ip · H810728 · 2021-05-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:728 Sälpopulationen av (KD) till Statsrådet (S) Antalet gråsälar i beräknas uppgå till 50 000–67 000 individer. Till det kan läggas en estimerad population om 20 000 vikaresälar. Båda arterna är klassade som livskraftiga i Artdatabanken och växer enligt . Erfarna jägare rapporterar om hur sälpopulationer på grund av sin snabba tillväxt nu hotas av överpopulation. Många sälar påträffas avmagrade i ett tillstånd av svält. Enligt en studie från (2019) på gråsäl i västra fann man att individerna där åt drygt torsk , samt plattfisk. Gråsäl äter en bredare meny beroende på tillgång men föredrar torsk. En gråsäls årliga potentiella ”torskkvot” i kan uppgå till . I östra råder förbud mot yrkesfiske efter torsk. I västra råder fiskestopp gentemot lekande torsk. När det senast fanns en torskfiskekvot i uppgick den till . Enligt Havs- och (HaV) är de skador som gråsälen orsakar fisket betydande. I ett yttrande till uppger HaV ”att skador orsakade av säl i princip förekommer utefter hela Sveriges kuststräcka och att skadorna är omfattande. Inte minst det kustnära yrkes- och husbehovsfisket med passiva redskap anges vara hårt drabbat av sälskador”. En uppgift kring de ekonomiska skadorna som fastställdes uppgick till , och enligt HaV finns inget som talar för att skadorna minskat och att stora mörkertal föreligger. Jakt på säl tillåts utifrån EU-direktiv och Helcoms rekommendation om sälar. Enligt gällande nationell lagstiftning är jakt på gråsäl tillåten i form av skyddsjakt och licensjakt. är beslutande myndighet efter hörande av Havs- och vattenmyndigheten. Licensjakten på gråsäl pågår från till . Totalt får 2 000 gråsälar fällas i en gemensam kvot för de län där licensjakten får bedrivas. var 126 sälar fällda. Säljakten misslyckades att nå sin kvot då endast 1 023 av 2 000 sälar sköts. Erfarna jägare rapporterar om hur sälpopulationer på grund av sin snabba tillväxt nu hotas av överpopulation. Många sälar påträffas avmagrade i ett tillstånd av svält. I en skriftlig fråga 2020/21:816 av (S) uppmärksammades den svältsituation som flera jägare vittnar om på . Statsrådet hänvisade till Havs- och okulära besiktning i samband med pälsbytet . Koncentrationen av sälar i denna del har emellertid uppmärksammats vilket väcker frågor om inte sälförvaltningen regionalt måste få en ny inriktning där jaktens villkor kan utökas. Jakten på säl kräver en bra båt och stora kunskaper som jägare men också beredvillighet till tät dialog med myndigheter kring rapportering, tillstånd och dialog. De skarpa avgränsningarna av jakten gentemot Natura 2000-områden och övriga skyddade områden gör också att sälstammarna får hög koncentration i dessa områden, med överpopulation och svält som följd. Möjligheterna till jakt i skyddade områden som inte är nationalparker kan beviljas om det kan ske utan hinder av de regler som gäller i berörda områden. En faktor som höjer tröskeln för jägare att jaga säl är att somliga länsstyrelser tar ut en avgift för ansökan om jakt på allmänt vatten. Att en handläggning ska behöva utföras för varje jägare kan synas onödigt när lika gärna skulle kunna utlysa en generell jakt på allmänt vatten under de tider som är avsedda. Tonvikten för rapportering bör i stället koncentreras till efter att en säl nedlagts i enlighet med beslutet om licensjakt. Ett problem är också förbudet mot handel med sälprodukter. Traditionellt har späcket efter att ha kokats till sälolja utgjort basen för den målarfärg som i skärgårdsmiljö använts till att måla hus. Säloljan uppges också kunna användas som hälsovårdsprodukt för att lindra ledsmärtor och som kosttillskott (omega-3). Skinnet kan bearbetas med applicering för kläder, väskor, möbler och konst. Köttet uppges med hänsyn till det maximala intaget av organiska föroreningar och tungmetaller kunna konsumeras av. Förbudet mot handel med sälprodukter upprättades av men har fått undantag för inuiter på . och har gemensamt överklagat förbudet till WTO utifrån den diskriminerande effekt som undantaget på medförde. I de processer som följde uppges nordiska röster ha anfört möjligheten till undantag för att förebygga överpopulation. Överklagandet föll emellertid utifrån vad som motiverades med “allmän moral”. Handeln med sälprodukter utifrån licensjakt på överpopulationer ansågs inte kunna särskiljas i förbudet. Utifrån den snabba tillväxten av våra sälstammar och svårigheterna med licensjakten finns anledning att resa ett antal frågor. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att främja säljakt? Tänker statsrådet verka för att underlätta jakt i skyddade områden? Tänker statsrådet i internationella sammanhang arbeta för att utverka undantag för handel med sälprodukter från djur som fällts under licensjakt?