ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810702 · 2021-05-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:702 som gruvnation av (SD) till Näringsminister (S) Under frågestund ställde undertecknad följande fråga till näringsministern: ”I en intervju alldeles slog näringsminister fast att det behövs nya gruvor om vi ska lyckas med elektrifieringen och att vi inte bara kan oja oss när vi läser att kobolt utvinns av barnarbetare i . Jag delar den uppfattningen och välkomnar statsrådets insikter men önskar få svar på hur detta harmonierar med det faktum att de båda regeringspartiernas ledamöter här i konsekvent förhalat och förkastat samtliga förslag som syftat till att förtydliga och förenkla de tillståndsprocesser som reglerar gruvnäringen, vilket skulle ha kunnat skapa förutsättningar för öppnande av nya gruvor som behövs för att möjliggöra elektrifieringen och göra oss mindre beroende av metaller och från regioner där barnarbete är vanligt förekommande?” I sitt svar uppehöll sig näringsministern kring allmänna resonemang om regeringens syn på gruv- och mineralpolitiken som sådan och de båda utredningar regeringen tillsatt på området utan att ge ett tydligt svar på hur statsrådets uttalanden harmonierar med den politik man för på det gruv- och mineralpolitiska området. Med anledning av ovanstående frågar jag ånyo näringsminister : Hur harmonierar ministerns syn på behovet av etablering av nya gruvor i med det faktum att de båda regeringspartierna i konsekvent förkastar samtliga förslag som syftat till att förtydliga och förenkla de tillståndsprocesser som reglerar gruvnäringen? Avser regeringen att vidta åtgärder som konkret syftar till att stärka ställning som gruvnation och därmed öka vår självförsörjningsgrad gällande metaller och ?
ip · H810703 · 2021-05-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:703 Överskattning av skatteintäkter av (SD) till Finansminister (S) Regeringen utgår ifrån den gröna given inom Europapolitiken och bygger sin gröna skatteväxling inom den ekonomiska politiken. Innebörden och tanken med regeringens politik på området är att öka skatt på sådant som bedöms miljöskadligt och sänka inkomstskatter. Enligt kommer regeringens politik att överskatta skatteintäkterna från energi och miljöbeskattningen med och framåt. Vi har ställt frågor om detta tidigare och finansministern har gett svaret: ”Jag bedömer dock att den överskattning av inkomsterna från energi- och miljöskatter som menar kan uppkomma på lång sikt, inte är av en omfattning som äventyrar finanspolitikens hållbarhet eftersom den är begränsad i förhållande till det totala skatteuttaget” är ett land som har mycket stora problem på grund av importerad kriminalitet. Rättsväsendets anslag behöver stå stabilt och egentligen öka väsentligen för att man ska få bukt med problemen vi ser med öppen droghandel, skjutningar, gängkriminalitet, våld emot kvinnor, hedersmord och andra mycket negativa uttryck i samhället som kommit av den fullständigt överdimensionerade invandringen. Det inkomstbortfall som pekat på är nästan lika stort som hälften av rättsväsendets anslagsram . På lång sikt behöver alltså rättsväsendet betydligt mycket mer resurser än detta bortfall i skatteintäkter. Min fråga till finansminister är därför: Vilka åtgärder vidtarministern för att medborgarna ska ha förtroende för finanspolitikenoch för att försvagade inkomster från energi- och miljöskatter inte skaäventyra förutsättningarna för finansieringen av lösningar på centralasamhällsproblem?
