ip · H91034 · 2021-10-08 00:00:00 — Interpellation 2021/22:34 Felaktigheter i samband med 2018 av (KD) till Utbildningsminister (S) riktar kritik mot regeringen i sin granskningsrapport 2021:12 (Pisa-undersökningen 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande). Alltför många elever undantogs felaktigt från Pisa-undersökningen 2018. Det handlade om elever med utländsk bakgrund och bristande språkkunskaper men även om elever med funktionsnedsättningar och elever som var frånvarande vid provtillfället. Kunskapsbristerna i är därför större än vad regeringen och utbildningsminister har gett sken av. På fanns information från regeringens egna tjänstemän om att för många elever exkluderats från att göra provet. Utbildningsministern hade kännedom om detta, men trots varningarna gjorde hon eller regeringen inte tillräckligt för att följa upp de misstänkta felen. I stället för att ta reda på sanningen, så har man låtit den felaktiga bilden om de svenska kunskapsresultaten kvarstå. Inte nog med detta. I ett skriftligt svar till påstod utbildningsministern därefter felaktigt följande: ”Jag har inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder och har därför inte haft några skäl att ifrågasätta den officiella statistiken från myndigheter och .” misslyckades med genomförandet av , och följden har blivit att kunskapsbristerna i den svenska skolan har mörkats. Regeringen har inte varit transparent med dessa felaktigheter, och det är ett svek mot alla barn som hamnar efter och inte får möjlighet att lyckas i skolan. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Varför valde ministern att inte tillsätta en oberoende granskning av genomförandet och kunskapsresultaten i efter de första varningarna på ? Varför har ministern påstått inför riksdag att hon inte ”haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder”? På vilket sätt informerades statsministern om att för många elever hade exkluderats från att delta i Pisa-undersökningen? På vilket sätt avser regeringen att gå vidare med rekommendationer till regeringen i RiR 2021:12? har ställt ett antal frågor till mig. Jag kommer att besvara dem i turordning. har frågat mig varför jag valde att inte tillsätta en oberoende granskning av genomförandet och kunskapsresultaten i efter de första varningarna på . publicerade rapporten om 2018 . fick tillgång till rapporten som den publicerades, och då började arbetet med att gå igenom rapporten. I ett kort och snabbt framtaget internt arbetsmaterial gjordes bland annat bedömningen att exkluderingsgraden var för hög givet den invandring som varit året eller åren upp till att genomfördes men att de övergripande slutsatserna som drogs om resultaten i läsförståelse kvarstod. Såväl , som är ansvarigt för Pisastudiens genomförande i , som , som leder och organiserar , har både vid publiceringen av och därefter stått fast vid att 2018 genomfördes i enlighet med gällande riktlinjer och att det inte fanns skäl att ifrågasätta resultatet. Jag har trots detta ställt frågor om exkluderingsgraden till , som har varit tydligt med att resultaten är tillförlitliga. Den information och de svar gav gjorde sammantaget att jag då inte såg behov av att vidta ytterligare åtgärder. Däremot tyckte jag att det var positivt att gav i uppdrag att se över den svenska Pisastudien när det framkom misstankar i medier om att elever felaktigt exkluderats. är en organisation med god kompetens att granska den svenska Pisastudien. Eftersom det var som var uppdragsgivare förekom ingen kommunikation om rapporten mellan regeringen och , varken under eller efter genomförandet. När presenterade sin rapport hade inlett en granskning om 2018, vilken regeringen ville invänta innan några ytterligare åtgärder eventuellt vidtogs. Regeringen kan dock i efterhand konstatera att de felaktigheter som trots allt förekom i borde ha uppmärksammats av och regeringen. har också frågat varför jag inför riksdag påstått att jag inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder. I mitt svar på en skriftlig fråga från en riksdagsledamot var min avsikt att besvara frågan om jag kände till att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet. När frågan besvarades hade jag inte några uppgifter om att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet. Såväl