ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810555 · 2021-03-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:555 En europeisk strategisk autonomi av (M) till Utrikesminister (S) EU:s säkerhets- och försvarspolitik har utvecklats snabbt . Den europeiska försvarsfonden, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och den årliga översynen (Card) är exempel på nya initiativ som sjösatts för att vidareutveckla detta politikområde. Syftet är bland annat att stärka EU:s möjligheter att ta ett större ansvar för säkerheten i dess närområde. är det angeläget att detta arbete inte hotar eller duplicerar den verksamhet som sker inom Nato. Nato utgör den militära ryggraden i den europeiska säkerhetsordningen, och det är enbart Nato som har ansvaret för det kollektiva försvaret i . Natos styrka är att det binder samman och , vilket skapar ett väsentligt mer kvalificerat och resursstarkt gemensamt försvar. EU:s medlemsländer kommer inte inom överskådlig tid att ha de nödvändiga militära resurserna för att ta ansvaret för det kollektiva försvaret i . I allt större omfattning talas om att EU bör öka sin strategiska autonomi. Det finns dock ingen enhetlig definition av vad som innefattas i detta koncept. Men det antyder att EU behöver minska sitt beroende av Nato och i dessa sammanhang. är behovet av det transatlantiska samarbetet högre än någonsin sedan det slut i ljuset av det försämrade säkerhetsläget i norra . Statsministern har själv kommenterat de risker som regeringen anser vara förbundna med att EU utvecklar en strategisk autonomi. I Ekot anförde statsministern att det var viktigt att diskutera den här frågan noggrant ”så att vi inte i vår iver att skapa ett starkt försvar bygger en situation som blir mer hotfull”. Den stora risken med strategisk autonomi är dock inte att bygger ett så starkt försvar att det skulle hota något annat land. Risken är snarare att det skulle sända signaler till att EU inte ser något behov av ett transatlantiskt samarbete och därmed får en övermäktig uppgift att hantera det kollektiva försvaret. å sin sida brukar ju välkomna olika initiativ som har potential att försvaga sammanhållningen inom Nato. Utvecklingen av en strategisk autonomi inom EU på säkerhets- och försvarsområdet skulle kunna generera detta. Vid återrapporteringen från framhöll statsministern att ”EU har en viktig roll att spela för fred och gemensam säkerhet. Det måste till en bred ansats där vi arbetar förebyggande och förtroendeskapande för att minska spänningar. Målsättningen måste vara gemensam säkerhet i ett globalt perspektiv.” Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande frågor till utrikesminister : Instämmer ministern i statsministerns uttalande att EU:s säkerhets- och försvarssamarbete kan riskera att hota andra länder och i så fall vilka länder? Hur vill ministern att EU ska verka för att minska spänningarna i närområde, och bör EU därvidlag ha en annan uppgift än Nato? Instämmer ministern i statsministerns uttalande att målsättningen måste vara gemensam säkerhet i ett globalt perspektiv och i så fall, vad innebär detta? Anser ministern att EU ska utveckla en strategisk autonomi inom EU:s säkerhets- och försvarspolitik?
ip · H810556 · 2021-03-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:556 Elleveranser i av (M) till Statsrådet (S) Glädjande nog planeras det för stora industriinvesteringar i . planer ställer dock frågan om elförsörjningen i norra på sin spets, skriver tidningen . bedömer att det krävs förstärkning av nätet i , något som kan innebära förseningar. I många artiklar i NSD har det konstaterats att det överskott som finns i norra , , inte ens är nära att räcka till för de stora industriprojekt som planeras av i av bland annat , Hybrit och Northvolt. När de tre aktörerna är igång krävs en medeleffekt på nästan , vilket motsvarar överskottet. Och det förutsätter att elproduktionen sker stabilt, något som bara gäller vattenkraften med en planerbar leverans av el. tillkommer även planer på grön ståltillverkning. Bolaget planerar en elförbrukning på i full drift, vilket kräver en medeleffekt av . ”Det krävs en förstärkning av nätet. Vi har haft en dialog med bolaget och som vi ser det initialt måste vi dra en ny ledning på (kV) till Svartbyn. Sannolikt från Messaure, säger , teknisk direktör vid ().” planerar att starta bygget och produktionen 2024. Detta med en teknik som ännu är oprövad. Och en ny 400 kilovoltsledning kräver en tillståndsprocess, något som ofta blir utdraget, skriver NSD. Energibehovet i norra innebär att energiproduktionen måste utökas kraftigt, och det får naturligtvis även konsekvenser för . I medierna har statsrådet gett uttryck för att det skulle handla om överföringskapacitet som orsakar el- och effektbrist i , men industrins utbyggnad i norra kommer alltså att kräva att mycket energi tillförs även i norra . Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vad har statsrådet och regeringen för målsättning för att öka tillgången på förutsägbar och planerbar energiproduktion i norra ? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder på kort sikt för att öka tillgången på planerbar leverans av el i ? Vilken beräkning av ökningen av energibehovet i norra har skett hos ansvariga myndigheter för att säkerställa att industriprojekt inte försenas på grund av brister i energiförsörjningen?
