ip · H91051 · 2021-10-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:51 Framtiden för och samhällsomvandlingen i av (C) till Näringsminister (S) har brutit en av världens rikaste järnmalmsfyndigheter i Kirunavaara. Över tid har fler fyndigheter och fler i Kirunaområdet och blivit kärnan i råvaruförsörjningen, och verksamheten har stabilt genererat miljardöverskott till statskassan. meddelade mark- och miljödomstolen vid att den avvisar ansökan om nytt tillstånd för befintlig och utökad verksamhet. Bolaget avser att överklaga beslutet men påbörjar mitt under brinnande samhällsomvandling och pågående stadsflytt i , efter att därmed ha förlorat arbete, arbetet med en ny ansökan om miljötillstånd. Mot bakgrund av den uppkomna situationen vill jag därför fråga näringsminister : Vilka initiativ och åtgärder är ministern beredd att initiera och vidta för att dels säkerställa fortsatt drift vid gruvverksamheter i , dels säkerställa ett aktivt engagemang från sida i den pågående stadsflytten i ? har frågat mig vilka initiativ och åtgärder som jag är beredd att initiera och vidta för att dels säkerställa fortsatt drift vid gruvverksamheter i , dels säkerställa ett aktivt engagemang från sida i den pågående stadsflytten i . Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. ska fortsätta utveckla gruvindustrin och vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är viktigt för regeringen att har moderna och effektiva tillståndsprocesser. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen. Regeringen har tillsatt (M 2020:06) med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har dessutom tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01). Utredningen ska bland annat analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas till både ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Därutöver har regeringen utsett en samordnare som kan facilitera samråd samt bistå med koordinering kopplat till de olika prövnings- och planeringsprocesser som krävs för omställningsprojekt inom industrin i och . Mark- och miljödomstolen meddelade att ansökan om tillstånd för fortsatt och utökad gruvverksamhet avvisades. Regeringen kan, som bekant, inte uttala sig om de juridiska överväganden som ligger till grund för domstolens beslut och ska inte heller yttra sig om mål i en domstolsprocess. Jag kan konstatera att har kommunicerat att den nuvarande verksamheten i kan fortsätta som tidigare samt att bolaget avser att överklaga domstolens beslut men att de påbörjar processen med en ny ansökan om överklagan inte får gehör. lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen, och det är därmed bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och den löpande förvaltningen av den operativa verksamheten. Regeringen är medveten om att den pågående samhällsomvandlingen i Malmfälten är av unik art. Enligt statens ägarpolicy ansvarar styrelsen i ett bolag med statligt ägande för att bolaget sköts på ett föredömligt sätt inom de ramar som lagstiftningen, bolagets bolagsordning samt statens ägarpolicy ger. Regeringen har förtroende för att hanterar samhällsomvandlingen på ett ansvarsfullt sätt. Jag vill tacka näringsministern för svaret. Det är fint att näringsministern noterar att den pågående samhällsomvandlingen i Malmfälten är av unik art. Insikten om Luossavaara-Kiirunavaara AB:s unika ställning och den unika pågående samhällsomvandlingen i och , där en fortsatt gruvdrift förutsätter att delar av städerna undan för undan flyttas i takt med att brytningen breder ut sig, är en självklar och viktig utgångspunkt när vi diskuterar roll i statens bolagsportfölj. , eller LK som vi säger hemma i och Malmfälten, är inget dussinbolag. Bolagets öde är sammantvinnat med och historia, nutid och framtid. Ända sedan bolaget startade har och gruvsamhällena vuxit och utvecklats tillsammans, sida vid sida. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer bryts över järnmalm i underjordsgruvor i och och i dagbrottet i Leveäniemi i . Det är stora siffror och tal, nästan ofattbara att greppa. Om dygnsproduktionen av utbruten järnmalm motsvarade stål skulle det bli omkring sex Eiffeltorn. Bolaget står för av järnmalmsproduktion och är en växande leverantör av industrimineral. Bolaget är ett av största exportföretag och en betydande arbetsgivare på verksamhetsorterna. har 4 500 medarbetare sin utkomst av bolaget, och ytterligare direkta och indirekta arbetstillfällen skapas i regionen. Gruvdriften påverkar tillvaron för de flesta som lever i , och . Merparten av invånarna, de tre samebyarna nära bolagets verksamheter på orterna