ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810396 · 2021-02-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:396 Företagens tilltro till rättsstaten av (C) till Näringsminister (S) En fri ekonomi lägger grunden för välstånd. Marknadsekonomi, med goda förutsättningar för entreprenörskap, konkurrens och privata investeringar, är en förutsättning även för offentliga investeringar i vår gemensamma ekonomi, likt välfärd och statens infrastrukturprojekt. Det ekonomiska indexet Economic Freedom of the World Index mäter graden av marknadsekonomi i drygt 160 länder och publiceras . Indexet består av fem huvudområden: statens storlek, rättssystemets kvalitet, penningpolitikens kvalitet, öppenhet mot omvärlden och regleringar. Indexet byggs av offentligt tillgänglig statistik och på expertbedömningar från bland annat undersökningar. låg på 19:e plats, men i den senaste publicerade rankringen hamnar på 46:e plats. Docenterna i nationalekonomi och , verksamma vid , , publicerade en debattartikel i som aktualiserar problemen med att tappar på rankningen och resonerar om orsakerna. I indexet tappar i området ”rättssystemets kvalitet”. Minskningen beror främst på två variabler: ”polisens pålitlighet” och ”hur ingångna avtal upprätthålls rättsligt”. Måttet på polisens pålitlighet bygger på och bygger på uppfattningar bland företagare och näringsidkare världen över. och pekar på att det finns omfattande forskning kring sambandet mellan ekonomisk frihet och tillväxt där just rättsstatens kvalitet verkar spela störst roll för att främja en god ekonomisk utveckling. Tilltron till polis och rättsväsen är således inte bara avgörande för människors trygghet utan också viktigt för vår ekonomiska utveckling och vårt välstånd. Den svenska rättsstaten är stark, men att tilltron till rättsväsendet sjunker hos landets företagare är en utveckling som är viktig att ta på allvar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilket samarbete finns mellan och för att öka tilltron till rättsstaten hos landets företagare? Avser regeringen att vidta ytterligare insatser för att stärka företagens tilltro till rättsstaten? Ser regeringen behov av ytterligare insatser för att stärka förutsättningarna för att ska ha en stark marknadsekonomi?
ip · H810397 · 2021-02-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:397 Ersättningsenergi för bensin och diesel av (M) till Statsrådet (S) importerar all råvara till bensin och diesel som vi förbrukar till våra fordon från utlandet. Detta till stora kostnader och dessutom energi som är fossil. För att ersätta all bensin och diesel som förbrukas och i stället gå över till vätgas eller elektrifiera kommer det att krävas i el-energi eller motsvarande i vätgas. Transportbranschen kan relativt snabbt ställa om till en elektrifiering, och vätgastekniken finns runt hörnet. Dessutom är svenska tillverkare av lastmaskiner, bilar och lastbilar långt framme i utvecklingen. Detta kräver dock infrastruktur, och det kräver motsvarande energimängd. Dessutom krävs antingen lagringsmöjligheter för all den sol- och vindenergi som krävs, eller energi som är planeringsbar. Redan nu importerar vi fossil energi från bland annat vid vissa tider motsvarande ett kärnkraftverk i storlek med det nedlagda . Vi har med andra ord blivit mer beroende av utländsk fossil elenergi . De olika scenarier som syns är att antingen göra oss än mer beroende av utländsk fossil elenergi då vi nu snabbt ställer om till nya lastbils- och bilbränslen eller att stoppa upp den accelererande elektrifieringen av transportsektorn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets uppfattning att en omställning av fordonsparken till elektrifiering skulle innebära att skulle behöva producera mer fossilfri el och, i så fall, vilka åtgärder kan då bli aktuella? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att öka produktionen av fossilfri el till konkurrenskraftiga priser ? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska import av el från fossila källor?