ip · H810557 · 2021-03-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:557 och vindkraftsutbyggnaden i av (M) till Statsrådet (MP) Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i , vilket påverkar väldigt många människor som bor i de områden som berörs. Det rör sig om såväl den psykosociala livsmiljön som buller. Den som har valt att bo vackert kustnära har gjort det för att man vill leva i en livsmiljö som ger en vacker och naturnära utsikt. Den som har valt att bo långt från stadsnära områden vill göra det för att njuta av den livsmiljö och tystnad som man får på landsbygden. När det då byggs stora vindkraftsparker får det en stor påverkan på alla som bor i närheten. har inte något regeringsuppdrag att ta fram en policy eller riktlinjer för att vägleda kommuner och andra aktörer i hur en vindkraftsutbyggnad ska kunna ske utan negativ påverkan på de boendes psykosociala livsmiljö, buller eller andra störande faktorer. Det berättade man i samband med en information till civilutskottet om verksamhet. Det kan finnas brister där det inte finns något uppdrag till någon myndighet att ta fram en övergripande översiktsplanering för hela av hur mark ska användas. I ett skriftligt svar på en fråga från mig anser den tidigare bostadsministern att det inte behövs något uppdrag till för att säkerställa en god livsmiljö för den som påverkas av vindkraftsutbyggnaden i . Det är ett svar som kan uppfattas som mycket provocerande av dem som berörs av utbyggnaden i sin närmiljö. Tyvärr gavs samma svar även i en interpellationsdebatt med den dåvarande bostadsministern. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge ett uppdrag att vägleda i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativ påverkan avseende buller, psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på de närboende? Om statsrådet även nu anser att det inte krävs ett uppdrag för att vägleda kommunerna i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativa konsekvenser för de närboende – avser då statsrådet att förändra fler delar i uppdrag som har liknande frågeställningar? Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förbättra den lokala demokratin så att kommunernas inflytande och påverkan stärks rörande vindkraftsutbyggnad i ?
ip · H810558 · 2021-03-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:558 Klimatsäkring av utsatta städer av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) är med sitt geografiska läge hårt utsatt för kommande klimatförändringar. När extremväder blir allt vanligare riskerar stora delar av staden att hamna under vatten, som allt större värden ackumuleras i stadskärnorna i takt med urbanisering och befolkningstillväxt. Därför måste klimatsäkras , enligt grova beräkningar av till en kostnad av . Det inkluderar bland annat att bygga så kallade stormportar vid mynning. Finansieringsansvaret för dessa kostnader är oklart. Regeringen har tidigare hänvisat till privata fastighetsägare och kommunen. riskerar också statlig samhällsviktig infrastruktur och statliga intressen att drabbas, och de samlade samhällskostnaderna blir stora vid eventuella skador. Ansvarsfördelningen bör därför tydliggöras och fördelas för att underlätta att klimatsäkringen sker inom rimlig tid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är ministern beredd att tillsätta en utredning för att klargöra ansvaret för klimatsäkringen av utsatta städer såsom ?