som har stått fast vid att 2018 genomförts i enlighet med gällande riktlinjer. har vidare frågat på vilket sätt statsministern informerades om att för många elever hade exkluderats från att delta i Pisaundersökningen. I granskning Pisa-undersökningen 2018 - arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande (RiR 2021:12) görs bedömningen att för många elever exkluderats i samband med Pisaundersökningen 2018. publicerades , och jag informerade statsministern muntligt om rapportens innehåll i anslutning till det. Interpellanten har slutligen frågat på vilket sätt regeringen avser att gå vidare med rekommendationer till regeringen i RiR 2021:12. Regeringen har beslutat om en skrivelse om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av granskning (2021/22:39). Skrivelsen kommer att överlämnas till . Utöver detta har regeringen gett i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i . För många elever undantogs felaktigt från Pisaundersökningen . Det handlade om barn med utländsk bakgrund och bristande språkkunskaper men även om elever med funktionsnedsättningar och elever som var frånvarande vid provtillfället. Kunskapsbristerna i har därför varit större än vad utbildningsminister och regeringen har gett sken av. På fanns uppgifter från regeringens egna tjänstemän om att för många elever exkluderats. Utbildningsministern kände till detta, men trots varningarna gjorde alltså inte regeringen tillräckligt för att följa upp de misstänka felen. har ju riktat skarp kritik mot regeringen för detta. Men inte nog med det - i ett skriftligt svar till svarade utbildningsministern att hon inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder och därför inte har haft några skäl att ifrågasätta den officiella statistiken. Det är detta som gör så allvarlig. Varför påstod utbildningsministern att hon inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder? Vi har ju tidigare hört utbildningsminister säga att hon inte medvetet ljugit för , men oavsett om ministern har ljugit medvetet eller av misstag har hon farit med osanning. Frågan löd: Kände ministern till att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet? Ministern svarade ordagrant att hon inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder. Men detta var inte sant. Det var ju precis sådana uppgifter som ministern försetts med av sina egna tjänstemän i den interna promemorian . Om ministern menade något annat än vad hon svarade borde hon i stället ha svarat som hon menade. Att inte göra det duger inte, för riksdag måste kunna lita på att det som statsråden svarar är sant och inte falskt. Hur ska svenska folket annars kunna ha förtroende för sin regering? Jag vill börja med att påpeka att när säger att det skulle vara påvisat att kunskapsbristerna i svensk skola är större än vad regeringen har sagt är det en spekulation från sida. Det som säger i sin granskning kan man lite uttrycka som att det finns frågetecken kring hur exkluderingarna har skett. riktar också kritik mot för att , enligt , inte tillräckligt väl har följt upp hur exkluderingarna gick till ute på skolorna. Jag vill också klart och tydligt markera att när Pisaundersökningens resultat lades fram stod det klart för alla och envar att exkluderingarna var höga. Exkluderingarna i sticker ut. De har ökat jämfört med tidigare Pisaundersökningar. De sticker också ut som en hög exkluderingssiffra i jämförelse med andra internationella undersökningar. Om vi nu kan konstatera att alla såg att exkluderingssiffrorna var höga när resultatet av Pisaundersökningen presenterades, betyder det att de var för höga? I den promemoria som jag beställde så fort tjänstemännen på departementet såg att exkluderingsgraden var hög skrev de tjänstemän som snabbt tog fram ett underlag till mig - nu ska jag läsa innantill så att det blir alldeles rätt - att exkluderingsgraden var för hög givet den invandring som varit åren fram till att genomfördes , men att de övergripande slutsatserna som drogs av resultaten i läsförståelse kvarstod. Det är värt att komma ihåg att under hela den här perioden har det om och om igen framförts att även om exkluderingsgraden skulle ha varit för hög finns det inte anledning att ifrågasätta de förbättrade resultaten jämfört med 2012 i de slutsatser som drogs redan när