ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H91076 · 2021-10-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:76 Förbud mot kusingifte av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Arrangerade äktenskap och kusinäktenskap är vanligt förekommande i vissa delar av världen där klansamhällen förekommer och hederskultur har stark påverkan. Detta strider mot västerländska och svenska normer, där värderingar kring kvinnors fria val är rådande och synen på äktenskap som ett förbund i kärlek gäller. I takt med en stor migration från främmande kulturer har dessa fenomen dock kommit att bli allt vanligare i , vilket nu leder till ett behov av att lagstifta i frågan. För påtvingade äktenskap finns straffrättslig reglering, och i dessa fall ska naturligtvis varje förekomst beivras. Förtrycket och tvånget är inte så tydligt eller möjligt att bevisa i dessa arrangerade äktenskap med nära släktingar. Familjerna gör upp och arrangerar äktenskapet, och ofta kan de som då gifter sig finna sig i uppgörelsen utan protester och utan märkbart tvång. Det är dock tydligt att äktenskapen som ingås med nära släktingar, som kusiner, sker i mycket högre utsträckning i hederskulturer, där familjen planerar bröllopets alla detaljer, än i västerländska familjer, där den fria viljan och kärleken är styrande. Det finns alltså tungt vägande skäl att se över huruvida kusinäktenskap eller andra äktenskap mellan individer med nära släktband alls ska vara tillåtet eller erkännas i svensk rätt. Både och har tidigare identifierat denna problematik. har föreslagit ett förbud mot kusinäktenskap, och i kan äktenskap mellan kusiner inte utgöra grund för anhöriginvandring. Även bör ta de steg som krävs för att motverka tillväxten av denna problematik. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern för avsikt att vidta de åtgärder som behövs för att förbjuda förekomsten av arrangerade kusingiften i ?
ip · H91077 · 2021-10-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:77 Budgetmedel mot utdöende av alm och ask av (SD) till Näringsminister (S) röstade igenom ett tillkännagivande till regeringen. Regeringen ska därför ge ett uppdrag till en myndighet eller ett forskningsinstitut att planera och genomföra växtförädling som ska ge våra vilda almar resistens mot almsjukan och våra askar resistens mot askskottsjukan, med syftet att rädda de här två trädarterna från utrotning. Trots det saknas medel för detta i den budgetproposition som regeringen lade fram. Det brådskande arbetet skjuts alltså , vilket gör att hotet mot de båda trädarternas existens ökar. Detsamma gäller alla de arter som är beroende av trädarterna. Med anledning av det vill jag fråga näringsminister följande: När kommer regeringen att fördela det växtförädlingsuppdrag som har givit regeringen till känna? Vem kommer uppdraget att läggas ut på? Kommer medel till åtgärderna i en ändringsbudget?
ip · H91078 · 2021-10-26 00:00:00 — Interpellation 2021/22:78 Nationellt avhopparprogram av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) (vecka 42) kommunicerade att det inte blir tal om något nationellt avhopparprogram. Detta trots att förslaget återfanns som punkt 33 i regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet. 34-punktsprogrammet har återkommande lyfts fram av regeringsföreträdare som lösningen på den gängrelaterade brottslighet som vi ser runt om i landet. När regeringen nu valde att stryka punkt 33 kom det därför som något av en chock för såväl oppositionen i som de berörda kommunerna, som hade hoppats på ett större statligt ansvar för avhopparverksamheten. Kommunerna som sett fram emot en förändring blev knappast mer positiva över att få höra säga: ”Staten kan inte lösa alla problem åt kommunerna. Det måste finnas ett eget driv från de kommuner och de kommunpolitiker som styr i kommunerna.” Samt mena på att det återfinns ett stort budgetöverskott i landets kommuner som likväl kan finansiera avhopparverksamheten. Jag delar inte bild utan menar att det återfinns ett behov av ett nationellt avhopparprogram av flera skäl. Mot bakgrund av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att väga upp för det uteblivna nationella avhopparprogrammet?