ip · H810560 · 2021-03-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:560 framtid av (SD) till Infrastrukturminister (S) är en viktig del i landets infrastruktur, och flygtrafiken till och från flygplatsen är absolut nödvändig för många regionala flygplatser runt om i landet. I den rådande pandemin har dock flygresandet minskat dramatiskt, och det kommer att ta innan flygtrafiken har återhämtat sig från sviterna av coronapandemin. Mitt i den situationen startar en process där en förtida stängning av aktualiseras. Regeringen ger inga tydliga besked, men bakom kulisserna kan man skönja ett aktivt arbete där ska stängas. En rapport hemligstämplas, och inte ens får ta del av rapportens innehåll. Flygbolaget avser i ett första skede att lämna men inser snart att de inte bereds samma möjlighet att bedriva sin verksamhet på . Bra beslutar därför att stanna kvar på . Ett privat initiativ är berett att på rent affärsmässiga grunder att överta verksamheten på från Swedavia. Regeringen agerar undfallande i fråga om framtid, vilket är märkligt. är en viktig del av landets infrastruktur och beredskap och försörjer stora delar av landet med snabba och effektiva flygförbindelser. kan också vara en viktig del av flygets nödvändiga omställning till klimatneutrala flygtransporter. I en mycket snar framtid kan spela en viktig roll i utvecklingen av elektrifierade regionala flygtransporter, då utvecklingen mot den typen av flygplan går mycket snabbt. Har verkligen råd att försitta den chansen att ta på sig ledartröjan i flygets omställning? Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister : Är ministern beredd att låta privata aktörer överta driften av ?
ip · H810561 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:561 Områdespoliser i alla kommuner av (C) till Statsrådet (S) har , bland annat genom budgetsamverkan mellan C, L och regeringen fått stora resursförstärkningar. Målet är att 2024 ska ha 10 000 fler poliser. Trots det har ännu inte kunnat säkerställa minimibemanningen av områdespoliser i en tredjedel av lokalpolisområden med utsatta områden enligt . Än mindre har områdespoliser, i tillräcklig omfattning, nått alla kommuner. Det gäller i hela landet, också i min valkrets . I har till exempel samtliga partier i kommunfullmäktige i ett öppet brev påpekat att de inte ens fått en enda dedikerad områdespolis till kommunen. vill se en polis nära medborgarna. De lokala områdespoliserna är väsentliga i det brottsförebyggande och brottsförhindrande arbetet. De kan öka tryggheten, bygga upp lokalkännedom och samverka för att tidigt fånga upp unga som riskerar hamna snett. Det är allvarligt att inte områdespoliser i tillräcklig omfattning finns i alla utsatta områden. I är målbilden att antalet ska tredubblas till 2024. I utsatta områden är målet en områdespolis per 5 000 invånare. Nationellt bedöms av den samlade polisinsatsen gå till områdespoliser. För att minska antalet utsatta områden är det nödvändigt att öka antalet områdespoliser men också säkra att de finns i alla kommuner. Det är viktigt för att stoppa nyrekrytering och småbrott i ett tidigt skede. I det arbetet är områdespoliserna av stor betydelse även i de kommuner som inte har stora problem med kriminalitet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att säkerställa att landets samtliga kommuner får områdespoliser? Är statsrådet och regeringen beredda att ange ett mål för antalet områdespoliser i samtliga av landets kommuner?
ip · H810562 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:562 Omvandling från lokaler till bostäder av (M) till Statsrådet (MP) gav regeringen i uppdrag att se över förutsättningarna för att omvandla kontor till bostäder. Av framgår att varken detaljplaneprocessen, lovprocessen eller byggprocessen förefaller vara generella hinder för att omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer. Däremot konstateras att bristande lönsamhet utgör ett hinder, kostnaderna för att bygga om är ofta stora, momsreglerna är ofördelaktiga och intäkterna är sannolikt lägre för bostäder än för samma utrymme som lokaler till följd av dagens hyressättningssystem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att arbeta för att göra det mer lönsamt att omvandla lokaler till bostäder?
