ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810761 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:761 Åtgärder mot kvinnovåldet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) mördades fem kvinnor . Det är svårt att välja rätt ord för att beskriva situationen på ett rättvist sätt. Fruktansvärt, ofattbart, oacceptabelt räcker inte. har 110 kvinnor dödats. I av fallen har kvinnan haft en relation med förövaren. Jämställdhetsministern kallade till partisamtal om kvinnovåldet. Men att bara prata räcker inte. Både och Socialdemokraterna har i återkommande röstat nej till förslag om mäns våld mot kvinnor. När lade fram förslag om elektronisk fotboja och skärpning av straffen för grov kvinnofridskränkning i röstade Socialdemokraterna nej. Samma sak 2020. Även , och röstade nej. När förslagen behandlades i under den här våren svängde S och röstade för förslagen om straffskärpning för grov kvinnofridskränkning så att straffminimum ska vara fängelse och att fotboja med elektronisk övervakning ska kunna dömas ut direkt. Det är välkommet. står Socialdemokraterna och regeringen fortfarande inte bakom förslag om sänkt gräns för obligatorisk häktning, som bland annat skulle innebära att män som misstänks för grov kvinnofridskränkning alltid skulle häktas. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ till att förändra lagstiftningen för att få på plats en straffskärpning för grov kvinnofridskränkning samt införandet av utdömande av elektronisk fotboja direkt? Om ministern avser att göra detta, när ser ministern att förslagen kommer att vara svensk lag? Tänker ministern omvärdera sitt ställningstagande att inte sänka gränsen för obligatorisk häktning – en sänkning som särskilt skulle träffa brott som grov kvinnofridskränkning?
ip · H810762 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:762 Holmöfärjan av (C) till Infrastrukturminister (S) Ett metalliskt ljud hördes under Holmöfärjans kvällstur . Sedan stannade motorn. 18 passagerare fanns då ombord, bland annat små barn. Efter att ha drivit omkring bogserades färjan till hamn och ankom dit runt den natten. Det här är, tyvärr, inte en överraskning. Faktum är att de två färjor som finns fungerar riktigt dåligt och har gjort så . Det har påtalats och även så sent som , när jag ställde en skriftlig fråga till minister om situationen runt . Ministern hänvisade det hela till , kommun, Region och . Det är dock utrett att det är statens ansvar, och då kan inte Holmöborna leva med en situation där man inte kan pendla till fastlandet. Färjorna står stilla när isen ligger tjock, och verkar man inte heller kunna lita på att trafiken fungerar . Ja, vad händer nästa gång det blåser – ska boende, stugägare och besökare ens våga åka med risk för att det blir stopp? Man kan verkligen undra hur det tänkt att människor ska kunna bo och leva på ön, om man ständigt måste vara orolig för att transporterna inte fungerar. Båtarna som trafikerar rutten är gamla, och Holmöborna har varnat för problemen. Det är uppenbart att det behövs en nyare färja som fungerar året runt, och det är lika uppenbart att inte har de medel som behövs för att göra investeringen. duger det inte att bara skjuta över problemet till andra myndigheter, regionen och kommun. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att det finns infrastruktur som gör det möjligt att pendla året runt med färja mellan fastlandet och ?
ip · H810763 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:763 Åtgärder för att skydda barn från hederskultur av (M) till Statsrådet (MP) Hederskultur utgör ett allvarligt hot mot mänskliga friheter och mänskliga rättigheter i . Ändå lever många barn i vårt land i daglig skräck för att bli utsatta för våld och förtryck om de bryter mot hederskulturens regler och normer. Det är skamligt. Just nu håller äppelträden på att slå ut i full blom. Det är en vacker årstid, och sommarlovet hägrar. Men alla barn längtar inte . förs barn bort för tvångsgifte, könsstympning och korrigeringsskolor. Det är plågsamt att veta att när äpplena väl mognar på träden kommer skolbänkar att stå tomma. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skydda barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck?
