ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810345 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:345 Växande vårdköer av (M) till Socialminister (S) Sedan blev statsminister har tillgängligheten inom svensk hälso- och sjukvård försämrats. Vårdköerna har vuxit och andelen patienter som fått besök och behandling inom vårdgarantins gränser har sjunkit. Redan innan coronakrisen var alltså vårdköer långa och växande. När sjukvården nu tvingats ställa om och flytta resurser från planerad vård till att akut behandla patienter allvarligt sjuka i covid-19 växer de redan långa vårdköerna mycket fort. En redan bristande tillgänglighet blir allt sämre. genomfördes exempelvis 91 000 färre operationer än året innan och fler än 85 000 svenskar har väntat på operation eller annan åtgärd. Svensk hälso- och sjukvårds bristfälliga tillgänglighet och den snabbt växande vårdskulden som byggs upp under pågående coronapandemi är oerhört bekymmersam och ett problem som regeringen måste ta itu med här och . Det har regeringen inte gjort. I stället har man tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården vars uppdrag ska redovisas först . Det duger inte. Vi moderater efterfrågar ett ökat nationellt ledarskap och ansvarstagande för att förbättra tillgängligheten och arbeta bort den nu snabbt växande vårdskulden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Är ministern beredd att visa nationellt ledarskap och sätta upp ett gemensamt nationellt mål för när den växande vårdskulden ska vara borta? Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i syfte att korta vårdköerna? Hur ser ministern på möjligheten att genom ett utökat internationellt samarbete beta av de växande vårdköerna?
ip · H810346 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:346 Könsstereotypa föreställningar inom Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) För sedan rapporterade Kalla fakta att utrikes födda kvinnor diskrimineras av Arbetsförmedlingens handläggare. Könsstereotypa föreställningar om kvinnor och män gör att kvinnor får sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det rapporterades om att de har färre kontakter med handläggarna, har svårt att komma i kontakt med handläggarna och i mindre utsträckning får ta del av arbetsnära insatser – som praktik, nystartsjobb och arbetsmarknadsutbildning – än männen. Trots att många utrikesfödda kvinnor står utanför den svenska arbetsmarknaden och regeringen har sagt att de ska prioriteras får de inte jobb i samma utsträckning som de utrikesfödda männen. i har av männen fått jobb, men för kvinnor är siffran . Detta är ett enormt slöseri med resurser. Enligt regeringens egna beräkningar skulle statskassan öka med om de utrikesfödda kvinnorna skulle jobba i samma utsträckning som kvinnor födda i . Arbetsförmedlingen själva har förklarat problemet med ”traditionella könsroller”. Att de utrikesfödda kvinnorna inte vill jobba, att de väljer att vara hemma och ta hand om barn och hushåll i stället. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Som minister i en uttalat feministisk regering, vilka åtgärder har ministern vidtagit sedan uppgifterna om problemen på Arbetsförmedlingen blev kända? Vilka åtgärder avser ministern att vidta framöver givet det faktum att Arbetsförmedlingen tycks ha lagt mer resurser på att få män i arbete än kvinnor på grund av de rapporterade fördomarna och stereotypa bilderna hos vissa handläggare?
ip · H810347 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:347 Den ökande arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) befinner sig mitt i en arbetslöshetskris som kommer att förvärras. Den ökande arbetslösheten drabbar först och främst alla de människor som inte kommer att ha ett jobb att gå till och därmed inte har en egen försörjning. Men det innebär också stora kostnader för statskassan och riskerar att tränga undan viktiga satsningar på välfärd och rättsväsen. Innan den djupa ekonomiska krisen bröt ut till följd av coronapandemin hade 27 av 28 EU-länder använt högkonjunkturen till att minska arbetslösheten. var dessvärre inte ett av dem. var det enda land av alla EU:s medlemsstater som ökat arbetslösheten . Det säger en del om i vilket skick gick in i krisen. Dessvärre sticker ut även under krisens gång. Arbetslösheten ser ut att öka snabbare i än i många andra jämförbara länder. Hade utvecklats på samma sätt som exempelvis , och räknar IMF med att 100 000 jobb hade kunnat räddas, och räknar med att 80 000 jobb hade kunnat räddas. Arbetslöshetsnivån väntas i snitt stiga från år detta år. Effekterna av pandemin kommer att påverka arbetsmarknaden . Både arbetsgivare och arbetssökande behöver ställa om och vara aktiva. Min fråga till arbetsmarknadsminister är därför: Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten?