ip · H810704 · 2021-05-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:704 Medborgarnas förtroende för folkbildningen av (SD) till Utbildningsminister (S) Frågan om felaktiga utbetalningar inom folkbildningsväsendet har varit aktuell . I takt med att ansvariga meddelat att problemen tas på allvar fortsätter nya uppgifter att nå ytan som breddar problembeskrivningen alltmer. Generellt har fokus varit riktat mot de skattepengar som förskingrats och hur detta har kunnat fortgå trots demokratikriterier och granskningar. Vad som dock är viktigt att även lyfta i frågan är hur medborgarnas förtroende för folkbildningen påverkas av de framkomna uppgifterna. Folkbildningen är en viktig del av vår demokrati. Den ger medborgarna fler möjligheter till bildning och deltagande i samhällets demokratiska processer och kulturliv. Statliga bidrag till organisationer kopplade till extremism är i sig ett hot mot demokratin. När fenomenet vidare resulterar i att medborgarnas förtroende för folkbildningen går förlorat är det ett ytterligare hot mot demokratin. Folkbildningen har länge varit en del av våra demokratiska processer. Förtroende tar att bygga upp men kan raseras desto snabbare. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern någon risk för att förtroendet för folkbildningen hos medborgarna försämras som ett resultat av den problematik som har uppdagats, och avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av detta?
ip · H810705 · 2021-05-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:705 om besiktningsmarknaden av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en granskningsrapport från framförs kritik mot det faktum att Transportstyrelsen i det närmaste har upphört med sin tillsyn över besiktningsbranschen. För fordonsägare och trafikanter är det av yttersta vikt att besiktningen av våra fordon håller en hög klass. Det är viktigt gentemot fordonsägaren eftersom denne får betala ett ganska högt pris för att få sitt fordon besiktigat. Det är också viktigt för trafiksäkerheten att fordonen besiktigas enligt de krav som finns i kontrollprogrammen. I rapporten skriver följande: ”Vidare bedömer att regeringen har varit informerad om det minskade tillsynsarbetet genom de årliga marknadsrapporterna, men ändå inte styrt Transportstyrelsen för att arbeta ändamålsenligt inom området.” I de rekommendationer som lämnar i sin rapport återfinns följande: ”Regeringen bör säkerställa att Transportstyrelsen utövar tillsyn över besiktningsmarknaden.” Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att Transportstyrelsen utövar tillsyn över besiktningsbranschen?
ip · H810706 · 2021-05-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:706 Inbetalning av skatter man fått anstånd med av (M) till Finansminister (S) En av regeringens krisåtgärder för näringsidkare är anstånd med skatteinbetalningar, vilket en åtgärd som är en av de bättre för att stärka likviditeten under pandemin och som haft stor betydelse för många företag. Vi vet att det finns enorma obetalda skatteskulder till följd av detta omfattande anstånd med skatteinbetalningar. Den senaste uppgiften som går att få fram från gäller per . Då omfattande anstånden totalt , och cirka en tredjedel av detta belopp uppskattas avse småföretag, varav de flesta återfinns inom handel, hotell, restaurang och byggsektorn. ska dessa skatter betalas. Det blir betungande för de företag som fortfarande har en kraftigt minskad intäkt och omsättning. Om allt krävs in snabbt i sin helhet av de företag som fått anstånd, och återgår till normala rutiner när det gäller konkursansökningar för obetalda skatteskulder, väntar en dramatisk konkursvåg över landet som slår hårt mot småföretagen och jobben. Det skulle dessutom medföra stora förluster för statskassan, dels i form av kostnad för lönegaranti för dem som mister jobbet vid dessa konkurser, dels för att man skulle riskera att inte få skatteskulderna täckta vid en konkurs. Och har ju anståndet med skatteinbetalningarna varit helt förgäves och bara fördröjt företagens obestånd . Ett beslut om att ge företagen en plan för att betala in de skatter man fått anstånd med skulle ge företagen en rimlig chans att göra rätt för sig, minska risken för konkurser och minska risken för uppsägning av anställda. Staten skulle spara stora summor på att slippa betala ut lönegaranti till dem som mister jobbet vid en företagskonkurs, och skulle staten få in skatter i stället för att förlora dem vid en konkurs. En avbetalningsplan skulle rädda både företag och jobb och vara en god affär för staten. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Överväger ministern och regeringen någon form av betalningsplan för skatter med anstånd? Om inte, vilka andra åtgärder avser ministern att vidta för att undvika en konkursvåg när skatter med anstånd ska betalas in?