ip · H810764 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:764 Återinförande av skatter av Boriana (M) till Finansminister (S) utlovades en omfattande skattereform. Reformen skulle bland annat ”öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, bidra till att klimat- och miljömål nås, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt” samt ”långsiktigt trygga välfärden”. De senaste månadernas utspel från bland annat LO och tunga socialdemokratiska distrikt visar att det fortfarande råder en stark övertygelse om att utjämningen av de växande ekonomiska klyftorna bäst sker via höjda skatter, återinförande av fastighets-, arvs- och gåvoskatt samt genom införande av nya skatter. Anledningarna till att dessa skatter en gång avskaffades är många, och de gäller alltjämt . Inte minst slår de orättvist och undergräver förtroendet för skattesystemet. En fastighetsskatt skulle exempelvis vara en mycket hård smäll mot svenska hushåll och för många innebära i höjd skatt . Ett av de stora problemen med arvs- och gåvoskatten var att den försvårade generationsskifte i familjeägda företag. Ett återinförande är därför ett direkt hot mot företagande och sysselsättning. är tydliga med att dessa skatter inte ska återinföras. Finansministern har också utryckt att har en internationellt sett ”väldigt låg kapitalbeskattning” och att den måste öka. Även en ökad kapitalbeskattning skulle drabba företagande och svenska arbetstillfällen, då den leder till minskat intresse att investera i svenska företag. Mina frågor till finansminister lyder därför: När kommer skattereformen? Avser ministern att höja kapitalskatten? Avser ministern vidta åtgärder på skatteområdet för att stärka konkurrenskraft, öka tillväxten och minska arbetslösheten, och i så fall vilka?
ip · H810765 · 2021-05-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:765 Svensk livsmedelsstrategi av (M) till Statsrådet (S) Regeringen fattade beslut om ytterligare en handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på fram ; dessutom gjordes ytterligare satsningar på totalt . I budgetpropositionen tillfördes ytterligare 2021–2023 för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin. Regeringen menar att detta är viktiga steg för att stärka konkurrenskraften och öka lönsamheten. Regeringen har också beslutat om en proposition Totalförsvaret 2021–2025 där regeringen närmare beskriver en inriktning för bland annat uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap inom det civila försvaret. Detta är ett långsiktigt arbete där livsmedelskedjans alla aktörer blir viktiga. Med en svensk konkurrenskraftig livsmedelsproduktion i grunden kan en livsmedelsberedskap byggas upp. För livsmedelsförsörjningen innebär satsningen på civilt försvar i budgetpropositionen 2021 en start på uppbyggnaden av en nationell livsmedelsberedskap. Regeringen avsätter för området livsmedel och dricksvatten inom ramen för civilt försvar. –2023 satsas respektive . Inledningsvis behöver omfattande analys- och utredningsarbete genomföras för att livsmedelsberedskapen ska kunna dimensioneras och byggas upp på ett ändamålsenligt sätt. Satsningarna inom ramen för livsmedelsstrategin är viktiga för vår försörjningsförmåga. Genom satsningar på allt från forskning och livsmedelsexport till ökad hållbarhet i produktionskedjan skapar vi konkurrenskraft, jobb och tillväxt i hela landet, som vi kan bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning Ovanstående är utdrag från ett svar jag fått från landsbygdsministern på en fråga ställd till försvarsministern om vilka åtgärder försvarsministern tänkt vidta för att för att öka vår inhemska livsmedelsproduktion i syfte att stärka totalförsvar. Den frågan vill jag fortfarande ha svar på. Men först och främst önskar jag veta när den svenska livsmedelsstrategin kommer att märkas hos dem som strategin faktiskt berör, de som producerar svenskt livsmedel, hos lantbrukarna. förefaller det som att satsningarna som regeringen gör inte når fram och gör skillnad där det behövs: på de svenska gårdarna. Svenskt lantbruk behöver lönsamhet för att kunna producera. Därför vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att satsningarna inom livsmedelsstrategin når fram till svenska gårdar och får effekt?
ip · H810766 · 2021-05-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:766 Tryggheten i hela landet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En grov misshandel mot en person som begått flera brott i har uppmärksammats. Det var människor som tröttnat på att samhället inte klarade av att upprätthålla lag och ordning som ansåg att de hade rätt att ta lagen i egna händer och ge den kriminella, såsom det beskrivs i sociala medier, en hederlig medborgerlig uppsträckning. En familj i blev nästan prejad av vägen av en falskregistrerad bil. Chockade åkte de från platsen. När de kom in i det centrala samhället såg de bilen och förövarna, påtagligt påverkade. Tvåbarnsmamman ringde polisen två gånger, men polisen som är kraftigt underbemannad kom inte. När tvåbarnsmamman tillsammans med sin syster konfronterade männen om olämpligheten i att köra bil påverkade tog en av dem fram en batong ur bilen och agerade ytterst hotfullt mot tvåbarnsmamman och hennes syster. Mamman ringde inte polisen en tredje gång därför att hon kände att det inte fanns hopp om att polisen skulle komma. Företagare i har också tappat hoppet om att samhället ska hjälpa till att hålla stölder och förstörelse från deras verksamheter. ökade brottsanmälningarna i kommun i – trots att många väljer att inte anmäla då de finner det meningslöst. läggs av alla anmälda stöldbrott i ned, visar en undersökning som P4 Väst har gjort. Det är en oerhört farlig utveckling när hopplösheten infinner sig och frustrationen över ett samhälle som inte förmår att upprätthålla lag och ordning ökar. Polisen som finns gör allt de kan med de resurser de har. De lokala politikerna gör allt de kan och kommunerna försöker på alla sätt. Men regeringen måste här ta sitt ansvar och agera med kraft, anser jag. En ganska självklar konklusion man kan dra är att om ett fåtal människor återkommande begår många brott behöver man naturligtvis förstärka tilldelningen av resurser till polisen men även stärka upp hela rättssystemet. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stärka upp rättssystemet för att öka tryggheten för alla medborgare i hela landet?