ip · H810563 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:563 Friår av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen förbereder ett lagstiftningsförslag som säger sig ska förbättra omställningen på svensk arbetsmarknad. En överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter ligger till grund för beredningsarbetet. Vad som sålts in som en historisk seger för att underlätta omställningen för företag och anställda visar sig dock vara en ny version av den av redan utdömda friåret. röstade ned ett liknande förslag. har låtit analysera de offentligfinansiella effekterna av att låta medarbetare som varit anställda få studera , med en ersättning som motsvarar av lönen – i enlighet med parternas förslag. Enligt analysen ligger bottenplattan på , men kostnaden kan komma att fördubblas vid fullt utnyttjande. I en tidigare statlig utredning med likalydande innehåll, Tid för utveckling, beräknades utgifterna för staten till . förkastar helt följdriktigt förslaget och kallar det ett friår light i tidningen . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Kommer ministern att gå fram med liggande förslag, enligt parternas utkast till överenskommelse? På vilket sätt avser ministern att finansiera reformen, om den genomförs i sin nuvarande utformning? Hur bedömer ministern att förslaget kommer att bidra till att skapa fler jobb för unga, om det genomförs i nuvarande form?
ip · H810564 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:564 Yrkeschaufförers arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Yrkeschaufförers arbetsmiljö påverkas av klimatdebatten. Underhållsskulden av vägar beräknas till 20 miljarder. Framför allt är det vägarna utanför tätorter som blir sämre. Potthål och bristfälliga lagningar både skadar fordon och gör färden mindre säker och mer obekväm. Städerna försöker alltmer bygga bort tillgängligheten och skapar mindre rondeller och färre möjligheter till att tillfälligt kunna stanna med fordon för lastning. I kombination med strikta kör- och vilotidsregler så är dagen svårplanerad för yrkeschaufförer. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern ta initiativ för att förbättra yrkeschaufförers arbetsmiljö med anledning av den pågående klimatdebatten?
ip · H810565 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:565 Den ökande arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) befinner sig mitt i en arbetslöshetskris som kommer att förvärras. Den ökande arbetslösheten drabbar först och främst alla de människor som inte kommer att ha ett jobb att gå till och därmed inte har en egen försörjning. Men den innebär också stora kostnader för statskassan och riskerar att tränga undan viktiga satsningar på välfärd och rättsväsen. Innan den djupa ekonomiska krisen bröt ut, till följd av coronapandemin, hade 27 av 28 EU-länder använt högkonjunkturen till att minska arbetslösheten. var dessvärre inte ett av dem. var den enda av alla EU:s medlemsstater som ökat arbetslösheten . Det säger en del om i vilket skick gick in i krisen. Dessvärre sticker ut även under krisens gång. Arbetslösheten ser ut att öka snabbare i än i många andra jämförbara länder. Hade utvecklats på samma sätt som exempelvis , och räknar IMF med att 100 000 jobb skulle kunna ha räddats, och räknar med att 80 000 jobb skulle kunna ha räddats. Arbetslöshetsnivån väntas i snitt stiga från år detta år. Effekterna av pandemin kommer att påverka arbetsmarknaden . Både arbetsgivare och arbetssökande behöver ställa om och vara aktiva. Minfråga till arbetsmarknadsminister är därför: Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten?
ip · H810566 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:566 Brottsofferperspektivet när det gäller barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Pedofili är en sexuell avvikelse som innebär ett varaktigt sexuellt intresse för barn. straffas pedofili när sexuella handlingar mot barn genomförs. Huvudsakligen straffas våldtäkt mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och sexuellt övergrepp mot barn. I pandemins spår ökar anmälningar om sexualbrotten mot barn. För varje barn som blir utsatt för övergrepp är det en skam för samhället, och tyvärr upplever även barnet skam. Om brotten anmäls blir det i offrets liv. Förövaren upplever skam först när denne blir påkommen. Barn är väldigt utsatta och tycker oftast att det säkraste de kan göra är att inte berätta för någon. Eftersom pedofili är ett personlighetsdrag hos gärningsmannen är risken för återfall i sexualbrott mot barn i allmänhet hög. En möjlighet att förhindra att fler barn ska drabbas är att på riktigt skydda barnen mot personer med pedofil läggning. Regeringen har infört avskaffad preskription för våldtäktsbrott och könsstympningsbrott som begåtts mot barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ämnar ministern verka för att helt avskaffa preskriptionstiden för sexualbrott mot barn? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att tidigare dömda pedofiler inte har möjlighet att få anställning i yrken där de kommer i kontakt med barn? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att se över möjligheten att ge dessa personer ett utvidgat kontaktförbud där det finns barn?