ip · H91079 · 2021-10-26 00:00:00 — Interpellation 2021/22:79 Åtgärder mot kriminella ungdomar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Allt yngre barn begår brott . Den organiserade kriminaliteten är väl medveten om den ansvarsfrihet som finns för dem under , och dessa utnyttjas för en rad olika kriminella gärningar, exempelvis narkotikahandel. Personer som inte är straffmyndiga begår dock fler typer av brott än endast sådana de utnyttjas för av kriminella gäng. Våldtäkter och rån förekommer med bekymmersam frekvens. Det torde stå klart att personer som är kapabla att begå sådana gärningar även är kapabla att möta den rättmätiga konsekvens ett straff för en sådan gärning innebär. Regeringen har i närtid agerat på ett närbesläktat område, nämligen rörande straffreduktionen för unga lagöverträdare, och propositionen ligger nu på bord. har i sin följdmotion valt att gå längre än regeringen genom att även angripa straffreduktionen för de lagöverträdare som är 15–. I vår övriga politik går vi dock än längre genom att även föreslå en utredning där en sänkning av straffmyndighetsåldern föreslås. Då regeringen åtminstone börjat adressera frågan om unga lagöverträdare aktualiseras även detta förslag. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern och regeringen att utreda frågan om en sänkt straffmyndighetsålder? Avser ministern och regeringen att återkomma till med andra förslag för att komma åt de lagöverträdare som är 15–?
ip · H91080 · 2021-10-26 00:00:00 — Interpellation 2021/22:80 Fiberbankar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har massaindustrin släppt ut stora mängder träfibrer och processkemikalier från sina anläggningar främst längs . Värt att säga är att detta skedde helt enligt gällande bestämmelser och lagar som gällde då. Fibrerna och föroreningar som är bundna till dem ligger ackumulerade utanför eller nedströms de olika utsläppskällorna och bildar så kallade fiberbankar och fiberrika sediment. Fiberbankarna innehåller stora mängder miljögifter, bland annat PCB, kvicksilver och dioxider som hotar livsmiljön i våra hav. Ny forskning från bland annat SLU har också visat att stora mängder metangas bildas och läcker ut i atmosfären. Metangas bidrar mångdubbelt till ett varmare klimat. Vetskapen om dessa fiberbankar har funnits , men kunskapen om hur och vad man ska göra med dem har varit låg. På Mittuniversitet (Miun) i forskas det på bland annat övervakning av fiberbankar men också på sätt att ta upp och sanera men också ta till vara viktiga ämnen i fiberbankarna – en viktig forskning som kommer att få avgörande betydelse för att vi ska kunna sanera dessa gamla miljösynder. Tyvärr har inte mängden forskningsresurser till denna viktiga forskning matchats mot behovet. Flera delar i forskningen skulle behöva ta nästa steg för att skala upp försök och tester genom till exempel större pilotstudier. Här borde också staten ta ett större ansvar för en fråga som berör långt fler än oss som bor längs och är direkt berörda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Ser ministern möjligheter att vidta åtgärder utifrån den forskning som bedrivs om fiberbankar, och avser han i så fall att verka för att mer resurser går till forskningen? Avser ministern vidta några andra åtgärder för att komma till rätta med problematiken med fiberbankarna längs ?
ip · H91081 · 2021-10-27 00:00:00 — Interpellation 2021/22:81 Framtidsutsikterna för bönder av (KD) till Näringsminister (S) Lantbruksbarometern är en årlig rapport från , och Sparbankerna. Undersökningen har visat lantbrukarnas uppfattning om det aktuella läget inom lantbruket. publicerades en rapport och resultatet var synnerligen nedslående. Rapporten visade att färre lantbrukare upplever att deras företag är lönsamt, och deras prognos är pessimistisk. Skuldsättningen i svenskt lantbruk ökar och är nu den högsta . Likviditeten, det vill säga lantbrukarnas kortsiktiga betalningsförmåga, är oförändrad men det förekommer stora variationer mellan produktionsgrenarna. Betydligt fler lantbrukare upplever att de inte har konsumenternas förtroende jämfört med . Jag skulle särskilt vilja stanna till vid känslan av framtidsutsikter. Det handlar om de pessimistiska utsikterna och känslan av att konsumenterna inte har förtroende för dem. Det här är givetvis kopplat till hur lönsamheten går, där nedgången bland växtodlarna till exempel gått från noll till minus 41, och där även mjölk- och köttproducenterna landat i ett negativt index. Det minskade upplevda förtroendet för produkterna hänger givetvis samman med den bild som målas med jordbruket som ett klimatproblem eller hot mot . Detta trots att vårt jordbruk utför så många klimattjänster och har ett långt framskjutet arbete för markhantering som minimerar utsläpp av fosfor och kväve. Lönsamheten är också något som förföljer våra lantbrukare. Med anledning av detta kan man notera att regeringen inte utnyttjar hela den återstartsfond som EU ger till . I stället för att använda hela den pott om från EU:s återhämtningsinstrument som tilldelats det svenska landsbygdsprogrammet så minskar regeringen den nationella medfinansieringen i motsvarande grad. Så här gör inte våra europeiska konkurrenter. Vi kan ju konstatera att ungefär hälften av den mat vi äter är importerad och att av klimatutsläppen från svensk mat sker utomlands. Vi vet också att svenskt nötkött har lägre klimatpåverkan än genomsnittet i . Svenska bönder har en fantastisk produkt som förtjänar politikens stöd och försvar. Vi har i lagt fram en livsmedelsstrategi i syfte att främja den egna svenska livsmedelsproduktionen. Implementeringen av den strategin måste tyvärr med anledning av det här negativa beskedet från Lantbruksbarometern underkännas. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Tänker ministern ta några initiativ med anledning av de uppgifter som framkommer i Lantbruksbarometern? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att mildra de effekter som reducerade nationella medfinansiering av det svenska landsbygdsprogrammet får för våra lantbrukares konkurrenskraft?
