ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810573 · 2021-03-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:573 SJ och Mälardalstrafik av (C) till Näringsminister (S) inleddes förhandlingar mellan Mälardalstrafik och SJ rörande deras avtal om tågtrafik i . Bakgrunden till förhandlingarna är vikande intäkter på grund av minskat resande under coronapandemin, som lett till ett betydande underskott för SJ, utifrån det avtal tecknat med uppdragsgivarna – regionerna i . Den situationen är inte obekant för någon kollektivtrafikaktör och inte heller för regionerna, som själva kämpat med att hantera stora underskott på grund av minskat resande. meddelade SJ, mitt under pågående förhandlingar, att man säger upp avtalet med , och hotas den trafik som SJ bedriver enligt avtalet . I och med det hotas också pendlingsmöjligheterna för många resenärer i en för och vår ekonomi mycket viktig region. Staten har uppmanat alla aktörer att upprätthålla kollektivtrafiken, och regionerna som kollektivtrafikmyndigheter har kämpat för att göra detta trots minskat resande och medföljande stora underskott. säger nu det statligt ägda SJ upp avtalet för tågtrafiken i . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att tillsammans med sina ägare tar ansvar för att upprätthålla trafiken under den pågående pandemin och att inte pressar regionerna och skattekollektivet där att täcka upp för bolagets förluster? Av vilken orsak och med vilket syfte är svenska staten ägare till ? Vad avser ministern att göra inom sitt ansvarsområde i regeringen för att säkra pendlingsmöjligheterna i den för ekonomi så viktiga ?
ip · H810574 · 2021-03-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:574 Ett överlåtande av flygplats av (SD) till Näringsminister (S) är en viktig del i landets infrastruktur, och flygtrafiken till och från flygplatsen är absolut nödvändig för många regionala flygplatser runt om i landet. I den rådande pandemin har dock flygresandet minskat dramatiskt, och det kommer att ta innan flygtrafiken har återhämtat sig från sviterna av coronapandemin. Mitt i denna situation startar en process där en förtida stängning av aktualiseras. Regeringen ger inga tydliga besked, men bakom kulisserna kan man skönja ett aktivt arbete för att ska stängas. En rapport hemligstämplas och inte ens får ta del av rapportens innehåll. Flygbolaget avser i ett första skede att lämna men inser snart att de inte bereds samma möjlighet att bedriva sin verksamhet på . BRA beslutar därför att stanna kvar på . Ett privat initiativ är berett att på rent affärsmässiga grunder överta verksamheten på från Swedavia. Regeringen agerar undfallande i fråga om framtid, vilket är märkligt. är en viktig del av landets infrastruktur och beredskap och försörjer stora delar av landet med snabba och effektiva flygförbindelser. kan också vara en viktig del av flygets nödvändiga omställning till klimatneutrala flygtransporter. I en mycket snar framtid kan spela en viktig roll i utvecklingen av elektrifierade regionala flygtransporter då utvecklingen mot den typen av flygplan går mycket snabbt. Har verkligen råd att försitta chansen att ta på sig ledartröjan i flygets omställning? Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga näringsminister : Är regeringen och ministern beredda att överlåta till privata ägare för att driften ska kunna fortgå?
