av postombud inte vara tillgodosett ska PTS rapportera detta till regeringen. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att boende på landsbygden inte ska behöva köra exempelvis enkel väg för att besöka sitt postombud? Vad anser statsrådet är rimliga avstånd för boende på landsbygden för att få sina paket levererade, och vidtar statsrådet några åtgärder? Har regeringen och statsrådet observerat de försämringar som har skett enligt Region och statistik, och vidtar statsrådet några åtgärder?
ip · H810519 · 2021-03-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:519 Ungas möjlighet till en egenägd bostad av (M) till Statsrådet (MP) Mellan och genomförde en onlineundersökning via Ungdomsbarometern i vilken 2 989 unga mellan svarade på frågor om sitt framtida boende. På frågan om hur de vill bo när de etablerat sig på arbetsmarknaden svarar de flesta villa () följt av bostadsrätt (). Hyresrätten kommer på tredje plats (). Nästan ingen vill bo i andra hand () eller dela lägenhet med en kompis (). På frågan om vilket boende som är mest realistiskt svarar de flesta hyresrätt () följt av bostadsrätt () och villa (). tror att de kommer att bo i andra hand och i kollektivboende. uppger fler än hälften av alla som svarade att det känns omöjligt att få ett förstahandskontrakt. Var sjätte vill bo i hyresrätt, som upplevs vara enklare och smidigare eftersom den går fortare att flytta till/från och byta i jämförelse med ett ägt boende. Många uppger att de vill bo centralt/i stan, där bostadsrätterna anses dyra, och att en liten hyresrätt passar deras ekonomi och hushållsstorlek bättre. Hyresrätten är den boendeform som de flesta bedömer som mest realistisk. Den vanligaste förklaringen är att de inte har råd med insats eller har möjlighet att ta lån för att köpa en bostad. Givet det faktum att de flesta unga vill bo i villa är det naturligtvis viktigt att regeringen och för en politik som gör det möjligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta som gör det möjligt för unga att flytta till en egenägd bostad? Vilka är de enskilt viktigaste åtgärderna som statsrådet ser som angelägna att vidta på kort sikt för att fler ska kunna flytta till en egenägd bostad? Med tanke på att bostadsbristen för många unga som vill bo i eget boende i storstäderna är akut, vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta så att fler unga kan flytta hemifrån eller till jobb i våra storstäder?
ip · H810520 · 2021-03-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:520 Handläggningstider i förrättningsverksamheten av (M) till Statsrådet (MP) () har på mitt uppdrag redovisat de genomsnittliga handläggningstiderna för förrättningsverksamhet. skriver följande: ”är långa handläggningstider i förrättningsverksamheten en stor utmaning för den statliga lantmäterimyndigheten (SLM). Kompetensbrist, omoderna handläggningsstöd och ett arbetssätt som inte säkerställer framdrift i ärendena ses som bidragande orsaker. SLM har tagit flera initiativ för att komma tillrätta med problemen, men någon påtaglig förbättring bedöms inte kunna förverkligas förrän på . JO har riktat kritik mot lantmäteriet för långsam och passiv handläggning. En av Lantmäteriets åtgärder för att svara på kritiken har varit att successivt slutföra myndighetens ärenden som är äldre än . Även flera kommunala lantmäterimyndigheter (KLM) har långa handläggningstider. Skälen skiljer sig delvis från SLM:s, och det är stor variation mellan olika KLM. Styrningen av deras verksamheter sker inom respektive kommun, vilket gör överblicken begränsad från ett nationellt perspektiv.” Det finns ärenden som har handlagts i , vilket är ett allvarligt hinder för samhällsutvecklingen i . I exempelvis har det tagit att få en privat tomt avstyckad, och i för fastighetssamverkan och gemensamhetsutnyttjande. har en allvarlig bostadsbrist, och när staten inte klarar av sina kärnuppgifter förhindrar det bostads- och samhällsutvecklingen i . Enligt tidigare RUT-rapporter är det dyrast i och tar längst tid för att göra motsvarande i Lantmäteriuppgifter i jämfört med i våra grannländer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att på kort sikt förkorta handläggningstiderna hos den statliga lantmäterimyndigheten? Vilka av de åtgärder som har vidtagits i våra nordiska grannländer anser regeringen och statsrådet att man kan vidta i ?