ip · H91082 · 2021-10-27 00:00:00 — Interpellation 2021/22:82 Avsaknaden av alkobommar i svenska hamnar av (SD) till Infrastrukturminister (S) ”saknar politiska instruktioner för hur arbetet ska fortsätta och utvecklas.” Så står det att läsa i en artikel i tidningen publicerad . Bakgrunden är det faktum att det saknas alkobommar i hamnarna. Det uppdrag som har haft tidigare är avslutat, och finns alltså inga instruktioner gällande alkobommarna i våra hamnar. Pandemin är naturligtvis en orsak till att man vill minska risken för spridning av viruset, och polisen har drastiskt minskat antalet rutinmässiga utandningsprov. Pandemin är av allt att döma på väg att pressas tillbaka, och vi återgår i allt större utsträckning till ett normalt liv. Det innebär också att antalet fordonsrörelser ökar på våra vägar, och därmed ökar också risken för fler rattfyllerister. Tullen i har slagit larm om att de ser ett ökat antal drogpåverkade förare i tunga fordon som kommer till svenska gränsen. Det finns all anledning att känna en oro för att även rattfylleriet ökar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att ge instruktioner att fortsätta arbetet med alkobommar i våra hamnar?
ip · H91083 · 2021-10-27 00:00:00 — Interpellation 2021/22:83 En vägslitageavgift av (V) till Infrastrukturminister (S) Transportsektorn står för en tredjedel av samlade utsläpp av växthusgaser, och utsläppen ska enligt det klimatpolitiska ramverket minska med till 2030. Att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart är en prioriterad del i arbetet med att nå transportsektorns mål, men fattade beslut och åtgärder har varit otillräckliga för att någon större överflyttning ska ske. Enligt flera bedömare är en vägslitageavgift, även kallad kilometerskatt, den åtgärd som snabbast skulle ge den största minskningen av utsläpp av växthusgaser inom transportsektorn. Regeringen har tagit fram promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik (2018). Den tidigare S-MP-regeringen aviserade ambitionen att man skulle återkomma med en inriktningsproposition före mandatperiodens slut. Så skedde aldrig, trots det alltmer ökade behovet av klimatstyrande åtgärder för att minska utsläppen inom transportsektorn. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tunga lastbilar som träffsäkert ska vara möjlig att differentiera. Förutom den klimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster med att svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och att myndigheter skulle ges bättre möjligheter att, genom ett automatiserat avläsningsbart system, upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik remitterades och därmed har redan en grund lagts för att ett förslag om avståndsbaserad beskattning av tung lastbilstrafik bör kunna läggas fram i i närtid. I stället för att agera har den nuvarande S-MP-regeringen tillsatt ytterligare en utredning, Nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg, som skulle ha avrapporterats men som är förlängd till . kom och Tågföretagen överens om hur svenska godstransporter ska kunna bli effektivare och hur utsläppen ska minska. Det unika med överenskommelsen är att de är överens om att en vägslitageavgift på lastbilstransporter bör införas. Denna viktiga överenskommelse torde undanröja det sista motståndet mot en avståndsbaserad avgift på tunga vägtransporter. Med andra ord borde allt vara klappat och klart för regeringen att lägga fram det styrmedel som snabbast kan minska transportsektorns utsläpp: en vägslitageavgift. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ till en vägslitageavgift på tunga transporter?