ip · H810575 · 2021-03-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:575 Älvdalskan som nationellt minoritetsspråk av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) En icke obetydlig del av befolkningen i i talar helt eller delvis språket älvdalska. En del yngre personer i har älvdalska som sitt förstaspråk, och över hela har människor börjat lära sig språket då kurser anordnats. Intresset för språket ser ut att växa, även bland forskare i och utanför . Det finns en organisation för bevarandet och för att levandegöra älvdalskan, nämligen Ulum Dalska. Organisationen har varit med om att anordna en rad konferenser om språket. Älvdalskan är ett urgammalt språk som främst talas i västra – den del som inte tillhört . Älvdalskan skrevs på runor i vissa fall så sent som och språket har direkta likheter med fornnordiska. Självklart har älvdalskan förändrats sedan den fornnordiska tiden, bland annat har vokaler diftongerats. Älvdalskan är med andra ord en unik rest av ett språk som talades men är likafullt ett levande språk som används i vardagen än . Ulum Dalska samt en mängd språkexperter och språkforskare världen över anser att älvdalskan ska klassas som ett eget språk och inte en dialekt. Även den amerikanska lingvistorganisationen klassade älvdalskan som ett eget språk 2016. Det är ett utlåtande som bör väga mycket tungt i sammanhanget. gick ut och deklarerade att de ansåg att älvdalska ska betraktas som ett eget språk och dessutom ges status som nationellt minoritetsspråk. Även kommun ställer sig bakom ett erkännande och agerar på olika sätt för att stärka språket bland barn och unga, senast med hjälp av projektet og bellum, finansierad av Arvsfonden. Men när detta projekt löper ut har barn som talar älvdalska ingen möjlighet att utveckla sitt språk i enlighet med skollagen och . De tyngsta instanserna i sammanhanget är utan tvivel och ministerråd. och har gjort flera uttalanden där de bland annat påpekat att bör utreda älvdalskans status som eget språk. Någon sådan utredning har inte initierats av regeringen . I sin senaste rapport (2020) deklarerar att älvdalskan borde betraktas som ett eget språk och inte en dialekt. Den är tämligen ensam om att betrakta älvdalskan som en dialekt och inte ett språk. Mina frågor till kultur- och demokratiminister blir därför: Anser ministern och regeringen fortfarande att älvdalska är en dialekt och inte ett eget språk? Avser ministern och regeringen att klassa älvdalska som ett nationellt minoritetsspråk för att skydda och utveckla språket ?”
ip · H810576 · 2021-03-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:576 Trygghet för alla kvinnor av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) På publicerade regeringen en artikel med rubriken mot kvinnor måste upphöra. I artikeln står: ”I får trygghet aldrig bli ett privilegium för ett fåtal – det är en rättighet för alla”. Vidare säger justitie- och migrationsminister : ”Mäns våld och förtryck mot kvinnor måste synliggöras och bekämpas. För att våldet ska upphöra så är det männen som måste förändras. Trygga kvinnor ger ett tryggare ”. Tyvärr har tryggheten för flickor och kvinnor minskat . Antalet anmälda våldtäkter ökade till 8 890, vilket är en ökning med . publicerades forskningsrapporten rape offenders – a latent class analysis av m. fl., där forskarna har kartlagt variabler och egenskaper hos samtliga personer dömda för våldtäkt eller försök till våldtäkt –2015. Rapporten visar att en majoritet, närmare bestämt , av de våldtäktsdömda männen har invandrarbakgrund. De flesta av dem var första generationens invandrare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka slutsatser drar ministern av uppgifterna i forskningsrapporten, och vilka åtgärder tänker ministern vidta för att alla kvinnor ska kunna åtnjuta den trygghet som i den nämnda artikeln helt rimligt slås fast ska vara en rättighet för alla.
