· H810900 · 2021-10-26 13:56:09 — har frågat mig vilka effekter den nya riskskatten förväntas ha på tillväxt, sysselsättning och hushållens ekonomi. Finansiella kriser är kostsamma. Det har såväl som andra länder erfarit. Syftet med riskskatten är att stärka de offentliga finanserna för att därigenom skapa utrymme för att klara en framtida finansiell kris. Med starkare offentliga finanser är bättre rustat för att möta utmaningar och genomföra nödvändiga åtgärder i en krissituation. Riskskatten ska betalas av de största kreditinstituten, men har ingen koppling till antalet anställda. Hur den ekonomiska bördan av skatten fördelas är en empirisk fråga. Det beror bland annat på hur konkurrenssituationen ser ut på marknaden. Här är det viktigt att komma ihåg att bankerna har fått bolagsskattesänkningar som är i samma storleksordning som den planerade riskskatten. Om det förekommer en så stor övervältring i banksektorn som det ibland påstås borde bankerna också kunna berätta hur de stora bolagsskattesänkningarna har kommit bankkunderna till del. Eftersom förslaget stärker de offentliga finanserna och gör ekonomin mer motståndskraftig vid finansiella kriser bidrar skatten generellt till mindre osäkerhet och risk för företag och hushåll. Det förväntas medföra ökade investeringar och tillväxt. En samlad bedömning är därför att förslaget inte har några betydande effekter på den ekonomiska tillväxten och den varaktiga sysselsättningen i ekonomin som helhet. står nu inför en lång rad olika skattehöjningar. En del av dem återfinns i regeringens budgetförslag. En del av dem är redan genomförda. En hel del av de skattehöjningar som ligger framför oss har och på olika sätt aviserat. Det kan handla om de skatteförslag som har tagit upp i sitt manifest och som bland annat går ut på att familjer som äger sitt boende ska få avtrappade ränteavdrag. Det kommer att kosta för vanliga familjer med vanliga bolån. Det kan handla om det som har föreslagits av Socialdemokraterna här i , i och i om en återinförd fastighetsskatt. En av de skatter som redan finns presenterade i den bombmatta av skattehöjningar som nu har rullat ut är skatten på pensionssparande och bolån via banksektorn. Det är den vi diskuterar här . Vi är vana vid relativt nonchalanta eller lättvindiga bedömningar från finansministerns sida när det kommer till skattepolitiken och den ekonomiska politiken. Det har varit hafsigt och oklart. har framfört mycket kritik mot detta. Man har inte klarat överskottsmålet, redovisar inte på rätt sätt och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Men att inte alls ha funderat igenom vem det är som kommer att betala skatten är ändå anmärkningsvärt, även sett mot den något hafsiga bakgrund som finns i finanspolitiken från sida. Någon måste trots allt betala skatten i slutändan. var tidigt ute med att avskaffa den typ av bedömningar och bräkningar som tidigare hade gjort till ett väldigt seriöst land när det kom till finanspolitiken. Det försvann och avskaffades ur redovisningarna och ersattes med tabeller med plus- och minustecken som mer indikerade att det var läsning för barn snarare än en seriös bedömning av landets ekonomi och dess ekonomiska politik. Konsekvenserna har heller inte uteblivit med sämst jobbutveckling i hela Europeiska unionen under tid. I inget annat EU-land har arbetslösheten ökat. Det har den gjort i . Tillväxten är låg. Den idé om till exempel flockimmunitet som man lät fortgå fick förödande konsekvenser för liv och hälsa. Kort och gott, fru talman: När man slutar att göra bedömningar av politikens konsekvenser blir politiken till slut undermålig. Det är vad vi har fått se och uppleva i . Ett sådant exempel där man inte bedömer effekten av politiken är när har storsatsat på nya opinionsbildande myndigheter. Men till exempel och har inte fått tillräckliga resurser för att till exempel skapa ordning och reda i folkbokföringen. Ett