och många fler berörs. Bolaget har sitt säte i . Om man inte förstår bolagets speciella ställning i och beroendeförhållande till Malmfälten, och blir det snart problematiskt. är en kassako i statens ägarportfölj. Bolaget har levererat betydande tillskott till den svenska staten och folkhushållet. Bara har bolaget utom tre skapat rörelseresultat i storleksordningen . var inget undantag. Man slog leveransrekord med och en produktion på . förädlas råmalmen från gruvor till klimateffektiva järnmalmsprodukter som används vid ståltillverkning. Produkterna levereras via och Ofotenbanens järnväg till hamnarna i och för utskeppning till kunderna runt om i världen. står bolaget, branschen och Malmfälten inför stora utmaningar. Järn- och stålindustrin står för en fjärdedel av industrins samlade globala koldioxidutsläpp. Efterfrågan på stål förväntas öka med . Vi som konsumenter vill ha och behöver järn och stål i vår vardag i alltifrån köksknivar till mobiltelefonmaster, vindkraftverk, bilar, broar, järnvägar och byggnader. har alltid legat i framkant när det gäller att minska koldioxidutsläppen. till har man nått utsläppsminskningar på . Ändå står bolaget för fjärde största koldioxidutsläpp. står bolaget inför sin största omställning och utmaning i sin 130-åriga historia. Målet är att skapa noll utsläpp av koldioxid från egna processer och produkter . Detta förutsätter en rad investeringsbeslut. Det är stora tekniksprång som ska tas och mycket annat. Jag vill därför fråga hur staten, genom det departement som är chef över, säkerställer att ägarstyrningen är tillräckligt aktiv för att ska lyckas med dessa fantastiska utmaningar. Hur säkerställer näringsministern att statens ägarpolicy understöder denna utveckling? Jag måste säga - det kanske man kan kosta på sig när man är på väg att lämna regeringen, som jag har aviserat - att det inte är ofta som man under en interpellationsdebatt lyssnar på den som ställt interpellationen och tycker att allt som sägs är ljuv musik i öronen. Det har ju hänt att det sägs något som man inte håller med om, men jag måste säga att det som nu tar upp och beskriver väldigt bra är ljuv musik därför att det är precis så. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Till det som säger om att detta är viktigt för och Malmfälten skulle man möjligtvis kunna addera något. Ja, onekligen är det viktigt för - absolut - men jag skulle säga att det är viktigt till och med ur ett europeiskt perspektiv. Det som gör , förutom att vara största producent av fin järnmalm, är att lägga upp planer för att bli av med koldioxididsläppen i den direkta produktionen men också att börja titta över sina slagghögar. De tittar på de innovationskritiska och metaller som vi vet kommer att behövas, oavsett om vi ska ha elbilar, vindkraftverk eller solceller - allt som krävs för en storskalig elektrifiering av vårt samhälle. Detta i sin tur är fullständigt nödvändigt om vi ska kunna hantera den klimatkris som vi har skapat på ett sätt som ser till att jobben växer fram, att tillväxten tilltar och därmed att vi kan garantera välfärden för våra medborgare. Jag är väldigt stolt över det arbete som gör, och jag kan försäkra att vi har en tät dialog via departementet men också via ministrar och statssekreterare, i likhet med alla andra statliga bolag. Jag träffade faktiskt ledning så sent som både för att efterhöra hur det går och för att höra om en del av de förutsättningar och utmaningar som finns. Jag behöver inte tala om för , som har jobbat på departement och är en erfaren politiker med stor kunskap, att jag som minister inte kan gå in i ett enskilt fall eller en domstolsprocess, men jag måste säga att jag känner en stor optimism inför det som händer, både när det gäller den direkta verksamheten och när det gäller det arbete som är involverade i för att ställa om också andra branscher, vilket i sin tur är en förutsättning för att till exempel fordonsindustrin, som är en annan industri som är viktig för , ska bli av med sina utsläpp. Svaret på frågan, , är alltså ja, vi för en kontinuerlig dialog. är ett fint bolag som bidrar till väldigt mycket av det moderna samhälle och den välfärd som vi har i form av jobb och goda resultat men också de planer som finns när det handlar om att kunna ta det svåra men nödvändiga steget att bedriva en framgångsrik verksamhet på ett sätt som inte adderar till de enorma klimatproblem som vi redan har skapat. Jag tycker att det är väldigt spännande att följa detta arbete, och jag ser fram emot att fortsätta att göra det. Det blir kanske från sidlinjen och på ett annat sätt, men det är ändå