ip · H810521 · 2021-03-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:521 Åtgärder mot sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) fick polisen in 8 138 anmälningar om sexualbrott mot barn. var antalet anmälningar 9 467, vilket är en ökning . Ökningen är nästan dubbelt så stor som den näst högsta noteringen . Antalet anmälningar om internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn har ökat kraftigt . Det gäller bland annat barnpornografi, utnyttjande av barn för sexuell posering och kontakt med barn i sexuellt syfte. Sexualbrott mot barn sorteras regelbundet bort av landets poliser, och det råder brist på personal som kan utreda brotten. Det framkommer i en hemlig rapport som gjorts av polisens nationella operativa avdelning. Samtalen till har ökat under pandemiåret, framför allt under jullovet, då samtalen ökade . Vi har många fler barn just , i pandemins fotspår, som faller offer för sexualbrott. Sexualbrott mot små oskyddade barn är bland de vidrigaste brott som kan begås. Dömda pedofiler ska inte kunna få anställning i yrken som innefattar möten med barn. De ska heller inte få sätta sin fot i ideella organisationer där barn är aktiva, exempelvis idrottsorganisationer. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder för att förhindra att sexualbrott mot barn begås, i och med att anmälningarna om sexualbrott mot barn har ökat? Hur ämnar statsrådet verka för att polisen ska ha tillräckliga resurser för att utreda sexualbrott mot barn?
ip · H810522 · 2021-03-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:522 Bullerregler som hindrar byggande av (C) till Statsrådet (MP) Enligt råder det bostadsbrist i 212 av landets 290 kommuner. Orsakerna till det och lösningarna kan variera över landet, men alla torde vara överens om att ett ökat byggande och ett bättre utnyttjande av beståndet genom ombyggnader och omvandling av lokaler till bostäder behövs. Vad värre är uppger 462 000 av landets hushåll enligt att de är trångbodda. Ingen regering har ännu lyckats uppnå byggmålen. Stora utmaningar återstår för att få en bostadsmarknad i balans och åstadkomma ett utbud av bostäder för de mest utsatta. När behov uppstår behöver vi ställa om sättet att använda mark. Snabbare och kostnadseffektivt byggande kan åstadkommas med ett enklare och mindre svårtolkat regelverk om buller. I många tätorter inventeras möjligheterna att förvandla industriområden till attraktiva boplatser, som man exempelvis gör i i . Bullerriktvärden har förändrats med tiden, och det är tack vare och en riksdagsmajoritet möjligt att bygga små lägenheter med bullernivåer från trafik som uppgår till och för bostäder över den storleken upp till . I båda fallen gäller det riktvärden som är uppmätta vid fasad och inte inomhus och vad som kallas ekvivalent ljudnivå. Utöver det ska, om bullerriktvärdena ovan överskrids, minst hälften av bostadens rum vändas mot den skyddade sidan, där bullerriktvärdena inte får överskrida ekvivalent ljudnivå, uppmätt vid fasad. Förändringarna genomfördes trots protester i från regeringspartierna, men de ifrågasätts inte . Tvärtom har de säkert i någon mån bidragit till att fler bostäder kunnat byggas attraktivt och nära kollektivtrafik. Och när regeringen presenterade förslaget sa att ”det här underlättar för kommuner som vill bygga bostäder i trafikintensiva lägen”. Kravet på tyst sida fördyrar och försvårar byggandet. Det leder till att byggföretag och hustillverkare inte kan tillämpa industriella koncept i samma utsträckning som annars. För kommuner innebär det att planarbetet försvåras och att andra faktorer, såsom solljus, trygghet och tillgänglighet, måste kompromissas bort för att tyst sida ska åstadkommas. är också kritiskt till att bullerriktvärden ännu uppmäts vid fasad, när det är det faktiska bullret inomhus som får anses ohälsosamt och störande. Byggmetoderna utvecklas, och även om ett fönster ska kunna öppnas vid vädring måste luftväxlingen i en modern bostad kunna hanteras av ventilationsanläggningen om den är byggd enligt gällande regelverk. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Håller statsrådet med sin företrädare om att förändrade regler underlättar för kommuner som vill bygga i trafiknära lägen? Vad vill statsrådet i så fall göra för att på ett bättre sätt ta till vara möjligheterna att förändra lokaler till bostäder samt omvandla industrimark till mark för bostäder i områden som är utsatta för höga bullerriktvärden?