ip · H810767 · 2021-05-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:767 av (M) till Statsrådet (S) Vildsvinen känner inga gränser, och rasar nu över att vildsvinen väller in över gränsen från . klassar vildsvin som en invasiv art. När den svenska vildsvinsförvaltningen har havererat och vildsvinsstammen ökar okontrollerat måste vår jaktlag uppdateras och utformas efter hur verkligheten ser ut. Vildsvinen orsakar 700 000 trafikolyckor , och de orsakar en betydande kapitalförstöring i form av sönderbökade gräsmattor på fotbollsplaner, på golfbanor och i villaträdgårdar för att inte tala om lantbruket. Den svenska vidsvinsstammen måste minskas radikalt. Vidsvinen kan inte längre marginaliseras som ett isolerat landsbygdsproblem eller ens ett isolerat svenskt landsbygdsproblem. De har helt enkelt blivit för många. Det är nu helt uppenbart att lantbrukare och jägare inte ensamma kan lösa problemet. Den svenska livsmedelsstrategin är en rad fina dokument, och det stoltseras med många miljoner vid olika presskonferenser. Men vad hjälper det när all övrig politik från regeringen motverkar ett lönsamt jordbruk? Om svenskt lantbruk ska lyckas med de vackra politiska målen måste lantbruket bli lönsamt. Och ännu har inget av livsmedelsstrategin synts av på gårdsnivå. Skadorna från vildsvinen beräknades 2015 av till . har både vildsvinsstammen och skadekostnaderna ökat dramatiskt. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den svenska vildsvinsförvaltningen ska kunna trygga svensk livsmedelsförsörjning?
ip · H810768 · 2021-05-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:768 Ekonomisk jämställdhet av (M) till Finansminister (S) Kvinnor i har en högre utbildningsnivå än män. Även betygen är högre för kvinnor än för män, såväl i årskurs nio som i gymnasieskolan. Men trots det har kvinnor lägre lön, lägre inkomst och i förlängningen därmed även lägre pension än män. Därtill uppgår kvinnors genomsnittliga kapitalinkomster till enbart cirka hälften av männens. Föräldraskap påverkar kvinnors arbetsinkomst negativt, medan motsvarande effekt inte finns för män. Kvinnors förvärvsinkomst dyker i samband med första barnet och förblir sedan på en lägre nivå . Kvinnor står också för en större del av det obetalda arbetet, samt arbetar mer deltid, och det ökar då man får barn. av kvinnorna jämfört av männen arbetade deltid 2019. Sammantaget gör detta att sparutrymmet och den ekonomiska friheten generellt sett är betydligt lägre för kvinnor än för män. En av fem kvinnor uppger att hon inte skulle ha råd att skilja sig, och nästan varannan kvinna skulle inte ha råd att bo kvar i sin nuvarande bostad vid en separation. För att stärka jämställdheten på arbetsmarknaden behöver det löna sig bättre att jobba, och välfärdstjänster såsom barn- och äldreomsorg behöver fungera väl. Även ett skatteförmånligt pensionssparande är viktigt. Om man till exempel går ned i arbetstid under småbarnsåren kan detta kompenseras med att man själv – eller ens partner – sparar extra till ens pension. Mina frågor till finansminister lyder därför: Vilka konkreta åtgärder ämnar finansministern vidta för att kvinnors inkomstnivå ska öka? Vilka konkreta åtgärder ämnar finansministern vidta för att stärka kvinnors ekonomiska frihet?