ip · H810398 · 2021-02-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:398 Åtgärder för bättre djurskydd vid handel med djur av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Vid en försäljning av en häst har säljaren ett extra ansvar att bevisa att hästen inte har några fel vid köpets övergång. Frågan är hur många hästar som är helt perfekta om man tittar på alla röntgenplåtar och vilken relevans eventuella röntgenfynd har på användandet av djuret. vittnar säljare om att köpare går fria från ansvar att ge hästen den omvårdnad som hästen behöver. Köparen missköter helt enkelt hästen, ofta på grund av okunskap och bristande erfarenhet. När man kommer till en hästköpare som inte har tagit hand om hästen på ett korrekt sätt och det har uppkommit skador som man skyller på säljaren och vill ”reklamera” hästen har säljaren i princip inte något att säga till om. Ord står då mot ord. betalar hästen en hårt pris med sitt välbefinnande och i många fall sitt liv då luckor i konsumentlagen leder till utdragna rättsprocesser och inte heller djurskyddslagen täcker upp ordentligt för att skydda. Vid en tvist har nämligen köparen hästen kvar i sin ägo och har inte förmågan eller viljan att ta om hand om den på rätt sätt. I stället väljer man då att avliva hästen, och det kan utgå försäkringspengar om det finns en fullförsäkring. Veterinärer vittnar också om att dessa fullförsäkringar skapar ett incitament för hästägare att utnyttja dem och få hästen avlivad. En annan orimlighet är att säljaren inte har någon möjlighet att få träffa djuret eller att kontrollera djuret via ombud så länge djuret finns hos köparen. Rimligt vore att säljaren hade rätt att personligen få träffa djuret eller att via ombud, till exempel en veterinär, besikta vilket skick djuret är i när det är hos köparen. Köparen kan med nuvarande lag gravt missköta ett djur men ändå gå skadefri på djurets bekostnad. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förebygga och motverka djurköpare som inte sätter djurens bästa främst? Hur ämnar statsrådet verka så att svensk lag utformas och för att de lagar som omfattar djur harmoniseras med varandra i syfte att djuren skyddas och inte utsätts för onödigt lidande?
ip · H810399 · 2021-02-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:399 Ungas avtagande framtidshopp av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) släppte Ungdomsbarometern rapporten 2021. Rapporten bygger på enkätsvar från cirka 18 000 ungdomar i åldersspannet 15–och mäter attityder, framtidshopp med mera. Åldersspannet utgörs med andra ord uteslutande av den så kallade generation Z. Det är naturligtvis ytterst vanskligt att dra stora växlar av resultatet av en enskild studie, men då Ungdomsbarometern genomför en motsvarande studie kan vissa trender urskiljas. Delar av resultatet är därutöver svåra att tyda och analysera vad de faktiskt säger om en ungdom. En av de största identiteterna bland unga är exempelvis att vara en ”hundmänniska”. Exakt vilka slutsatser som kan dras av det – utöver att det återfanns fler hundmänniskor än kattmänniskor bland respondenterna – är svårt att säga. Likaså kan såväl intresset för enskilda sakfrågor som ungas självvalda begrepp för att beskriva den egna identiteten sannolikt knytas till rådande trender och samhällsfrågor. Vidare kan antas att det, som så ofta, föreligger en underliggande tendens att beskriva sig själv (i detta fall sin identitet) med begrepp som man tror uppskattas av andra. Trots problematiseringen ovan pekar rapporten tydligt ut ett stort problem, nämligen ett stort tapp gällande ungas framtidshopp. Unga är enligt rapporten mer oroliga för än , och är det mindre än hälften som känner sig hoppfulla om framtiden. har andelen som instämmer helt med påståendet ”Jag har stora möjligheter att påverka min egen framtid” sjunkit, och instämmer helt i att de har stora möjligheter att påverka sina liv här och . Som en av två riksdagsledamöter som faktiskt ryms inom åldersspannet för studien berörs jag naturligtvis av dessa dystra siffror. Därför hoppas jag att partipolitiska åsiktsskiljaktigheter kan åsidosättas till förmån för att gemensamt försöka bidra till att ungas framtidshopp, och uppfattning av att själva kunna påverka sina liv, stärks. Mot bakgrund av det ovanstående önskar jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka ungas framtidshopp och deras uppfattning av att kunna påverka sina egna liv?