annat exempel är att det saknas resurser hos polisen. Men det har funnits gott om resurser i budget för att höja bidragen och göra det mindre lönsamt att arbeta. Innan man den här gången inför en skatt på ungefär 5 miljarder på dem som arbetar - antingen på dem som har bolån eller på dem som är eller ska bli pensionärer - skulle man önska att bedömningen ändå fanns där. Jag behöver återupprepa frågan, eftersom finansministern inte svarar på den. Vem kommer egentligen att betala den här skatten? är mycket pengar. Landets pensionärer och bolånetagare är givetvis oroade över att denna skatt nu ska riktas mot dem. Frågan är hur finansministern bedömer att skatten fördelar sig. Fördelar den sig mest på dem som har tjänstepensioner eller ska ha tjänstepensioner , eller fördelar den sig mest på de personer som har bolån? Någonstans ifrån kommer de som ska använda till bidragshöjningar. Det är som alltid intressant att lyssna på . Jag ska bara göra några få påpekanden. Före coronakrisen var det 350 000 fler människor som hade fått jobb sedan tillträdde jämfört med när arbetade i . Det var en högre andel av befolkningen som hade sysselsättning under den djupaste krisen sedan än som jobbade i . Jag är inte säker på att alla skulle beskriva det som ett jobbmisslyckande. Däremot har vi varit väldigt framgångsrika i att få inte minst utrikesfödda kvinnor ut på arbetsmarknaden igen, efter att vi avskaffat det vårdnadsbidrag som införde och gjort om föräldraförsäkringen så att fler utrikesfödda kvinnor kommer in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det kan också vara värt att påpeka att polisen kommer att få mer resurser än vad de själva har krävt. Vad gäller bankskatten är det precis som jag svarat en empirisk fråga som handlar mycket om hur konkurrenssituationen ser ut på marknaden. De stora bankerna har fått stora skattesänkningar under den här regeringen som motsvarar den skattehöjning som kommer. Det betyder att det bör vara plus minus noll. Den nonchalanta och lättvindiga inställningen till offentliga finanser och skattepolitiken från känns igen. När tillträdde som finansminister var det snabbt viktigt att få bort bedömningar av politikens effekter. redovisades de tydligt och klart för medborgare, medier och expertmyndigheter. De kunde granska vad politiken förväntade sig av de åtgärder som man vidtog. Självklart blev inte alltid alla bedömningar rätt. Då kunde man kritiseras utifrån det, och man kunde sedan göra om och göra rätt. Den typen av prövande och intellektuell verksamhet är inte intresserad av. Seriösa bedömningar grundade i forskning har bytts mot tyckande och mot plus- och minustabeller som mer kanske talar till hur ett barn tänker kring ekonomi än hur ett land borde skötas. Den typen av hafsande och nonchalans har fått allvarliga konsekvenser för . Svenska folket har genomskådat den typ av tom retorik som använder sig av med att det ska gå så bra, att fler arbetar och så vidare, för så ser verkligheten inte ut. Hundratusentals människor klarar inte sin egen försörjning. Arbetslösheten är mycket hög. Det är bara i som arbetslösheten har ökat som har varit finansminister. I alla andra europeiska länder har den minskat. Svenska folket går inte längre på olika påståenden. lovade att vi skulle få EU:s lägsta arbetslöshet. Vi fick den fjärde, femte högsta arbetslösheten i stället. ska allt detta kompenseras med att alla människor ska betala ännu mer i skatt. De ska också betala ännu fler skatter. En del av de skatterna har vi redan sett. Plastpåseskatten är ett exempel. Den har gjort att det kostar till exempel för en barnfamilj att gå och handla om de har glömt tygkassar hemma. Det har varit förödande för handeln, och det skapar en massa krångel i vardagen. Detta visar också väldigt tydligt att det till slut är någon som ska betala. Det är kärnfrågan om skatten på tjänstepension och bolån som nu ska införa och kallar