ip · H810769 · 2021-05-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:769 Garantier som en del av svenskt bistånd av (M) till Statsrådet (MP) Garantier är en innovativ och viktig del av svenskt bistånd. På Sidas hemsida går det att läsa att garantier är ett instrument som liknar en försäkring och som innebär att Sida delar risk med en investerare eller en bank för att på så sätt mobilisera kapital till exempelvis infrastrukturprojekt eller småföretagare som annars inte hade fått lån eller investering. Genom garantierna kan varje krona som investeras mångdubblas, och enligt Sida mobiliserar 1 betald biståndskrona i subventioner i externt kapital. Garantierna fungerar därför som en viktig hävstång för kapitalflöden till utvecklingsprojekt. har granskat Sidas arbete med garantier och konstaterat att det finns en del utmaningar i användandet av instrumentet. Bland annat uppges följande: ”Medarbetare på Sida upplever också att deras arbete framför allt värderas utifrån genererade utbetalningar snarare än från mobiliserat kapital genom garantier.” Vidare uppger flera medarbetare på Sida följande: ”Att ställa ut garantier genererar dock inga, eller relativt små, utbetalningar av bistånd. Detta skapar en spänning mellan att nå utbetalningsmål och mobilisera kapital via garantier.” Enkelt sammanfattat beskrivs det som en utmaning att garantiinstrumentet är kostnadseffektivt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta med anledning av att garantiinstrumentets kostnadseffektivitet ses som en utmaning på Sida?
ip · H810771 · 2021-05-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:771 relationer med av (V) till Utrikesminister (S) har varit president i . Han har kallats sista diktator. Även om val har hållits har inga av dem varit fria och rättvisa sedan han tog makten, och både journalister och oppositionella har fängslats. Under närmare har EU och haft sanktioner mot med anledning av de omfattade brotten mot de mänskliga rättigheterna. har haft en nära relation till med omfattande ekonomiskt utbyte och viktiga leveranser av gas från till . Det har till och med talats om att skulle bli inkorporerat i via avtal. har dock relationerna försämrats. Regimen i har tidigare velat närma sig och i syfte att minska beroendet av . tidigare utrikesminister besökte , det första besöket från på mycket . Men även andra länder har närmat sig , till exempel . Så också den . När utrikesminister besökte landet den 24–var hon den första svenska utrikesminister som gjort ett officiellt besök i . Besöket i genomfördes trots att valobservatörer konstaterat att parlamentsvalet inte hade gått rätt till. Som väntat valde regim att fuska, och man hävdade att han vunnit valet med fantasisiffror. Valfusket ledde till omfattande protester som slogs ned hårt av regimen. är nu en pressad diktator, men inget pekar på att han har för avsikt att frivilligt lämna makten och införa demokrati. erbjöd två statliga energibolag i lånegarantier på knappt 2 miljarder som demonstranter brutalt slogs ned av den belarusiska regimen. Under förhandlingarna av dessa avtal deltog i vid minst tre tillfällen då och energibolagen skulle skriva kontrakt. har beslutat att dra sig ur avtalen om kreditgarantier. tvingades ett civilt passagerarplan på väg till i ned av stridsflygplan över och tvingades landa i . När planet hade landat tvingades en journalist och oppositionsaktivist tillsammans med sin flickvän av planet för att gripas av regimen, innan planet kunde flyga vidare till . Flygplanskapningen har lett till ett kraftigt fördömande från omvärlden. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att ska stödja demokratiska opposition? Vilka initiativ tar ministern för att ska agera för att diktatorn ska tvingas avgå? Vad anser ministern om att i varit inblandad i förhandlingar och avtal med två statliga energibolag i ? Vad anser ministern om den statsledda flygplanskapningen, och vad anser ministern ska bli omvärldens respons?
ip · H810773 · 2021-05-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:773 Bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen av (V) till Statsrådet (S) Den ekonomiska standarden är betydligt lägre för människor med sjuk- och aktivitetsersättning än för befolkningen i stort. Många människor tvingas ut i fattigdom och har svårt att klara sin ekonomi. Ett vanligt förekommande mått på ekonomisk utsatthet är låg ekonomisk standard – en inkomstnivå understigande av medianinkomsten i samhället. Omkring 130 000 av de personer som har sjuk- och aktivitetsersättning beräknas ha en så låg ekonomisk standard att de anses vara ekonomiskt utsatta. Genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer höjdes bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer från dagens till för den som är ogift, och till för den som är gift. Personer med sjuk- och aktivitetsersättning har också rätt till bostadstillägg. När bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer höjdes utan några justeringar inom sjuk- och aktivitetsersättningen fick de som lever på sjuk- och aktivitetsersättning jämförelsevis sämre möjligheter att efterfråga bostäder med god standard och tillgänglighet. menar att det är en olycklig utveckling och att bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen bör justeras i enlighet med förändringarna i bostadstillägget för ålderspensionärer. Vi ser nu också hur flera kommuner runt om i landet höjer hyrorna för bostäder för personer med funktionsnedsättning, som ofta har sjuk- eller aktivitetsersättning. driver regeringen på för att införa marknadshyror, vilket kommer att leda till ännu högre hyror och ännu sämre förutsättningar för de berörda grupperna att efterfråga rimliga bostäder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att höja bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen till samma nivå som gäller för ålderspensionärer?