oerhört spännande. Det är stora språng som bolaget står inför, med ny teknik, automation och digitalisering och med den nya vätgasteknik som ska framställa koldioxidfri järnsvamp i industriell skala, som kritiska ska utvinnas ur gruvavfall, som näringsministern påpekade. ska LK bryta malm på större djup än någonsin, uppemot under jord. En tredjedel av den el som produceras i kommer att krävas för att klara uppskalningen till en lönsam industriell produktion av koldioxidfri järnsvamp med vätgasteknik. Produktionen och distributionen av el utgör därför en betydande utmaning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer tar ledartröjan i den globala omställningen av järn och stålindustrin till fossilfria processer där man nyttjar vätgas i stället för kol för en fossilfri stålproduktion, med satsningarna på och Hybrit-initiativet, där , och samverkar. För att bemästra den teknikutveckling som krävs, för att säkerställa brytning ner till befintliga huvudnivåer och för att utvecklas som bolag är tillgången till kvalificerad arbetskraft helt central. Bolaget lever i symbios med sina samhällen och verksamhetsorter i , och . Om bolaget ska kunna konkurrera globalt om arbetskraften i ett läge där hela växer och kompetensförsörjningen är utmanad och ansträngd krävs att bolaget också tar sitt samhällsansvar och fortsätter att bidra till attraktiva och levande samhällen i samspel med invånarna, kommunerna och de lokala näringarna. Det är utmanande för såväl bolaget som kommunerna med deras demokratiskt valda företrädare att på bästa sätt tillvarata sina respektive intressen och samverka och samspela. Detta kräver ett stort mått av ömsesidig respekt, förståelse och ödmjukhet inför varandras roller, behov och förutsättningar. Den avgörande framgångsfaktorn för att all innovation och alla tekniksprång ska lyckas är dock effektiva och rättssäkra tillståndsprocesser. Bolagets vd skriver i koncernchefens kommentar i förra årets års- och hållbarhetsredovisning att står inför en rad svåra utmaningar där utdragna och oförutsägbara tillståndsprocesser har en speciell plats och att det man efterlyser inte är mildare miljö- och klimatregler utan förutsägbarhet, genom effektiva och rättssäkra processer som sätter miljön i centrum. Som näringsministern är plågsamt medveten om är det inte bara , , jag, , gruv- och mineralbranschen och en stor del av riksdag som efterlyser och begär just tillståndsprocesser som är effektiva, rättssäkra och förutsägbara. Min fråga till näringsministern är därför hur regeringen möjliggör för och , hela gruv- och mineralbranschen, att ta en ledande roll i en nödvändig global omställning. Jag tackar för den viktiga frågan. Hon kan addera också mitt namn på detta. Som svar på frågan är det mot denna bakgrund som vi nu ser över minerallag, miljöbalk och annat för att just skapa denna förutsägbarhet och robusthet i systemet. Det är precis min bild också att inte bara utan även andra svenska företag som efterlyser denna typ av förändringar inte gör det för att de vill smutsa ned miljön eller tror att det vore en hållbar väg att förorena vatten eller luft. Tvärtom ser de nog detta som en viktig del av sin konkurrensfördel gentemot internationella företag att de är just hållbara. Jag tror att det utöver reglerna är lika viktigt att följa upp implementeringen av regler och lagar i senare skeden, vilket jag tror att håller med om. Det är lätt att vi som politiker i regering och riksdag gör en förändring i en lag eller en förordning och tänker att vi nu har gjort det. Min bild är att med samma regler verkar hanteringen ske väldigt olika beroende på i vilket län man är. Jag brukar ta exemplet med Northvolts etablering i som med samma miljöbalk, minerallagar och andra lagar och förordningar gick väldigt mycket snabbare än andra etableringar norr om länsgränsen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer För mig är det viktigt att nu göra en översyn av regelverket i akt och mening att skapa den förutsägbarhet och effektivitet som vi pratar om men att också följa upp detta i arbetet med länsstyrelser, statliga myndigheter och kommuner. Detta arbete pågår också. Därutöver har vi också tillsatt en särskild samordnare eftersom detta är väldigt komplicerade sammanhang. När jag lyssnar på beskrivning av problemen med kompetensförsörjningen minns jag den tid när vi var studenter vid universitet och hur läget då var i och . Då var det var precis tvärtom, och antalet arbetstillfällen minskade. Därmed blev ofta lösningen för många människor att antingen flytta till tillväxtorten , som var en av få orter i norra som