riskskatt, bankskatt eller vad man vill. Vem är det egentligen som ska betala? Det kan väl inte vara så att vi har en finansminister som har infört en skatt på - - utan att ha gjort analys eller bedömning av vem det är som betalar den i ekonomin. Hur slår den här skatten? Man brukar tala om skatteincidens. Det är på vanlig svenska: Vem är det som betalar egentligen? En skatt på en verksamhet kan antingen betalas av verksamhetens ägare eller av verksamhetens kunder. Någon annan finns inte att tillgå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Om man tittar på bankens kunder är det ungefär hälften av alla svenska hushåll som har bolån, och då är det de som kommer att få betala. Har någon uppfattning om hur mycket dyrare bolånen kommer att bli med den nya skatten på banker? Eller är det ägarna som ska betala? Då är det i stor utsträckning tjänstepensionsföretag som får betala, det vill säga att de flesta arbetande människors framtida pension i sådana fall ska krympa. Någon av de två grupperna blir det. Det blir antingen bolånetagarna eller de som förväntar sig att få tjänstepension. Min fråga till är: Hur ser fördelningen mellan dessa två grupper ut? Har det ens en gång gjorts en sådan analys på , och kan man i sådana fall få ta del av den? Jag har svarat på frågan . Men verkar inte vara så intresserad av att höra. Vi höjer skatten med . Det är helt korrekt. Vi har precis innan det sänkt skatten med . För låntagarna bör det då bli plus minus noll. Vad gäller bedömningar som vi har med i budgeten är det någonting som vi har diskuterat och debatterat . Det är också en fråga som jag har svarat på en lång rad gånger. tycker att det är oseriöst och ointellektuellt att inte ha exakta siffror för vad varenda reform kan betyda i antal i ökad eller minskad sysselsättning. Min bedömning är, vilket jag har upprepat vid ett flertal tillfällen , att det är oseriöst och ointellektuellt att ha exakta bedömningar för vad varje reform kan ge för effekt. Det är för stora konfidensintervall, för stor osäkerhet, i de siffrorna, och jag tycker inte att det är seriöst och intellektuellt. Det är en bedömning som jag gör utifrån min bakgrund som forskare i just de frågorna. Där gör vi olika bedömning, helt enkelt. Bankskatten som vi diskuterar nu är ju ett förslag som ursprungligen kommer från . När jobbade på , vilken bedömning gjorde man då av vad den här skatten skulle betyda för sysselsättningen? Vad var bakgrunden till att man tyckte att det här var en bra skatt då men inte tycker så längre? Det kan väl inte bara vara så att man har hamnat i opposition, tappat ambitionen att vara ett regeringsbärande parti och lyssnat för mycket på lobbyisterna från , där för övrigt en statssekreterare som jobbade på när det här föreslogs är vd. Det är roligt att och jag delar forskningsbakgrund inom nationalekonomi. Däremot får man kanske lov att säga att det är lite svårt att ta en person seriöst som utifrån den erfarenheten har tagit med sig att man inte ska göra uppskattningar och bedömningar av den politik som man bedriver. Det är ju själva kärnan i forskning och för den delen i politiskt ansvarstagande att man så gott det går försöker att göra bedömningar och uppskattningar av politikens effekter. Men svenska folket kan såklart utvärdera det själva. Är det jag eller som har fått rätt? Jag har hävdat att den typ av hafsig och nonchalant finanspolitik som regeringen bedriver skulle leda till ökad arbetslöshet, lägre tillväxt och sämre använda skattepengar. å sin sida har mer menat att det är lugnt - överlåt detta till socialdemokratin, så fixar vi det! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har vi sett vad som har hänt. Jobbutvecklingen är sämst i , och vi har ett eskalerande våld på våra gator. Det har funnits pengar över till opinionsbildande myndigheter, men det har inte funnits pengar till och för att ha koll på vilka som faktiskt bor i det här landet. Det har heller inte funnits pengar för att polisen ska kunna få fler anställda och utökade befogenheter. Möjligtvis , fem över tolv, ska det tillföras mer pengar. Den här utvecklingen har dock pågått i länge, och i stället har valt att bygga ut bidragssystemen. Anledningen till att den här dåliga skatten inte infördes som styrde var helt enkelt för att skatten inte är något bra. Den är varken genomförbar på ett bra eller rättvist sätt eller har önskvärda effekter i den svenska ekonomin. får vi väl se om över huvud taget klarar av att införa den här skatten eller om det som vanligt blir ett stort hål i budget där det kommer att saknas . är det - en sista chans för att svara på frågan: Vem kommer att få betala den här skatten? Är det bankernas kunder, det vill säga de som har bolån, som ska betala extra ? Det handlar givetvis i stor utsträckning om arbetande familjer som på ännu ett sätt ska vara med och betala för olika bidragshöjningar. Eller är det bankens ägare, i stor utsträckning alltså tjänstepensionsföretag, det vill säga de framtida pensionärerna i , som ska få betala för de mycket stora bidragsutgifter i som man kan förvänta sig blir ännu större när bidragssystemen ska bli mer generösa och lättillgängliga för fler? Det är inget konstigt att det finns olika politiska åsikter, uppfattningar och värderingar. Jag är moderat. Som moderater uppskattar vi arbetslinjen. Vi tycker alltid att det ska löna sig att arbeta. Vi tycker att det är bra att det startas och drivs företag och har ingenting emot att den som arbetar eller startar ett företag också tjänar på det. Tvärtom, vi tycker att det är bra och att det driver samhället och hela landet framåt. Socialdemokraterna tycker att man ska höja bidragssystemen och tycker inte att man nödvändigtvis ska behöva arbeta för sin försörjning. Detta är kända fakta. Däremot bör man kunna vara överens om att man åtminstone så noggrant det går ska redovisa konsekvenserna av politiken. Är det de som ska få pension som ska betala, eller är det de som har bolån ? Det måste finnas ett svar på det, . låter möjligen som en papegoja. Oavsett hur mycket jag svarar på frågan ställer samma fråga igen och låtsas som om han inte har fått något svar. Jag kan svara igen. Det är nämligen så att vi just har sänkt skatten med 5 miljarder, och höjer vi den med ungefär 5 miljarder. Det blir plus minus noll. Ingen behöver alltså betala mer än i ursprungsläget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer säger att man ska göra bedömningar så gott det går, och det är precis det vi gör. Vi gör bedömningar som grundar sig i forskning och vetenskap, och vi redovisar dem på ett sätt som jag bedömer är både intellektuellt och seriöst - betydligt mer så än att visa exakta siffror som har så stora konfidensintervall att de blir, som jag bedömer det, meningslösa. Vi gör alltså exakt det som efterfrågar om än inte på det sätt som önskar. Jag bedömer att det här är mycket seriöst. Vad gäller bankskatten är det sant att inte införde bankskatt. Man hade inte kommit tillräckligt långt i processen. Däremot gick man till val på att införa bankskatten, och därför utgår jag från att ändå hade gjort en seriös bedömning av vad den skulle ha för effekt. Då hade man ju inte börjat med en skattesänkning. säger att vi har hål i budgeten. Jag kan bara konstatera att när lämnade hade vi ett strukturellt underskott på ungefär 35 miljarder. har vi återigen ordning och reda i statsfinanserna. Han säger också att moderater gillar när människor arbetar. Då bör man gilla socialdemokratisk politik, eftersom det är fler som arbetar nu än när styrde. Sedan säger han att det är bra att färre lever på bidrag. är det färre som lever på ersättningar och bidrag än när jobbade på . borde vara glad över att det är en socialdemokratiskt ledd regering och en socialdemokratisk finansminister. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.