ip · H91084 · 2021-10-28 00:00:00 — Interpellation 2021/22:84 Miljötillståndsprocessen och svensk livsmedelsproduktion av (SD) till Näringsminister (S) Det pågår en debatt om tillståndsprocesserna. Ett flertal intressenter inom flera branscher tar upp problemen med dagens prövningar av miljötillstånd och de långdragna och krångliga processerna. , , larmar om att matproduktionen hotas av miljöprövningen och lägger fram ett antal förändringsförslag, bland annat att regeringen bör säkerställa att myndigheter ska tillämpa den nya förvaltningslagen (2017:900), vilket bland annat innebär en ”handläggningsgaranti” på max för myndighetsbeslut. Miljöprövningarna har förändrats till en försämrad, tidsödande, utdragen och svår process, där kostnaderna för företag och lantbrukare ökat. Ärendena avgörs i vissa fall , och olika myndigheter gör ibland olika bedömningar. Det är inte rimligt. Miljöprövningen måste förändras. Den måste bli förutsägbar och ta hänsyn till de omständigheter som gäller för våra näringar. Avvägningar mellan olika värden måste kunna göras på ett balanserat sätt och begränsningar för medborgarna måste stå i proportion till den förbättring man kan åstadkomma för exempelvis miljön. Svensk livsmedelsproduktion är helt central för ekonomi, landsbygd, miljö, klimat, livsmedelsförsörjningsgrad och beredskap. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser regeringen och ministern, inom sitt ansvarsområde, att göra för att tillse att myndigheterna efterlever proportionalitetsprincipen i förvaltningslagen? På vilka ytterligare sätt kommer regeringen och ministern, inom sitt ansvarsområde, att verka för att säkra svensk livsmedelsproduktion genom en förändring av de regler och processer för miljöprövning som försämrar möjligheterna för branschen?
ip · H91085 · 2021-10-29 00:00:00 — Interpellation 2021/22:85 Hastighetssänkningars inverkan på utvecklingen norr om av (SD) till Infrastrukturminister (S) På går 43 kommun- och regionpolitiker till starkt angrepp mot de planerade eller genomförda hastighetssänkningarna på en stor del av vägnätet norr om . Precis som framförs i debattartikeln spretar resonemanget om trafiksäkerhet och satsningar på infrastrukturen betänkligt. Att man till stora delar låter vägnätet förfalla så till den milda grad att man nödgas sänka hastigheterna är en katastrof för de människor som lever och verkar i den här delen av landet. Medan regeringen, utan att blinka, är villig att lägga ut flera hundra miljarder på ett höghastighetståg i sparas det bokstavligt talat på både investeringar och underhåll på en stor del av landets vägnät. Ett vägnät som är livsnerven för människor som lever och verkar i den del av landet där stor och tung industri skapar enorma inkomster för landet. Det är uppenbart att regeringen anser att tiden är mindre värdefull för människor boende norr om än för människor boende i våra tre storstadsregioner. Ska hela landet leva och ska vi ha en godtagbar infrastruktur för alla medborgare måste investeringar och underhåll av infrastrukturen också komma landsbygden till del. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att avsätta medel till underhåll av de större vägarna i norr så att standarden håller en godtagbar nivå och hastighetsgränserna därmed kan återställas?