växte, eller att flytta söderut. är vi i ett helt annat läge. Det är klart att det är en stor utmaning, men det är också ljuv musik att det är så att antalet arbetstillfällen överstiger antalet människor som finns där. Och det är klart att lösningen är att vi hjälps åt för att se till att hitta arbetskraft både inom landet men också internationellt genom migration. Vi kommer att behöva arbetskraft som kommer till alla de fina industrier som växer fram och som alla egentligen har samma riktning, nämligen att ställa om och vara först där - first mover-fördelen - och se till att på det sättet stärka konkurrenskraften. Detta kommer att vara en stor utmaning. Om det hade varit fråga om bara ett företag, , eller Northvolt, hade man kanske kunnat hantera det. Men är det tack och lov så många investeringar som sker , och inget företag kommer att kunna klara av detta helt självt. Det är därför som vi jobbar tillsammans via våra myndigheter och vår samordnare och ibland genom direkta satsningar. Och jag ser mycket fram emot att följa detta arbete. Om jag jämför med och hur det var när jag verkade och jobbade i och är det nämligen en helt annan anda , och det välkomnar jag. Låt mig återkomma till det faktum att inte är något dussinbolag bland statens 46 bolag. Därmed inte sagt att jag betraktar de andra hel- och delägda statliga bolagen som dussinbolag. Men intar en särställning när det kommer till Malmfältens, och hela framtid, nutid och hela utveckling. Även om näringsministern har tillkännagett sin avsikt att lämna över stafettpinnen för näringspolitiken och vill jag ändå ta tillfället i akt och uppmärksamma näringsministern, hans efterträdare och medarbetare på departementet på ett antal förhållanden som ändå inger mig och allt fler oro. Det första har vi redan diskuterat, nämligen tillståndsprocesserna. Det andra är bolagets styrning och ledning. Man kan fråga sig om bolaget har det fokus som krävs på kärnaffären, produktionen av järnmalm och specialprodukter i Malmfälten. Har bolaget det fokus, den förmåga, det förnuft och den känsla som krävs för att vara en konstruktiv samarbetspartner till kommun och kommun? Tonläget i brev från bolaget till kommunledningen i inger oro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vad händer med jämställdheten i bolaget? Den ökar bland alla medarbetare, men i koncernledningen går den tyvärr i rakt motsatt riktning. har den sista kvinnan i den åtta personer starka koncernledningen aviserat att hon slutar på och går vidare. Hur följer regeringen upp arbete med att vara ett föredöme och en föregångare när det kommer till den särskilda betydelse som de statligt ägda bolagen har när det gäller miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption samt jämställdhet och mångfald? Ska bolaget vara trovärdigt som ett föredöme när det kommer till jämställdhet och mångfald kanske det är rimligt att det också syns i bolagets koncernledning. Har bolaget fokus på sin roll som aktör i , och utgår bolaget och koncernledningen från huvudkontoret på i ? Varför växer i så fall kvadratmeterytan på i ? Anser verkligen näringsministern att den ägarstyrning som regeringen bedriver är tillräckligt aktiv och ändamålsenlig? Jag skulle inte heller vilja benämna något av de bolag som staten är hel- eller delägare i som något dussinbolag. Men det är klart att skogen, malmen och vattnet har en särställning både i storlek och i betydelse. , och är just sådana bolag som har en särställning både i storlek och i kraft av vad det är som de ägnar sig åt. Vi har en kontinuerlig dialog med alla bolag. Vi har ägardialoger . Jag brukar dessutom själv vilja delta i dialogen med de största bolagen åtminstone en eller . Det gör jag därför att en rad frågor är väldigt viktiga. Och det är klart att frågan om jämställdhet har legat högt på agendan och ska fortsätta göra det. Det handlar också om frågor om miljö och hur de följs upp. Frågor om villkoren för dessa företag, inte minst när det gäller den närmiljö där de verkar, är naturligtvis också centrala frågor. som själv har jobbat på vet mycket väl att detta inte är någon statisk verksamhet. Ägarstyrningen har utvecklats väldigt mycket och kommer att fortsätta göra det. Även om man tycker att man nu har en modell som hanterar potentiella problem vet vi att verkligheten förändras, och våra värderingar och mål förändras. Därför behöver också ägarstyrningen ständigt utvecklas. Jag tycker att vi har utvecklat den väldigt väl, men den kommer att fortsätta behöva utvecklas i ett samhälle som är satt i ständig förändring. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.