Pisaundersökningen presenterades. Min slutsats och den analys som måste göras på grundval av de internationella undersökningarna och de svenska registerdata som finns är därför att kunskapsresultaten i svensk skola har bottnat och är på väg uppåt. Och det är en bild som stöds av de olika internationella undersökningarna men också av våra svenska registerdata. Jag vill passa på att lägga till att Pisaundersökningen, som vi här diskuterar, genomförs av den internationella organisationen . är också den organisation som har satt upp regelverket för . För mig och för regeringen är det en självklarhet att vi ska kunna lita på våra internationella undersökningar. Vi ska kunna lita på . Regelverket som har satt upp ska följas. Regeringen har därför gett i uppdrag att säkerställa ett högt deltagande i nästa Pisaundersökning, som vi kommer att få presenterad om ett tag. Regeringen presenterade ju 2018 som en stor framgång. Jag tror att man beskrev det som en glädjens dag, men det fanns inte stöd för detta med anledning av de felaktigheter som förekom. Mot bakgrund av det menar jag att kunskapsbristerna har varit större än vad regeringen faktiskt har gett sken av. Vi har fått höra att utbildningsministern ska ha följt upp de misstänkta felaktigheterna i samband med 2018 i samtal med och att regeringen då fått betryggande svar. Men om regeringen verkligen menade allvar med att man ville veta sanningen om kunskapsresultaten borde väl ministern ändå ha uppmärksammat på regeringens eget pm, där det konstaterades att en för hög andel av eleverna exkluderats. Så ska tydligen inte ha skett. När utbildningsutskott frågade ut generaldirektör svarade han att utbildningsministern aldrig delgav regeringens pm med beräkningar som visade att för många elever exkluderats och att det kunde ha påverkat Pisaresultat. Ministern ska inte ens ha informerat generaldirektören om att regeringen satt på egna beräkningar som tydde på felaktigheter. Regeringen gjorde alltså inte tillräckligt för att följa upp de misstänkta felaktigheterna, och det är också vad har slagit fast. misslyckades med genomförandet av 2018. I och med att regeringen inte gick till botten med de misstänkta felaktigheterna mörkades kunskapsbristerna. Utbildningsministern har dessutom, medvetet eller omedvetet, ljugit för . Felaktigheterna i samband med 2018 är en skolpolitisk skandal. Statsminister , som är ansvarig för den här regeringen, har kallat kritiken på grund av för befängd. Han har till och med bett dem som varit kritiska att inte vara så sura. Med tanke på tonläget från statsminister undrar man ju vad statsminister själv känt till om . På vilket sätt informerades han om att för många elever exkluderats från att delta i Pisaundersökningen? Utbildningsministern har svarat att hon informerade statsministern om när den publicerades . Men, fru talman, den rapporten kan ju statsministern knappast ha missat, för det var ju den som fick att brisera i nationella medier. Den stora frågan kvarstår: Hade statsministern tagit del av regeringens pm, som visade att för många elever exkluderats och att det kunde ha påverkat Pisaresultat? Jag ska gärna informera om hur arbetet på ett departement går till. För mig som ansvarigt statsråd och för alla som tar del av en stor internationell undersökning är det viktigt att den genomförts på ett korrekt sätt och att vi kan lita på resultatet. Och, fru talman, är stor och viktig. När jag får ta del av den typen av undersökningar får jag regelmässigt olika former av underhandspromemorior från mina tjänstemän. I det här fallet hade jag själv bett om att få en underhandspromemoria som skulle titta just på exkluderingsgraden, eftersom den onekligen var hög. Det framstod ju som uppenbart vid en första anblick på Pisaundersökningen. När jag sedan fick ta del av det snabbt framtagna underlaget från tjänstemännen använde jag det på precis samma sätt som jag alltid använder sådana underlag och lade det till grund för mitt agerande. Med anledning av uppgifterna i promemorian ställde jag upprepade frågor till generaldirektören för , och även i andra sammanhang undersökte jag den här saken. Det var också frågor som generaldirektören, enligt vad jag har fått berättat för mig, berättade för utbildningsutskottet att han hade fått från mig . Den promemoria som det