ip · H91086 · 2021-10-29 00:00:00 — Interpellation 2021/22:86 Estetiska injektionsbehandlingar av (C) till Socialminister (S) Enligt en ny lag om kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar, som trädde i kraft kan numera enbart läkare, tandläkare och sjuksköterskor utföra estetiska injektionsbehandlingar. Fram till dess har det varit oreglerat vilka yrkesgrupper som har rätt att utföra dessa behandlingar. Ur ett patientperspektiv är det väldigt viktigt att en reglering av skönhetsbranschen äntligen kommit på plats. Men det är också en viktig lag för alla de seriösa utförare som faktiskt fått en lag att luta sig mot. Även om det är positivt att vi nu reglerat branschen, satt patientsäkerheten i första rummet och styrt upp vilka legitimationsyrken som får utföra estetiska injektioner är det viktigt att vi inte i onödan begränsar näringsfriheten. En legitimationsgrupp som tyvärr har fallit mellan stolarna är legitimerade tandhygienister. Många tandhygienister har investerat stora belopp i sina verksamheter och bedrev fram tills den nya lagen trädde i kraft sina kliniker med stor framgång – kliniker som de nu tvingats stänga. De flesta av de som berörs är kvinnliga egenföretagare som drivit seriösa kliniker . Jag vill därför fråga socialminister : Vilka förutsättningar anser ministern ska vara uppfyllda för att legitimerade tandhygienister ska få utföra estetiska injektionsbehandlingar i ansiktet? Kommer ministern att överväga om legitimerade tandhygienister bör få utföra vissa estetiska injektionsbehandlingar?
ip · H91088 · 2021-10-29 00:00:00 — Interpellation 2021/22:88 FN-kritik rörande straffrihet vid sexbrott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade om att riktar stark kritik mot hur efterlever kvinnokonventionen. I deras mening måste regeringen göra mer för att motarbeta mäns våld mot kvinnor och straffriheten för sexualbrott. kvinnolobby har tillsammans med granskat hur lever upp till kvinnokonventionen och finner att flickors utsatthet för sexuella trakasserier och övergrepp ökar. leder av anmälningarna om våldtäkt till fällande domar. Det får anses vara befogad kritik som har riktats mot den , och från sverigedemokratiskt håll har vi länge påtalat denna utveckling samt kritiserat regeringen för bristande och uteblivna åtgärder. kommer att presentera sina rekommendationer vilka naturligtvis ska bli intressanta att ta del av. Alldeles oavsett är kritiken fog för debatt. Mot bakgrund av detta önskar jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att förbättra situationen och undslippa motsvarande kritik ?
ip · H910100 · 2021-11-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:100 Migrationsströmmar från av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det drama som utspelar sig i gränsområdena mellan , , och illustrerar hur EU:s asylsystem undergräver unionens diplomatiska handlingsförmåga, vår stabilitet internt och lockar migranter till livsfarliga resor. flyger in migranter från olika länder i och bussar dessa direkt till EU:s gräns för att söka asyl. Syftet är att skapa ytterligare migrän för en migrationstrött union. Minst en person har omkommit och fler hoppfulla riskerar att fara mycket illa. Enligt uppgift finns det ett stort antal barn bland migranterna som temperaturen faller och situationen blir alltmer prekär. EU förhandlar just nu om ett lagstiftningspaket på migrationspolitikens område. De förslag som förhandlas måste, enligt oss, ta hänsyn till den uppkomna och tidigare liknande situationer. Vi kan dock konstatera att unionen tidigare inte kunnat hantera den här typen av problem, varken på lagstiftningsnivå eller verkställande nivå. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på EU:s hantering av situationen i och avser ministern vidta några åtgärder utifrån sina slutsatser? Avser ministern agera inom EU för att påverka hur migrationspaketets regelverk utformas för att bättre kunna hantera sådana här situationer, i så fall hur?
ip · H910101 · 2021-11-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:101 Effektivare tillståndsprocesser för gruvverksamhet av i (M) till Näringsminister (S) Kallak är platsen för en järnmalmsfyndighet i kommun, , belägen mellan byarna . har företaget utfört provborrningar och provbrytningar i området. lämnade först in sin ansökan om bearbetningskoncession för . har ärendet skickats fram och tillbaka mellan Bergsstaten, i , , och regeringen. Frågan ligger nu för hos regeringen för beslut. konstitutionsutskott, KU, har granskat ansökan om bearbetningskoncession för Kallak. I det regeringsärendet genomfördes inga synbara handläggningsåtgärder under närmare . Det innebär en försening som inte är acceptabel, enligt KU. Under KU:s granskning om huruvida regeringens hantering av gruvärendet varit för långsam skickade Näringsdepartement ett brev till chefen för i . I detta brev bad departementet om utlåtande och rekommendationer vad gäller hur en järnmalmsgruva i skulle påverka Laponias status som världsarv. erhöll svaret från . Vid en interpellationsdebatt uttryckte näringsministern att regeringen kunde gå till beslut i ärendet efter att yttrandet från inkommit. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När avser ministern och regeringen att fatta beslut om bearbetningskoncession för Kallak?