ip · H810402 · 2021-02-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:402 Brottslighet kopplad till personlig assistans av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) har rapporterna om den avskyvärda brottsligheten kopplad till den personliga assistansen varit lika många som nedslående. Där framkommer det hur den organiserade brottsligheten, på svenska skattebetalares bekostnad, tillskansar sig miljardbelopp. Utan åtgärder riskerar den personliga assistansen att bli ökänd som den organiserade brottslighetens finansiär och möjliggörare. Detta skulle vara djupt olyckligt då assistansersättning utgör en förutsättning för många med funktionsnedsättning att kunna leva sitt liv på samma sätt som personer utan funktionsnedsättning. har försökt komma åt felaktiga utbetalningar och till viss del lyckats. återkrävde myndigheten inom assistansersättningen. var återkraven rekordhöga, då felaktigt utbetalats och återkrävts. finns uppskattningar på att eller mer av alla utgifter på assistensområdet går till felaktiga utbetalningar, varav en majoritet av återkraven rör bidragsbrottslighet. Det skulle innebära att den årliga felaktiga utbetalningen ligger på runt 3 miljarder, det vill säga cirka sju gånger så mycket som eller 25–60 gånger så mycket som åren . En av anledningarna till att denna ohållbara situation har uppstått är den så kallade brukarimporten där dagens liberala regelverk för arbetskraftsinvandring utnyttjas. Det är uppenbart att detta inte kan få fortgå och att regelverket för arbetskraftsinvandring måste förändras. För att komma till rätta med fusk, utnyttjande och brottslighet måste det nuvarande regelverket kring arbetskraftsinvandringen ändras. har presenterat ett förslag som skulle komma åt fusk/utnyttjande, undanträngning av invånare i utanförskap, den ekonomiska obalansen och kompetensutvisningarna. Vi vill lägga lönegolvet runt den svenska snittlönen för en fri arbetskraftsinvandring och införa en näringsprövning för de arbeten där månadslönen understiger densamma. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ ämnar regeringen vidta för att komma åt brottslighet kopplad till assistansersättningen? Är regeringen beredd att justera upp lönegolvet för en fri arbetskraftsinvandring till svensk snittlön och införa en näringsprövning för de arbeten där månadslönen understiger densamma?
ip · H810403 · 2021-02-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:403 Organiserad brottslighet hos Arbetsförmedlingen av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) meddelade Arbetsförmedlingen att personer med kopplingar till organiserad brottslighet har infiltrerat myndigheten för att kunna utnyttja välfärdssystemet. Myndigheten har inom verksamheten identifierat flera anställda som fungerat som infiltratörer. Personerna har anställts enligt ordinarie rekryteringsprocesser. De söker sig således in i myndigheten och lär sig arbetssättet och regelverken i syfte att utnyttja myndigheten. Utifrån denna information ställde jag en skriftlig fråga till arbetsmarknadsminister om hon avser att verka för att ta fram förslag som stramar upp anställningskraven på Arbetsförmedlingen och andra svenska myndigheter. Svaret från civilminister är nej. Hon har inte för avsikt att agera i frågan. I stället meddelar att hon har förtroende för ledningen på Arbetsförmedlingen och deras förmåga att hantera frågan. Detta trots att problematiken uppstått under dagens myndighetsledning. Regeringen säger sig agera både mot organiserad brottslighet och brott mot välfärdssystemet. Svaret från tyder på något helt annat. En av landets största myndigheter har identifierat att personer med kopplingar till kriminella nätverk lyckats bli anställda med dagens rekryteringsprocesser. Trots detta vill och regeringen inte vidta några åtgärder. Det ter sig orimligt. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att personer med brottsligt uppsåt inte anställs på Arbetsförmedlingen där det redan är klarlagt att problematiken finns?
ip · H810404 · 2021-02-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:404 Järnvägen – av (M) till Infrastrukturminister (S) har ny järnväg mellan och planerats. Turerna har varit många och bakslagen likaså. , och de mellanliggande kommunerna har haft samråd med och regeringen. Alliansregeringen planerade för byggstart , men efter valförlusten 2014 grusades dessa planer, trots att efter ett besök i under valrörelsen lovade en skyndsam utbyggnad. Sträckningen –är högt trafikerad, och en väl fungerande infrastruktur är viktig för en sammanhållen arbetsmarknadsregion. väljs tåget bort på grund av en föråldrad infrastruktur och få avgångar. Detta är dåligt inte bara för dem som åker utan även för miljön. Besvikelsen för dem som hoppats se en ny, modern järnväg i närtid är stor. Men planerna finns kvar, och med det hoppet. uppstår andra, och för kommunernas utveckling, stora problem. Flera olika korridorer för den nya järnvägssträckan är inritade, och kan inte utesluta några. I dessa potentiella korridorer sker ingen utveckling, inga nya bostäder byggs, ingen stadsutveckling sker och människor som redan bor i området är oroliga och rädda för att de ska bli tvungna att överge sina hem. De ständiga bakslagen, och regeringens brutna löften, lägger en våt filt över enorma områden. Detta är inte hållbart. har även en konflikt mellan Försvarsmaktens riksintresse av landområden vid Bråt i och en av planerade korridorer uppstått. Detta riskerar att ytterligare försena den nödvändiga och efterlängtade järnvägssatsningen. Denna process har redan pågått för länge och får inte förhalas ytterligare. Min fråga till infrastrukturminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skynda på processen kring järnvägen så att inte för mycket utveckling i berörda kommuner stannar av, och för att konflikt med riksintressen inte fördröjer järnvägsprojektet ?