ip · H810523 · 2021-03-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:523 Milt väder som försämrar vägarnas skick av (SD) till Infrastrukturminister (S) rapporterar från att på grund av mer regn och mildare väder uppstår sättningar och slitage på landets mindre vägar i en snabbare takt än förväntat. Detta torde innebära att planering för behovet av vägunderhåll inte är i fas med det verkliga behovet. Inte minst den stora mängden tung trafik på det mindre vägnätet innebär ytterligare belastning, inte bara på vägarna utan även på intilliggande byggnader. har prognostiserat att det kommer att krävas till underhåll av vägnätet . Dessutom prognostiserar man att den tunga trafiken på vägarna kommer att öka . Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Bedömer ministern och regeringen att kostnadskalkyler kommer att hålla, eller kommer regeringen att anslå ytterligare mer pengar för att säkerställa att vägar, bostäder och fordon inte tar skada av ett bristfälligt underhåll? Avser ministern och regeringen att uppgradera de mindre vägar som inte är byggda för tung trafik för att säkerställa att näringslivets framtida transporter inte behöver drabbas av sänkta hastigheter eller onödiga trafikolyckor?
ip · H810524 · 2021-03-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:524 Förtroendet för folkbildningen av (SD) till Utbildningsminister (S) Frågan om felaktiga utbetalningar inom folkbildningsväsendet har varit aktuell . I takt med att ansvariga meddelat att problemen tas på allvar fortsätter nya uppgifter att nå ytan som breddar problembeskrivningen alltmer. Generellt har fokus varit riktat mot de skattepengar som förskingrats och hur detta har kunnat fortgå trots demokratikriterier och granskningar. Vad som dock också är viktigt att lyfta i frågan är hur medborgarnas förtroende för folkbildningen påverkas av de framkomna uppgifterna. Folkbildningen är en viktig del av vår demokrati. Den ger medborgarna fler möjligheter till bildning och deltagande i samhällets demokratiska processer och kulturliv. Statliga bidrag till organisationer kopplade till extremism är i sig ett hot mot demokratin. När fenomenet vidare resulterar i att medborgarnas förtroende för folkbildningen går förlorat är det ett ytterligare hot mot demokratin. Folkbildningen har länge varit en del av våra demokratiska processer. Förtroende tar att bygga upp men kan raseras desto snabbare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur ser ministern och regeringen på ett försämrat förtroende för folkbildningen hos medborgarna som ett resultat av den problematik som uppdagats och har ministern för avsikt att agera för att förtroendet ska upprätthållas?
ip · H810526 · 2021-03-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:526 Mängdrabatt vid flerfaldig brottslighet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En del uppmärksammade fall, inte minst rörande sexualbrott mot barn, har belyst hur mängdrabatten vid flerfaldig brottslighet genererar extremt låga påföljder för varje enskilt brott som står under ett och samma åtal. Det är inte ovanligt att exempelvis en våldtäkt mot ett barn kan generera en veckas fängelse om man slår ut det flertal våldtäkter mot samma eller andra barn som stått under samma åtal. har sedan partiets inträde i föreslagit åtgärder för att revidera eller slopa mängdrabatten så att varje enskilt brott ger fullt eller mer påslag i straffmätningen. justitieutskott har också riktat tillkännagivanden till regeringen – senast – där mängdrabatten föreslås revideras så att de tre grövsta brotten tillmäts fullt straffvärde i straffmätningen innan den så kallade asperationsprincipen tillämpas. Trots ett majoritetsstöd i för en revidering som leder till ett större beaktande av att fler brott måste generera längre straff så har regeringen inte agerat och återkommit med ett förslag till . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern och regeringen tillgodose vilja att mängdrabatten vid flerfaldig brottslighet revideras så att fler brott genererar ett större påslag i straffmätningen?