ip · H810567 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:567 Ett ökat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) tillträdde som ny jämställdhets- och bostadsminister. I samband med presskonferensen ägnades en övervägande majoritet av tiden åt uppdraget som jämställdhetsminister, endast ägnades åt uppdraget som bostadsminister. inledde med att meddela att uppdraget som bostadsminister inte enbart handlar om bostadsbyggande. Det är korrekt, men en mycket stor del gör det. Bostadsbyggandet ökade men når fortfarande inte upp till mål. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att öka bostadsbyggandet?
ip · H810568 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:568 Hyrköp och ombildning till ägarlägenheter av (M) till Statsrådet (MP) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle återkomma med förslag som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter samt ett tillkännagivande om att utreda ett hyrköpssystem. Regeringen har dock inte vidtagit några mer betydande beredningsåtgärder för att gå till mötes. har , i enlighet med förslaget från i civilutskottets betänkande 2020/21:CU7, åter tillkännagivit för regeringen att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter samt att ett hyrköpssystem bör utredas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för ett förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter samt verka för att regeringen tillsätter en utredning om ett hyrköpssystem enligt tillkännagivande?
ip · H810569 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:569 Investeringsstöd till hyresbostäder av (M) till Statsrådet (MP) återinförde regeringen tillsammans med och Liberalerna investeringsstöden till hyresbostäder. Sedan stöden infördes har totalt budgeterats för ändamålet. Subventionerna är således ytterst kostsamma och har visat sig mycket ineffektiva. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att avveckla investeringsstöden, och när kan det i så fall ske?
ip · H810570 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:570 Enskilda avlopp av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I finns omkring 830 000 fastigheter som inte är anslutna till kommunala avloppsreningsverk. Av de 697 000 fastigheter som har vattentoalett saknar längre rening utöver slamavskiljning. har okänd rening. Utredningar visar att cirka 180 000 anläggningar inte uppfyller de grundkrav för att skydda hälsa och miljö som kom . Regeringen har uttryckt att de av miljöskäl önskar öka takten i att åtgärda och byta ut dåliga enskilda avlopp. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att säkerställa att detta sker kostnadseffektivt och utan stora kostnader för den enskilde?
ip · H810571 · 2021-03-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:571 Mobilitetspaketets framtid av (SD) till Infrastrukturminister (S) antogs det så kallade mobilitetspaketet av . Beslutet har kritiserats av främst och , och dessa båda länder har även lämnat in en överklagan till . EU:s transportminister försöker dessutom riva upp beslutet, och det kan väl tolkas som att hon i första hand agerar utifrån rumänska intressen. Formellt ska kommissionen ha en neutral roll och agera för medlemsstaternas bästa. , , replikerade snabbt på beställda konsekvensstudier, två till antalet. NLA konstaterar att dessa studier bekräftar problemen med brevlådeföretag. Mobilitetspaketet har arbetats fram i syfte att bekämpa social dumpning och begränsa missbruket av cabotage- och kombiregler. Mobilitetspaketet är ett viktigt verktyg för att skapa en sund transportmarknad där seriösa åkeriföretag har en chans att överleva. Mobilitetspaketet ska också bekämpa de slavliknande villkor som många av förarna från bland annat och lever under. Det är med oro hela transportbranschen ser hur EU:s transportminister nu försöker riva upp beslutet. Med anledning av detta vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att försvara det antagna mobilitetspaketet?
ip · H810572 · 2021-03-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:572 Bostäder i strandnära lägen av (M) till Statsrådet (MP) tillsatte regeringen, som en konsekvens av januariavtalet, en utredning med uppdrag att se över strandskyddet. – Förslagen ska dels syfta till att förbättra förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Så sa dåvarande miljö- och klimatminister i samband med att direktiven offentliggjordes. presenterades betänkandet 2020:78 Tillgängliga stränder – ett mer differentierat strandskydd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att totalt sett öka eller minska byggandet längs våra stränder med utgångspunkt i de förslag som framläggs i utredningen?