ip · H810405 · 2021-02-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:405 Arbetslösheten i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har EU:s sjätte högsta arbetslöshet, enligt senaste statistik. Regeringens mål om att skulle få lägst arbetslöshet i EU slutade i stället på jumboplats. har antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen ökat och uppgår till nästan 460 000 personer. Bakom varje siffra finns en människa som inte får möjlighet att ingå i en arbetsgemenskap, och där finns familjemedlemmar och barn som inte får se mamma och pappa gå till jobbet. Regeringens passivitet under coronakrisen är en delförklaring till de usla arbetslöshetssiffrorna. Stödpaketen har varit otydliga och byråkratiska och har inte kommit fram . Regeringens senfärdighet har slagit hårt mot till exempel restaurang-, service- och handelssektorerna. Restaurangerna i slamrar i sina kastruller för att regeringen ska lyssna på dem. Men även innan coronakrisen stod regeringen handfallen när det gällde arbetslöshetsbekämpningen. Paradskeppet ”etableringsjobb” blev en tummetott. Traineejobben fick läggas ned. Kvar finns de utskällda ”extratjänsterna” som kostar och som ger svaga resultat. Till det ska sägas att regeringen chockhöjde bidragsnivåerna i arbetslöshetsersättning, till priset av 40 000 färre jobb – allt enligt . Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Vad gör ministern och regeringen för att minska höga arbetslöshet – inte minst bland unga? Kommer ministern och regeringen att återställa från de höjda nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen till de tidigare nivåerna så att drivkrafterna till arbete ökar? Vilken dialog sker mellan ministern och de branscher som brukar anställa flest unga, så att fler effektiva åtgärder kan tas fram för att minska arbetslösheten?
ip · H810406 · 2021-02-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:406 Gränspendling av (C) till Statsrådet (S) När den norska gränsen stängts är det många gränspendlare i och som har drabbats. I medier kan man läsa om svenskar som kan åka till sina jobb. Vissa har valt att tillfälligt flytta till för att kunna arbeta och få lön, men får då lämna sin familj i . SVT lyfte ett exempel med en person som bor från sitt arbete i men ändå blev tvungen att tillfälligt flytta till och inte kan åka hem till familjen med anledning av de svenska och norska restriktionerna. Andra personer har inte den möjligheten utan riskerar i stället att hamna utan lön och ersättning. Företagen de är anställda på i har inte arbetsbrist och kan därmed inte korttidspermittera. De uppmanas då att ta ut semester eller leva utan lön – inget skydd inträder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att gränspendlare till inte ska drabbas ekonomiskt och för att åter möjliggöra gränspendling?
ip · H810407 · 2021-02-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:407 Statsbidraget till etniska organisationer av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Undertecknad har tidigare under innevarande i en skriftlig fråga (2020/21:864) lyft upp problem som finns med att av skattebetalarnas pengar genom Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) går till organisationer bildade på etnisk grund. MUCF har haft uppdraget att fördela det statsbidraget det rör sig om. fördelades medlen av dåvarande . Mot bakgrund av att till följd av en extremt oansvarig invandringspolitik har blivit ett mycket segregerat land, där rena parallella samhällsstrukturer förekommer, så är det problematiskt att staten finansierar etniska organisationer på det sätt som sker. Ett krav för att en organisation ska komma i fråga för det aktuella statsbidraget är att den till övervägande del har medlemmar med utländsk bakgrund. Det är inte långsökt att tänka sig att mångmiljonstöd till organisationer som sysslar med att organisera invandrade personer på etnisk grund skulle kunna bidra till att underminera etablering och anpassning till det svenska samhället. MUCF:s årliga redogörelser till regeringen om användning och effekter av statsbidraget till etniska organisationer ger ytterligare grund för att ifrågasätta vilken samhällsnytta statsbidraget faktiskt har. meddelade MUCF att det blir 48 olika organisationer som får dela på statsbidraget avsett för etniska organisationer. Bland dessa förekommer precis en rad organisationer som kan kopplas till invandrargrupper i vilka många personer står utanför det svenska samhället sett till bland annat omfattande arbetslöshet med mera. Rätten att organisera sig i föreningar är given, men det innebär inte att det är givet att det därför är en bra idé att finansiera vilka organisationer som helst med mångmiljonbidrag av skattebetalarnas pengar genom statliga myndigheter. Problem kring statsbidraget till etniska organisationer finns också i form av fall med bidragsfusk och extremism, ska tilläggas. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilken påverkan bedömer ministern att statsbidraget till etniska organisationer har på problemet med segregation, parallella samhällsstrukturer och liknande i ? Avser ministern att agera för förändringar gällande statsbidraget till etniska organisationer och den berörda förordningen, och i så fall vilka förändringar?