ip · H810578 · 2021-03-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:578 Investerarskyddet i energistadgefördraget av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) framkom det att det tyska energibolaget stämmer på för landets framsynta beslut att avveckla sina kolkraftverk. har bolaget hotat med en miljardstämning mot för att riksdag röstat igenom ett förbud mot uranbrytning. har stämt av miljöskäl. Den första gången ledde det till att försämrade utsläppskraven på kolkraftverket Moorburg i . Den har det lett till att har erbjudit i kompensation för avvecklingen av kärnkraften i . Genomgående för dessa stämningar är att bolagen gör detta med stöd av det internationella energistadgefördragets (ECT) investerarskyddsklausul, även kallad ISDS. Med hänvisning till ECT:s investerarskydd kan alltså multinationella bolag stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet. År av miljö- och klimatarbete kan spolieras eller få en väldigt hög prislapp om bolagen vinner. Stater kan inte omvänt stämma bolagen med stöd av investerarskyddet. Bolagen har allt att vinna, staterna allt att förlora. Enligt en granskning av Investigate Europe skyddar energistadgefördraget fossila investeringar såsom kolkraftverk, oljeledningar och gasterminaler till ett värde av . Glädjande nog pågår en process inom ECT att förändra eller helt ta bort investerarskyddet. Vissa länder anser att energistadgefördraget helt spelat ut sin roll och är beredda att lämna det helt och hållet. Vad tycker är oklarare. När jag lyfte frågan i med miljö- och klimatminister (MP) svarade han att ECT behöver ”moderniseras” och att fördraget inte får bli ”en bromskloss i klimatarbetet”. Men vad betyder det egentligen? Nya förhandlingar om energistadgefördragets framtid, inklusive investerarskyddet, kommer att föras . Vad driver regeringen för linje? Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : 1) Är det rimligt att storbolag får stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet för att de vill skärpa sin klimat- och miljöpolitik, som är fallet med energistadgefördragets investerarklausul? 2) Stöder regeringen de förslag som handlar om att reformera energistadgefördraget genom att ta bort investerarskyddet (ISDS) så att bolag inte ska kunna stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet? 3) Vilka förändringar krävs enligt regeringen för att energistadgefördraget ska kunna medverka positivt till den förnybara energiomställning som är nödvändig för att klimatmål ska uppnås? 4) Om förhandlingarna inte faller väl ut och säkerställer att avtalet lever upp till globala klimat- och miljökrav, bland annat genom att det nuvarande investerarskyddet för fossila bränslen tas bort, är då berett att lämna energistadgefördraget?
ip · H810582 · 2021-03-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:582 Effekter på biologisk mångfald av vindkraftverksutbyggnad till havs av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) har föreslagit en vindkraftsstrategi för havsbaserad vindkraft där energiproduktionen från vindkraftverk till havs ska öka nästan 30 gånger jämfört med dagens utbyggnad. Det beskrivs i ett meddelande från , COM(2020) 741. Regeringen skriver själv att utbyggnadstakten saknar motstycke i historien för energiteknik i sin promemoria till ärendet, 2020/21:FPM50. Regeringen skriver vidare att utbyggnaden kommer att ta i anspråk av det europeiska havsområdet och därför kan den vara förenlig med målen i för biologisk mångfald. Regeringen välkomnar strategin i promemorian och ställer inga frågor om effekter på biologisk mångfald i den svenska ståndpunkten till mötet. Kommissionens meddelande har inte hanterats i miljö- och jordbruksutskottet. I och med att bottenfixerade vindkraftverk kommer att vara dominerande kommer utbyggnaden främst att handla om sådana vindkraftverk. Dessa kan endast byggas på grund och utsjöbankar. Sådana miljöer är ofta biologiskt rika och viktiga som föryngringsplatser och födosöksmiljöer för många djur. och utsjöbankar utgör en liten del av de europeiska havsområdena. Det gör att den massiva utbyggnaden, även om den bara ska ske på av havsområdena, kan komma att exploatera det mesta av grund och utsjöbankar som finns. Det finns flera studier som pekar på negativa effekter för vissa arter från havsbaserade vindkraftsanläggningar. I aviserade åtgärder inom forskning och innovation nämns ingen forskningsåtgärd om att utröna miljöpåverkan från vindkraftverken och inte heller någon miljöövervakning. När det nu finns så många osäkerheter, är det då förenligt med försiktighetsprincipen att öka utbyggnaden trettiofalt och exploatera en så stor del av befintliga grund och utsjöbankar? tänker utarbeta en ram för att medlemsstaterna ska göra ett gemensamt långsiktigt åtagande. Ett ifrågasättande av rimligheten att exploatera merparten av dessa miljöer måste således komma innan ramen antas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Hur stor del av utgörs av grund och utsjöbankar, och hur stor andel skulle exploateras om planer förverkligas? När det nu finns så många osäkerheter om effekter på biologisk mångfald, är det då förenligt med försiktighetsprincipen att öka utbyggnaden trettiofalt och exploatera en så stor del av befintliga grund och utsjöbankar? Kommer ministern att bejaka en sådan exploatering? Kommer ministern att agera för att utbyggnaden ska göras med försiktighet och med tillräckligt vetenskapligt underlag med avseende på negativa effekter på arter innan beslut fattas samt för att effekterna ska övervakas efter beslut och att vindkraftverk ska nedmonteras om stora negativa effekter på arter visar sig?