görs en stor affär av här är en alldeles sedvanlig underlagshandling som används i det löpande arbetet och som inte tas fram för att publiceras eller skickas vidare. Innan vi på departementen lämnar ut promemorior av det här slaget och gör dem offentliga gör vi en noggrann kvalitetssäkring, som den här promemorian inte hade varit föremål för. Jag använde den, precis på det sätt som jag alltid gör med promemorior, som underlag för mitt agerande. påstår att det i promemorian hävdas att detta kunde ha påverkat Pisaresultat. En av de saker som står i svart på vitt i den promemoria som jag fick del av kvällen efter redovisningen av Pisaundersökningen är att de övergripande slutsatserna som drogs av resultaten i läsförståelse kvarstod. Det var en väldigt viktig upplysning i den promemorian och en upplysning som, trots att den fanns med, gjorde det viktigt för mig att gå vidare och också titta på exkluderingsgraden. Den var hög. Var den för hög, som det antyddes i promemorian? Där fick jag, enligt min bedömning, bra och klargörande svar från . Jag kan också konstatera att de svar jag fick från om exkluderingsgraden var väldigt lika de svar som publicerade på sin hemsida och som också delgav utskottet vid sina flertaliga besök i utskottet om den här frågan. Det råder ingen tvekan om att utbildningsministern har ställt frågor till generaldirektör. Det generaldirektören menar är att utbildningsministern inte delgav promemorian eller att man informerade om att man hade egna beräkningar som tydde på felaktigheter. Jag får tacka utbildningsminister för svaren. Genom att regeringen inte följt upp de misstänkta felen på ett tillräckligt sätt, trots varningar från de egna tjänstemännen, har kunskapsbristema i svensk skola mörkats. Det är en skolpolitisk skandal, men framför allt är det ett svek mot de elever som hamnar efter och inte får möjlighet att lyckas i skolan. har inte bara riktat hård kritik mot regeringen och för hanteringen av 2018 utan rekommenderar även i sin granskningsrapport att regeringen agerar för att säkerställa att inte för många elever exkluderas nästa gång som Pisaundersökningen ska genomföras. Det var därför jag frågade: På vilket sätt avser regeringen att gå vidare med rekommendationer? Jag får tacka utbildningsministern för svaren så här långt. Vi får tyvärr anledning att återkomma till siffertrixande i internationella kunskapsmätningar som och även Pirls. Jag ser mer fram emot fortsatta diskussioner om hur vi tillsammans kan förbättra svensk skola. Men så länge vi har en regering som inte söker sanningen om de bristande kunskapsresultaten kommer vi inte heller att klara av att återupprätta kunskapsskolan. Det råder ingen tvekan om att Pisaundersökningen och de andra internationella undersökningarna är viktiga för att vi ska kunna göra rätt bedömningar om tillståndet i svensk skola. Det råder heller ingen tvekan om att Pisaundersökningarna ska genomföras enligt de regelverk som har fastställt eller att de övriga internationella undersökningarna ska följa de regelverk som de lyder under. Regeringen har agerat för att säkerställa att inför nästa Pisaundersökning ska arbeta hårt för att säkra ett högt deltagande i . Jag utgår från att kommer att följa det uppdraget på det sätt som ska. Jag vill också markera att fortsätter att använda sig av uttryck i form av "siffertrixande" och "mörka". Jag vill påminna om att det inte finns något fog för den typen av anklagelser. I den riksrevisionsrapport som togs fram finns det inget stöd för att det har skett ett siffertrixande eller mörkande. Tvärtom har inför utbildningsutskottet klart och tydligt sagt att inte har anledning att se att de fel som har begåtts har begåtts avsiktligt. När det gäller felen pekar framför allt på det handhavande som har skett ute på de deltagande skolorna. Det handhavandet är väldigt långt från att regeringen skulle siffertrixa eller mörka. Jag får tacka för det stora intresset för de svenska kunskapsresultaten. Jag vill också försäkra att när det gäller elever i behov av stöd eller elever som behöver olika insatser litar vi på helt andra instrument än Pisaundersökningen för att säkerställa att de ska få det stöd de behöver. Tack för interpellationen, och tack för intresset för kunskapsresultat! Interpellationsdebatten var härmed avslutad.