ip · H810348 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:348 Konsekvenser av coronapandemin för ridsporten av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) arbetar kontinuerligt med att öppna tävlingsverksamheten för så många som möjligt. Från kommer vissa tävlingar att kunna genomföras, utifrån rekommendationer. tillåts tävlingar för ryttare födda eller tidigare som utövar yrkesmässig idrott samt för barn födda eller . Övriga tävlingar är inställda till och med . Nya beslut kan tas beroende på utvecklingen i samhället. Ridsporten sysselsätter en halv miljon svenskar inom fritid och tävling. Den är tredje största ungdomsidrott (7–) och hade totalt cirka 356 000 tävlingsstarter . En vanlig tävling har oftast många besökare, både utövare och publik, men man lyckades hålla en hel del tävlingar utan publik och med goda avstånd och goda resultat. Inom ridsporten är det relativt enkelt att hålla avstånd då man har minst en hästlängd till nästa ryttare. bör bland annat butiker, köpcentrum och träningsanläggningar bestämma ett maxantal personer som får vistas i lokalerna , detta för att minska riskerna för trängsel. Antalet personer i lokalerna bör anpassas efter lokalens storlek, möblering och ventilationsmöjligheter. Maxantalet varierar från butik till butik, och åtgärderna måste anpassas i varje enskild butik. Det finns ingen precis modell för hur man räknar ut ett maxantal, utan handlaren måste göra en enskild bedömning utifrån sin butiksmiljö. Dagligvaruhandeln och har båda arbetat fram riktlinjer för sina olika verksamheter. I min stora lokala matbutik tillåter de flera hundra personer . Med anledning av detta önskar jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilka fakta och omständigheter har ministern och regeringen baserat ställningstagandet att begränsa en sport med stora möjligheter att hålla avstånd medan butiker får bestämma själva så länge de avgör om det går att hålla avstånd? Har ministern och regeringen några planer på att ta beslut för att tillåta tävlingar utan publik även för de som är födda eller tidigare inom sporter där det går att hålla avstånd? Vilka stora skillnader vad avser smittspridning eller andra skäl har legat till grund för ministerns och regeringens beslut att se olika på en tävling utan publik där det går att hålla avstånd och en matbutik med flera hundra kunder?
ip · H810349 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:349 Regeringens näringspolitik av (M) till Näringsminister (S) har släppt granskningsrapporten av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet (RiR 2020:30). Rapporten innehåller tung kritik mot regeringen och näringspolitiken. har gått igenom 37 utvärderingar av effekter av näringspolitiken . Bara 2 utvärderingar anses vara rimliga, tillförlitliga effektutvärderingar. visar alltså att regeringen inte har koll på om deras politiska förslag har effekt eller inte. Det är mycket anmärkningsvärt. Frågan om huruvida näringspolitiken är effektiv eller inte är inte ny. Tvärtom har den diskuterats . lämnade förslag om utvecklad uppföljning och utvärdering av näringspolitiken. Regeringen valde dock att inte genomföra utredningens förslag. /18 lämnade vass kritik mot regeringens näringspolitik. fattade utifrån kritiken beslut om att ge regeringen i uppdrag att använda effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande. I budgetpropositionen ansåg regeringen att riksdagsbeslutet om effektutvärderingar var fullgjort, alltså att man sett till att effektutvärderingar används. Trots att regeringen ansåg att beslut om utvärderingar var fullgjort har nu konstaterat att av alla utvärderingar är ordentliga effektutvärderingar. Regeringens och utsagor om effektutvärderingar kan inte båda vara sanna . Och kritiken sätter fingret på brister i näringspolitiken och att regeringen har dålig koll på skattebetalarnas pengar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern på att regeringen anser sig regelmässigt använda effektutvärderingar av näringspolitiken när slår fast att så inte är fallet? Kan ministern garantera att de skattepengar som används till stöd till företag används effektivt? Avser ministern att vidta några åtgärder för att regeringen ska få kollpå vilka näringspolitiska förslag som har effekt och inte?