ip · H810408 · 2021-02-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:408 Anpassningar i färdtjänstlagen av (SD) till Infrastrukturminister (S) ligger färdtjänstlagen under transportlagstiftningen till skillnad från tidigare då den låg under socialtjänstlagen; den flyttades 1997. Det har medfört att färdtjänsten, som ska vara ett hjälpmedel som underlättar vardagen, i stället försvårar för vissa att ta sig mellan skola/bostad och fritidsaktivitet. De barn, ungdomar och vuxna som sitter i rullstol och som har rätt till färdtjänst får endast ha med sig en rullstol. Om de ägnar sig åt en sport som kräver en specialutrustad rullstol, en rullstol anpassad till sporten, får den inte följa med i bilen. Det är som att jämföra med att åka till en tennisbana utan ett racket eller till isbanan utan skridskor. Rullstolen är ens redskap inom parasporten. Lika stort problem är det att man inte har rätt att åka direkt från skolan till en fritidsaktivitet. får en färdtjänstresa endast ske mellan bostaden och skolan. Vi vet att folkhälsan för personer med ett funktionshinder är sämre än för övrig befolkning. Att då försvåra en resa man har rätt till för att idrotta ter sig anmärkningsvärt. Bland annat har uttryckt oro för detta. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att se över och anpassa färdtjänstlagen så att barn och unga kan idrotta utan regelkrångel? Kommer ministern att se över och anpassa färdtjänstlagen så att man kan få ta med sig en extra rullstol (utrustning) för att kunna utöva sin parasport?
ip · H810410 · 2021-02-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:410 Sjukersättning efter skönhetsoperationer av (SD) till Statsrådet (S) Skönhetsoperationer kan ge rätt till sjukpenning oavsett om de är medicinskt betingade eller ej. Enligt rättspraxis ska arbetsförmågan hos en person som har genomgått en operation bedömas utifrån det sjukdomstillstånd som råder före och efter ingreppet, inte utifrån anledningen till operationen. Enligt bedömningar gjorda av utförs dock omkring 25 000 plastikkirurgiska ingrepp i , och siffran ökar stadigt då detta är en starkt uppåtgående trend. Även kirurgiska ingrepp utförda i andra länder med utländska sjukintyg blir allt vanligare, och även dessa kan ge rätt till sjukpenning. Detta skapar en stor ekonomisk belastning både för företag och för staten i utgifter som rimligtvis borde täckas av den enskilde när man väljer att genomföra ett icke medicinskt betingat ingrepp som medför att arbetsförmågan blir nedsatt. Små företag kan drabbas hårt då sjukskrivningen kan komma plötsligt, med en tidsperiod som kan komma att förlängas av komplikationer efter ingreppet. Med anledning av ovanstående ställdes frågan till om regeringen avser att vidta åtgärder för att kostnaderna för frånvaro från arbete på grund av rena skönhetsoperationer och icke medicinskt betingade ingrepp inte ska belasta arbetsgivare och samhälle. Regeringen uppger att det mot bakgrund av de svåra gränsdragningsfrågor som kan uppkomma inte finns någon intention att vidta några åtgärder gällande rätten till ersättning vid olika sjukdomstillstånd men att regeringen följer frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att en person som självmant planerar ett icke medicinskt motiverat kirurgiskt ingrepp ska ges rätt till ersättning från företag och samhälle på grund av svåra gränsdragningsfrågor? Hur följer ministern och regeringen frågan? Är ministern och regeringen beredda att utreda kostnaderna av kirurgiska ingrepp som inte är medicinskt motiverade och återkomma till med förslag på hur man skulle kunna få bukt med problematiken?