ip · H810776 · 2021-05-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:776 Villkorade stöd i FN-systemet för att värna kvinnors och flickors rättigheter av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Kvinnorörelsens organisationer har uppmärksammat regeringen på de förskjutningar som skett inom FN-systemet mot en relativisering av kvinnors och flickors rättigheter och förespråkandet av så kallat sexarbete. har alltid arbetat för att FN ska hålla sig till dess kärnkonventioner och till överenskommet språk vad gäller kvinnors och flickors rättigheter. I UNFPA:s senaste årliga rapport of World Population förordas såväl sexarbete som surrogatmoderskap och man förordar dessutom att länder ska undvika lagstiftning mot barnäktenskap. Detta är det senaste exemplet på relativisering av kvinnors och flickors rättigheter och förespråkandet av sexuell och reproduktiv handel med kvinnor. Det förväntas av vår feministiska regering att ta upp dessa frågor när nu står inför att teckna nya kärnstödsavtal och ta fram nya strategiska planer för UNFPA och UN Women. När FN-organisationer allt oftare relativiserar fundamentala delar av kvinnors rättigheter bör agera och trycka på för att FN fortsatt ska utgå från sina kärnkonventioner och grundläggande internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter, icke-diskriminering och alla människors lika värde (som överenskommits). Kvinnorörelserna i har uppmärksammat och senast gett exempel på förskjutningar inom FN-systemet, som tidigare tillsammans med kvinnokonventionen, och mycket annat stått som en ledstjärna för kvinnors rättigheter och för jämställdhet mellan kvinnor och män. bidrar med en väsentlig del av finansieringen till dessa organisationer. Det är viktigt att säkerställer att skattebetalarnas pengar inte går till organisationer inom FN som upprätthåller hedersförtryck, hedersnormer och andra kvinnoförtryckande mekanismer. Jag och många andra kvinnorättskämpar har stora förväntningar på att inte teckna nya fleråriga stödavtal för dessa FN-organisationer som inte (acceptera) säkerställer kvinnors och flickors rättigheter och som inte förbjuder barnäktenskap, könsstympning, prostitution och andra former av könsförtryck. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer regeringen att framföra kritik mot UNFPA:s senaste årliga rapport of World Population där såväl sexarbete som surrogatmoderskap förordas och där man förordar att länder ska undvika lagstiftning mot barnäktenskap? Kommer regeringen att ställa ultimatum genom att villkora finansieringen av stödet till UNFPA och UN Women om de inte vill ändra i sina skrifter? Hur kommer den feministiska regeringen att säkerställa kvinnors och flickors rättigheter när den nya strategiska planen tas fram?
ip · H810777 · 2021-05-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:777 Kvinnors sysselsättningsgrad av (M) till Finansminister (S) Det råder stor skillnad i sysselsättningsgrad mellan inrikes födda och utrikes födda i . Bland kvinnorna är skillnaden störst. av de inrikes födda kvinnorna är sysselsatta, men enbart av de utrikes födda kvinnorna. Vad gäller män födda i är sysselsättningsgraden och för män födda utanför . (SCB, Q1 2021) Arbete är ofta nyckeln till integration, därför är det mycket allvarligt att siffrorna ser ut som de gör vad gäller utrikes födda kvinnor. Risken att fastna i utanförskap är stor. Men arbete är också ofta nyckeln till ekonomisk frihet, som exempelvis möjliggör att lämna ett destruktivt förhållande. Av den anledningen är det också allvarligt att utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad är mycket låg i förhållande till övriga gruppers. Därför vill bland annat bygga ut jobbskatteavdraget och införa ett bidragstak så att det alltid lönar sig att jobba. Dagens system utgör en kvinnofälla där vissa fastnar i hemmet på grund av att det ibland lönar sig bättre än att ta ett arbete. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att minska gapet mellan inrikes födda och utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad? Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att sänka tröskeln till arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor? Ämnar ministern göra justeringar i skattesystemet för att stärka drivkrafterna till avlönat arbete?