ip · H810350 · 2021-01-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:350 Säkerhetsbrister vid Sis ungdomshem av (M) till Socialminister (S) Det har blivit uppenbart att säkerheten vid Sis ungdomshem är behäftad med allvarliga brister. rymde en intagen, dömd till sluten ungdomsvård, från Sundbo ungdomshem utanför i . Enligt medieuppgifter från är personen dömd för ett grovt brott. skedde flera uppmärksammade fritagningar av personer med gängkoppling, dels en person i , dels två personer från Råby ungdomshem utanför . De två senare var dömda för mord respektive mordförsök. Vi ser en samhällsutveckling där brottsligheten kryper längre ned i åldrarna. Allt yngre barn rekryteras av kriminella gäng där minderåriga ibland också står för mycket allvarlig brottslighet. När gängkriminaliteten tar sig in på ungdomshemmen behövs ett helt annat fokus på säkerhet än vad varit fallet. Ett ytterligare tecken på den alltmer allvarliga situationen är att antalet incidenter med hot och våld på institutionerna har ökat dramatiskt. Det är uppenbart att säkerheten vid Sis ungdomshem inte är tillräckligt god för det klientel av grovt kriminella ungdomar som döms till sluten ungdomsvård. Även om har påbörjat ett arbete för att stärka säkerheten vid ungdomshemmen är det tveksamt om det bör vara denna myndighet som ansvarar för genomförandet av straffrättsliga påföljder för allvarlig brottslighet. När säkerheten successivt skärps riskerar det att påverka behandlingen negativt för de ungdomar som har placerat vid ungdomshemmen. Det framstår också moraliskt tveksamt att personer som är dömda för allvarlig brottslighet ska vistas tillsammans med ungdomar som har placerats av enligt LVU. har därför föreslagit att Kriminalvården ska ta över ansvaret för den slutna ungdomsvården och att särskilda ungdomsfängelser ska inrättas för ungdomar som blivit dömda för grova brott. Jag vill därför fråga socialminister : Är ministern beredd att verka för att ansvaret för den slutna ungdomsvården överförs till Kriminalvården? Anser ministern att det är lämpligt att personer som är dömda till sluten ungdomsvård för allvarlig brottslighet är placerade på samma institutioner som ungdomar som har placerats av enligt LVU, och vilka beslut avseende detta är hon beredd att fatta?
ip · H810351 · 2021-01-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:351 Biståndsmedel till islamistiska organisationer av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Undertecknad har vid ett antal tillfällen lyft lämpligheten i att slussa svenska skattemedel till vissa organisationer. Våra gemensamma resurser ska användas varsamt, och särskilt medel vars syfte är att bistå utsatta måste användas ändamålsenligt. Återkommande hävdas det att man värnar en god transparens inom biståndspolitiken och att man är noga med att dessa medel ska användas korrekt. Trots detta ser vi hur nya avslöjanden om biståndsmedel som används felaktigt avlöser varandra. Vidare vet vi att svenskt bistånd går till den skandalomsusade biståndsorganisationen och dess olika underorganisationer, vilka är en del av det islamistiska Muslimska . Bara mot bakgrund av vetskapen om vilket intolerant nätverk Muslimska är borde även regeringen se det som en ytterst tvivelaktig mottagare. I takt med att kunskapen ökar väljer land efter land, nu senast , och , att avsluta sina samarbeten med Islamic Relief. I har vi dock gått i en motsatt riktning, och samarbetena har snarare ökat sedan valet då blev statsminister. ska Sida omförhandla ett av två samarbetsavtal som Islamic Relief omfattas av (som strategisk partner). Det vore ytterst märkligt om man, trots frekventa avslöjanden om bland annat antisemitism inom organisationens ledarskikt, förnyade samarbetet med dem. Så sent som tvingades Sida ta avstånd från uttalanden av företrädare för Islamic Relief. Mot bakgrund av detta önskas miljö- och klimatminister svara på följande frågor: Anser ministern att det är lämpligt att slussa svenska skattemedel till islamistiska organisationer såsom Islamic Relief? Ser ministern något problem med någon av de organisationer som tar emot svenska biståndsmedel? Kommer ministern att agera för att få till en förändring av hur beslut tas kring vilka som kan ta emot svenska biståndsmedel?