ip · H810583 · 2021-03-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:583 hantering av sekretess- och säkerhetsklassat material av (M) till Statsrådet (S) Återigen drabbas av problem vad gäller hanteringen av sekretess- och säkerhetsklassat material. Denna gången handlar det om att den av regeringen tillsatte vaccinsamordnaren använder sin privata e-post för hantering av sekretessbelagd information. Enligt medierna har vaccinsammordnaren sänt mejl från sin regeringsadress till sin privata e-post. Genom detta förfarande uppstår flera risker. Först och främst är förstås sekretessfrågan allvarlig. Det framstår som omöjligt att säkerställa att av regeringen säkerhetsklassad information kan fortsätta att hanteras på det sätt som säkerhetsklassificeringen innebär när det skickas till e-postadress utanför it-system. För det andra bryts även offentlighetsprincipen. E-post som skickas till en privat e-postadress omfattas inte längre av offentlighetsprincipen. Detta är naturligtvis mycket allvarligt, då insynen enligt gällande lagstiftning omöjliggörs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Finns det rutiner för hantering av e-post och annan information inom ? Finns det rutiner för hur dessa rutiner tillämpas? Finns det rutiner för information till personer som utför uppdrag åt regeringen om hur de ska hantera e-post och annan sekretess- och säkerhetsklassad information? Hur verkar statsrådet för att säkerställa att av regeringen utsedda uppdragstagare agerar i enlighet med eventuella fastställda rutiner för hantering av sekretess- och säkerhetsklassad information?
ip · H810584 · 2021-03-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:584 Importmoms av (M) till Finansminister (S) Problemet med inlåsning av importmoms har varit välkänt för regeringen , och ett färdigt förslag till lagändring har funnits hos utan att regeringen har agerat i frågan. Denna olyckliga situation, som har sin grund i svensk implementering och tillämpning av EU-regler, riskerar nu att förvärras i spåren av brexit, som våra konkurrentländer undviker motsvarande inlåsningseffekt. Såväl som stora delar av näringslivet har på framhållit behovet av lagändring. Med anledning härav ställde jag en skriftlig fråga till finansministern avseende vilka åtgärder ministern avser att vidta för att åtgärda denna olyckliga inlåsningseffekt. svarade ministern att ärendet bereds inom . Jag vill med anledning av ovanstående fråga finansminister : Kan ministern konkretisera vad hon avser med att ärendet bereds? När kan resultatet av denna beredning förväntas presenteras? Kan ministern redogöra för de direktiv som ligger till grund för beredningsarbetet? När kan företagen i så fall förvänta sig att lösningen på detta problem träder i kraft?