ip · H810527 · 2021-03-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:527 Utredningsförslag om en trygg sjukförsäkring av (V) till Statsrådet (S) Tack vare initiativ har flera förändringar i sjukförsäkringen genomförts. Dessa förändringar är helt nödvändiga, men det är uppenbart att mer behöver göras. Till att börja med behöver regeringen lägga fram samtliga förslag från utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Bristerna i såväl sjukförsäkringen som handläggning av densamma har länge varit allmänt kända. Andelen som utförsäkras vid dag 180 har fyrdubblats och ökat från . Två offentliga utredningar som presenterades har belyst bristerna ytterligare. Problemen har dessutom blivit ännu tydligare i ljuset av den pågående pandemin. kommer rapporter om allt fler som förlorar sin ersättning vid dag 365 till följd av pandemins konsekvenser. Detta gäller både långtidssjuka i covid-19 och de som fått rehabilitering eller andra insatser uppskjutna till följd av pandemin. På grund av nuvarande regelverk tvingas de söka påhittade arbeten på en arbetsmarknad som är extremt tuff till följd av pandemin. Bristerna i sjukförsäkringen grundar sig i den så kallade rehabiliteringskedjan och de fasta tidsgränserna i den. Bedömningen av normalt förekommande arbete, som görs efter 180 dagars sjukskrivning, har stått i fokus för debatten. Exemplen är många på hur hänvisar sjuka människor till arbeten som inte finns i verkligheten. Efter initiativ från har regeringen lättat upp bedömningen vid dag 180. ser vi alltså även hur människor drabbas av bedömningen vid dag 365. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum har presenterat lagförslag som åtgärdar dessa problem och andra brister i sjukförsäkringen. Ansvarigt statsråd säger återkommande att han ser problemen, att regeringen har konkreta förändringsförslag på sitt bord och att han hoppas att alla partier ser bristerna och stöder lagändringar. Förslagen som statsrådet hänvisar till presenterades . Det är dags för regeringen att agera och lägga fram samtliga förslag från utredningen, framför allt rörande bedömningen vid dag 365. Utredningen har även bland annat förslag på hur ska sluta hänvisa till jobb som inte finns, hur äldre personer som slitit ut kroppen efter ett långt och hårt arbetsliv ska kunna få ersättning från sjukförsäkringen i stället för att tvingas ta ut pension och hur timanställdas ekonomiska trygghet vid sjukdom ska stärkas. Den sistnämnda frågan har aktualiserats under pandemin, till följd av den kraftiga smittspridningen inom äldreomsorgen. Bristerna är uppenbara och behöver åtgärdas . Regeringen måste agera. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att lägga fram de förslag från utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum som kvarstår?
ip · H810528 · 2021-03-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:528 av (M) till Utrikesminister (S) har hyrt en liten underdimensionerad före detta banklokal på för sin konsulära hantering i . Konsulatet brister vad gäller väntrum, toaletter, kösystem och möjlighet att boka tid. Som en följd av detta ringlar köerna ofta långa utanför konsulatet. Det uppstår bråk och handgemäng, och det bajsas och kissas i parker och närliggande hus. Människor tvingas bryta sig in varhelst de kan för att finna skydd när de inte hinner fram till luckan innan stängning och har åkt långväga, kanske för sina sista pengar. Kommunstyrelsens ordförande på har och i nära samarbete med polisen arbetat för ökad trygghet. Närvaron av väktare och parkeringsvakter har utökats. Information utbyts löpande mellan polis, räddningstjänst och bevakningsföretag. Men det räcker inte, utan problemen kvarstår. Det har även hållits möten mellan ambassadör och stad. Ambassaden meddelade då att de känner väl till situationen men att de behöver hjälp med att hitta nya lämpligare lokaler. Både stad och har vänt sig till () och bett om hjälp med situationen. I ett svar på en skriftlig fråga om denna situation har anfört bland annat följande: ”Det är ambassadens ansvar att se till att den konsulära avdelningens verksamhet bedrivs i ändamålsenliga lokaler och på ett sådant sätt att ordningsstörningar inte uppkommer. I den mån ordningsstörningar utgör lagbrott är det en fråga för och andra rättsvårdande myndigheter att utreda och lagföra.” Även om ambassaden har detta ansvar har även UD ett ansvar och enligt även en skyldighet att hjälpa utländska beskickningar med att hitta nödvändiga lokaler. Min fråga till utrikesminister är därför: Avser ministern att agera för att komma till rätta med problemen med på ?