ip · H810352 · 2021-01-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:352 Bedövning av djur vid slakt av (SD) till Statsrådet (S) Enligt djurskyddslagen (2018:1192) ska djur skonas från onödigt obehag och lidande såväl under under djurets liv som vid slakt. Svensk djurskyddslagstiftning är i många fall i framkant, ur ett globalt perspektiv, och ett av skälen till detta är att samtliga djur måste bedövas före slakt. Ändå ser vi återkommande problem i samband med bedövningen. Vidare går det att gå runt detta basala krav genom att importera kött från utlandet, där samma djurskyddskrav inte gäller. I vet vi att det slarvas och att metoderna i vissa fall är omoderna. Det innebär i korthet att själva bedövningen i sig kan innebära ett stort lidande för djuren. Koldioxidbedövning är dokumenterat oerhört plågsamt som det framkallar svår dödsångest. Vid elbedövning har det visat sig att det slarvas med såväl styrkan som med tidslängden från själva bedövningen till avblodningen. Trots dessa fakta får vi återkommande nya rapporter om vanvård. Det är fullkomligt oacceptabelt att tillåta systematisk tortyr av tusentals individer i . Mot bakgrund av detta önskas statsrådet svara på följande frågor: Anser statsrådet att det är ett problem med import av kött från djur som slaktats på ett sätt som skulle bryta mot svensk djurskyddslagstiftning, och avser statsrådet i sådana fall att ändra på detta? Kan vi förvänta oss att statsrådet agerar för att fasa ut koldioxidbedövning inför slakt? Vilka åtgärder i syfte att säkerställa att djurskyddet vid slakterier stärks kan vi förvänta oss från statsrådet, exempelvis videoövervakning eller hårdare repressalier vid övertramp?
ip · H810353 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:353 Utvisningar till av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) har en lång tradition av att stå upp för de mänskliga rättigheterna i världen, asylrätten inkluderad. Det är därför med bestörtning och förvåning som jag konstaterar att nu hotar att utvisa personer till , trots att de riskerar att sättas i fängelse och förföljas. Vi vet vad som kan hända den som kritiserar den kinesiska regimen öppet. Den i fängslade svensk-kinesiske bokhandlaren är ett tydligt exempel på det. är en stenhård diktatur som systematiskt kränker en lång rad fundamentala mänskliga rättigheter, såsom yttrandefriheten, föreningsfriheten och religions- och övertygelsefriheten. Situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i har under president förvärrats ytterligare. Den kinesiska regimens övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar alla delar av det kinesiska samhället. De etniska och religiösa minoriteterna i tillhör emellertid dem som drabbas allra hårdast av förtrycket från den kinesiska statsapparaten. Uigurer och tibetaner har drabbats hårt av förtryck och förföljelse, vilket har fått stor uppmärksamhet i och internationellt. Tusentals uigurer har tvångsförflyttats till omskolningsläger. Tortyr används systematiskt mot den tibetanska och den uiguriska befolkningen. Mindre känt är det växande förtrycket i . Den kinesiska regimen har inlett en ny politik, med syfte att utrota det mongoliska språket och de mongoliska traditionerna. är nu på väg att bli ett nytt , ett nytt Xinjiang. Enligt Southern Human Rights Information Center (SMHRIC) har mellan 8 000 och 10 000 mongolkineser gripits av polis bara . Väldigt få av dem har blivit offentligt arresterade. En person flydde från eftersom han riskerade fängelse på grund av sin aktiva kritik mot regimen. I har han fortsatt att vara aktiv och kritiserat regimen öppet. Han och hans familj, inklusive två barn, hotas nu av utvisning. Detta fall utgör ett konkret exempel, bland flera, på hur systemet brister. Det kan därför fungera som utgångspunkt för en mer övergripande diskussion. Att utvisa någon som hotas att sättas i fängelse och förföljas för sitt politiska engagemang strider mot den i asylrätten grundläggande principen om non-refoulement. Därmed ska en sådan utvisning inte vara möjlig i . Den enda rimliga förklaring bakom beslut är brist på tillräckligt fyllig landinformation om situationen i och . Om så är fallet är detta en brist som måste åtgärdas. Jag vill mot den bakgrunden fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa att landinformation och beslut hos tar de återkommande kränkningarna av grundläggande mänskliga rättigheter i i beaktande?