ip · H810585 · 2021-03-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:585 Definitionen av rasism i nationell plan av (SD) till Statsrådet (MP) Att behandla personer olika på grund av oföränderliga personliga egenskaper innebär på ett sätt den yttersta formen av orättvisa. Oavsett vilken grupp eller kategori den utsatte och utsättande parten tillhör innebär rasism och hatbrott en typ av orätt som samhället aldrig ska acceptera. Grunden för ett harmoniskt samhällsbygge är principen om allas lika värde, oavsett varifrån en person härstammar eller hur den väljer att leva sitt liv. Mot den bakgrunden vilar ett tungt ansvar på den myndighet eller det politiska ledarskap som styr arbetet för att motverka rasism. En del av det ansvaret är att vara precis i sättet på vilket problemet definieras och kunna motivera den definitionen på ett välgrundat sätt. I det fall problemet definieras för brett med svag motivering finns risken att åsikter som delas av stora delar av befolkning faller in under begreppet, med följden att dessa personer vänder sig bort från vad som i grund och botten är ett lovvärt ändamål. Jag vill därför fråga statsrådet : Anser statsrådet att definitionen av och exempel på vad som innebär rasism i regeringens nationella plan är ändamålsenligt utformad samt om hon kommer att verka för att definitionen utvärderas och eventuellt förändras?
ip · H810586 · 2021-03-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:586 Ny skatt på el av (M) till Finansminister (S) Alltmer i vårt samhälle ska gå på el. som vi ska ställa om från fossila bränslen till el föreslås av regeringsföreträdare en ny skatt på det som går på el. Det riskerar att bli dyrt för hushållen, och det förhalar omställningen. Utöver att regeringen driver en politik som ger upphov till elbrist har regeringen infört en ny beskattning på elektronikprodukter genom den skadliga kemikalieskatten. Regeringen tycks motarbeta att fler saker i samhället ska kunna drivas av el. Det är något paradoxalt givet hur regeringen ofta talar om att omställningen från fossilt är viktig och högt prioriterad. Politik och retorik går inte ihop. är på väg att skaffa sig ett oerhört komplicerat skattesystem som försvårar människors vardag och skapar stora administrativa och ekonomiska bördor på företagen. Till slut kommer både jobben och välfärden att få lida. Finansministern behöver klargöra om, och i så fall när och hur, en höjd eller ny skatt på el eller eldrivna produkter ska införas eller ej. Man anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att införa en ny skatt, eller höja skatten, på el eller eldrivna produkter?
ip · H810587 · 2021-03-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:587 Bonus–malus påverkan på företagen av (M) till Finansminister (S) Bonus–malus drabbar tyngre bilar i fordonsklassen upp till . Bland de fordon som behöver sin vikt, det vill säga , saknas ofta lämpliga alternativ. Det går inte att köpa en liten elbil om du är hantverkare och behöver ha med dina verktyg eller behöver ha ett fordon som kan lasta en häst. En hantverkare som exempelvis behöver en lätt lastbil i jobbet kan nu få en malus på från . Regeringen tycks ha blivit besatt av att ständigt höja skatterna på alla som är beroende av bilen. Lägger man en snabbt växande skattebörda på småföretagens arbetsredskap, som bilen ofta är, får det givetvis konsekvenser för företagets verksamhet. behöver fler jobb och lägre skatter. Även finansministern måste se det orimliga i den omfattande nya skattebörda för alla som exempelvis behöver en ny lätt lastbil i jobbet. För hantverkaren är fordonet en stor investering i verksamheten. Med anledning av ovanstående resonemang vill jag fråga finansminister : Avser ministern att på något sätt förändra fordonsbeskattningen för dem som är beroende av bilen i yrket, såsom exempelvis hantverkare?
ip · H810588 · 2021-03-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:588 Bonus–malus-systemet av Boriana (M) till Finansminister (S) höjs fordonsskatterna för alla nya bilar och lätta lastbilar, förutom de renodlade elbilarna. Enligt regeringen är syftet med ändringarna att förstärka miljöstyrningen och påskynda omställningen till en fossilfri flotta. Berättigad kritik har riktats mot bonus–malus-systemet för att det är dyrt och ineffektivt, samt att det träffar själva bilinköpet och inte effekterna av hur bilen faktiskt används. Enligt bland annat går det inte att utläsa någon positiv effekt på miljön som resultat av införandet av bonus–malus-systemet 2018. Det nya reglerna slår hårt mot människor som inte kan välja bort bilen, och för dem betyder skattehöjningen de facto en minskning av bilstödet. När det gäller målsättningen om omställning till fossilfri flotta har bonus–malus-systemet även sponsrat klimatomställning. Enligt myndigheten betalades det ut i bonus för bilar som exporterades till 2019. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern gjort några konsekvensbeskrivningar av vad det förändrade och förstärkta bonus–malus-systemet innebär för företagare som behöver lätta lastbilar i sitt arbete? Har ministern gjort några konsekvensbeskrivningar om hur det förändrade och förstärkta bonus–malus-systemet påverkar människor som har bilstöd? Anser ministern att det är rimligt att svenska skattebetalare står för kostnaderna för klimatomställningen i och om inte, vilka åtgärder avser ministern att vidta?