ip · H810354 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:354 Snabbare tågförbindelse mellan och av (V) till Infrastrukturminister (S) görs 1,4 miljoner resor mellan och i . Endast 200 000 resenärer väljer att ta tåget mellan de två huvudstäderna. Skälet till att de flesta tar flyget är att det tar att resa med tåg till från , och avgångarna är få. Med snabbare tågförbindelser skulle flygandet minska kraftigt, vilket skulle vara positivt för klimatet och utvecklingen mellan huvudstäderna. Det offentligt ägda bolaget 2.55 har utrett finansieringsmöjligheterna för en järnvägssträckning och mellan och , och bolaget har kommit fram till flera kostnadseffektiva finansieringslösningar för en ny järnvägssträckning mellan och . Den norska infrastrukturministern har meddelat att den norska regeringen kommer att utreda en snabbare järnvägsförbindelse mellan och samt att han kommer att kontakta sin svenska motsvarighet, (S), för att få igång en gemensam utredning. Detta är mycket välkommet. Att kunna resa med tåg mellan och på skulle vara en vinst för de båda länderna och inte minst för klimatet. svarade på min skriftliga fråga att det svenska har i uppdrag att fortsätta att utreda bland annat stråket ––. Men med det nya norska initiativet har frågan kommit i en helt annan dager. finns möjlighet att skynda på processen och agera gemensamt mellan de två nordiska länderna för att få till stånd en järnvägssträckning mellan och där resan kan göras på . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern haft någon kontakt med sin norska motsvarighet sedan den norska regeringen offentliggjorde sitt besked om att utreda järnväg mellan och ? Avser ministern att ta några nya initiativ för att skynda på processen för att få till stånd en järnvägssträckning mellan och , där resan kan göras ?
ip · H810356 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:356 Snabbare järnvägsförbindelse mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) Bolaget 2.55 har utrett finansieringsmöjligheterna för en järnvägssträckning mellan och . Bolaget har kommit fram till flera kostnadseffektiva finansieringslösningar med privata inslag för en ny järnvägssträckning mellan och . Den norska regeringen har gett positiva besked om att utreda en snabbare järnvägsförbindelse mellan och . Därmed tar projektet ett stort steg framåt i processen. Bakom projektet står på svensk sida ett antal berörda kommuner som jobbar brett över blockgränser. Projektet kan, om det genomförs, stärka arbetspendling, jobb och tillväxt i fler delar av landet. Dessutom arbetar bolaget utifrån en finansieringsmodell som inkluderar både privat och offentlig finansiering. har lyft detta projekt specifikt i en kommittémotion. Vi ser potentiella vinster med projektet samt att det kan bli ett föredöme och en modell för flera andra framtida infrastrukturinvesteringar. Utmaningen är att få alla goda krafter att samverka, såväl offentliga som privata. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder givet positiva besked? Avser ministern att skynda på beredningsprocessen kring projektet?
ip · H810357 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:357 Magnitskijsanktioner mot Navalnyjs angripare av (C) till Utrikesminister (S) Den ryska oppositionens mest uttalade företrädare är . Han har haft modet att utmana korruptionen, dess systemägare i Kreml, Putins styre och därmed FSB. Han hade dessutom fräckheten att gäcka sina angripare genom att överleva förgiftningen med novitjok, det kemiska medel som bekräftats av svenska och franska laboratorier samt av OPCW. Det var ett gift som ryska myndigheter, trots uppenbara försök, inte kunde gömma undan när Navalnyj nådde vården i . Navalnyj har prövats återkommande för olika politiskt motiverade anklagelser. Ett antal av hans fall har prövats av ECHR som dömt att betala skadestånd till Navalnyj för brott mot . Navalnyj valde frivilligt att återvända till . Han hade fräckheten att inte låta sig skrämmas bort från sitt hemland. Sådana skrämselmetoder har använts i andra fall med viss framgång. Men Kreml och Putinregimen, som snart står inför ett parlamentsval, har varit tydliga med sin rädsla för Navalnyj. De har inte accepterat en internationell oberoende utredning. Precis som när det gäller mordet på oppositionsledaren med flera går de verkliga brottslingarna fria medan offren för regimen fängslas eller mördas. När Navalnyj återvände till greps han. Efter en synbart rättsvidrig process häktades han och fördes till det ökända fängelset . Det är det fängelse där torterades till döds, alltmedan ansvariga i vanlig ordning alltjämt går fria. väntar ännu en politisk rättsprocess mot Navalnyj som vi på förhand vet inte lever upp till krav på oberoende och rättssäkerhet. och EU har uttalat kritik och skärpt sanktioner efter förgiftningen, men det krävs nu mer handling och inte mer oro. Det är hög tid och mycket lämpligt att aktivera Magnitskijsanktionerna i EU. Det vore naturligtvis också en stark markör om Nord Stream 2 inte fullföljdes. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesminister : Är ministern beredd att driva kravet på Magnitskijsanktioner mot Navalnyjs angripare och ytterligare restriktiva åtgärder med anledning av det som händer i ? Vilka ytterligare åtgärder är ministern beredd att driva för att markera mot den utveckling vi ser när det gäller yttrandefrihet och mänskliga rättigheter i ?