ip · H810589 · 2021-03-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:589 Åtgärder för att fler ska få aktivitetsersättning av (M) till Statsrådet (S) Antalet personer som tvingas söka försörjningsstöd från – trots att de har en funktionsnedsättning och deltar i daglig verksamhet – har ökat. Det visar tidigare framtagna siffror som tog fram på uppdrag av SVT. En ny rapport visar att tvingades söka försörjningsstöd för att få pengar till mat och hyra. De personer som berörs har en funktionsnedsättning. Deras läkare och Arbetsförmedlingen har bedömt att de inte kan klara ett vanligt arbete. Samma slutsats har kommunens handläggare gjort. Därför får de här personerna i stället en sysselsättning som kallas daglig verksamhet. Ersättningen kommer från – men allt fler förlorar den ersättningen när myndigheten gör en omprövning. Den här situationen drabbade över tusen personer med en funktionsnedsättning 2019. I en tidigare interpellationsdebatt (interpellation 2019/20:123) har statsrådet sagt att situationen inte är acceptabel och att regeringen skulle åtgärda situationen. I den senaste interpellationsdebatten sa statsrådet samma sak: ”Nej, det är inte lämpligt eller acceptabelt att unga personer med funktionsnedsättning och utan arbetsförmåga hänvisas till försörjningsstöd. Det är helt oacceptabelt. Det var inte det som var tanken med socialförsäkringen.” Många unga vuxna som nekas aktivitetsersättning från får inte jobb eller insatser hos Arbetsförmedlingen – som det är tänkt. En stor grupp tvingas i stället söka försörjningsstöd hos , enligt en ny rapport. Och var femte som nekades aktivitetsersättning hamnade hos Kronofogden. Flera uppgifter i rapporten är alarmerande: tvingades söka ekonomiskt bistånd från för att ha råd med mat och hyra. fick skulder som hamnade hos Kronofogden. Tanken är att personer med en funktionsnedsättning ska fångas upp av antingen eller Arbetsförmedlingen, men rapporten visar alltså att en stor grupp hamnar mellan stolarna – och därmed blir utan inkomst. I stället tvingas kommunerna då hjälpa de här personerna med försörjningen. ”Vi har kunnat se att det är få som har arbete och inkomståret efter avslagsbeslutet. Det är 7 av 10 som bara har låga inkomster eller saknar inkomster helt. Vi har sett att det är få som studerar”, säger författaren av rapporten till SVT. Rapporten handlar om personer som söker aktivitetsersättning, men nekas av . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka slutsatser drar statsrådet av den kraftiga ökningen av personer som erhåller försörjningsstöd i stället för ersättning från enligt beskrivningen ovan? Har statsrådet någon plan på att ge ett uppdrag i regleringsbrevet till för att åtgärda situationen? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att personer som har daglig verksamhet ska erhålla aktivitetsersättning från och inte hänvisas till försörjningsstöd? Vilka brister ser statsrådet i dagens regelverk, och vilka åtgärder planerar statsrådet för? Vad kommer statsrådet att göra konkret med anledning av den rapport som visar att av de som får indragen aktivitetsersättning hänvisas till försörjningsstöd för sin inkomst?