ip · H810707 · 2021-05-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:707 Det statliga våldet i och av (V) till Utrikesminister (S) Tidigt skrevs ett öppet brev till utrikesminister angående kidnappningarna och morden på barn i . Vi har till inte sett något uttalande angående situationen i . På informationssida angående nämns inget om den paraguayanska arméns brott mot mänskliga rättigheter. har efter militärdiktaturen dominerats av samma politiska kraft som var drivande under diktaturen. Stora delar av är militariserade. Militariseringen har lett till ökade brott mot mänskliga rättigheter, speciellt mot urfolk och småbrukare. Stora områden domineras av miljöförstörande sojaproduktion, med hot mot hälsa samt tvångsförflyttningar och mord. kidnappades, torterades, våldtogs och avrättades två 11-åriga flickor, och , av specialstyrkor. Därefter kidnappades deras kusin ”Lichita” Villalba, . Alla de levde med sina familjer i en argentinsk gränsstad. Den har ställt sig positiv till handelsavtalet , utan att ta hänsyn till avsaknaden av demokrati i området och utan att ta hänsyn till de brott mot mänskliga rättigheter som dessa stater begår. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : 1) Kommer den att kräva att agerar angående morden på och , , och försvinnandet av ”Lichita” Villalba, ? 2) Kommer den fortfarande att ställa sig villkorslöst positiv till handelsavtalet utan att ta hänsyn till det statliga våldet i och ?
ip · H810708 · 2021-05-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:708 Massprotester i av (V) till Utrikesminister (S) I har över 19 personer mördats och 300 skadats av polis efter massprotester i städer runt om i landet. Därutöver har omkring 1 000 människor blivit anhållna och riskerar tortyr i arrestering. Vad som började med mestadels fredliga demonstrationer möttes av en våldsam polis som avlossar skott mot demonstranter från nära håll och rammar folkmassor med motorcyklar och sköldar. Situationen är nu eskalerande. Fackföreningar startade protester som svar på den högerledda regeringens skattereform, som skulle slå hårt mot låg- och medelinkomsttagare i landet. beordrade president ut trupper för att möta protesterna, för att informera om att de drar tillbaka förslaget om en ny skattereform. finns oron att ytterligare en ny reform kommer att tas fram och innehålla i princip samma förslag. präglas av en historia med våldsamheter där över 260 000 människor har dödats i våld mellan gerillor, militär och miliser. som slöts 2016 mellan den colombianska regeringen och den största gerillan, Farc, gav hopp om ett mer fredligt . Men utvecklingen är fortsatt instabil. Protesterna vi nu ser handlar om mer än enbart skattereformen och innehåller också kritik mot en polariserad regering, utsattheten för människorättsförsvarare, bristen på sociala skyddssystem och behovet av polis och säkerhetsstyrkor som skyddar folket. har ett ansvar att bidra till en fredlig utveckling i . Först handlar det om att fördöma det våld och dödande och den polisbrutalitet som pågår i landet i samband med de nuvarande protesterna. Men det handlar också om att inte sälja svenska Jasplan till och på så vis fortsätta stärka största militär. är i större behov av fred, nedrustning, mänskliga rättigheter och demokrati. har potential att genom diplomati i både bilaterala och multilaterala sammanhang stärka fredsavtalet i , som är det politiska instrument som har störst möjlighet att skapa stabilitet i landet och ge trygghet till ett folk som levt under hotfulla och våldsamma förhållanden. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att främja en fredlig och demokratisk utveckling i ? Vilka bilaterala och multilaterala åtgärder kan genomföra för att stärka fredsavtalet och bidra till stabilitet i ? Avser ministern och regeringen att agera för att förhindra svensk vapenexport till ?
ip · H810710 · 2021-05-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:710 av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Ett flertal medier har rapporterat om grava arbetsmiljöbrister inom . Dessutom framkommer fakta om att fel målgrupper erhåller det stöd som verksamheten är ämnad för samt att resultatet för det antal personer som kan lämna och anställas i ett reguljärt arbete är bristande. Det finns vidare en befogad diskussion om marknadsaktiviteter över hela landet, där man mot bakgrund av både stora offentliga subventioner och en egen nedprioritering av sin egentliga målgrupp kan skaffa sig mycket stora marknadsandelar i förhållande till privata aktörer. har med tydlighet lämnat sitt ursprungsuppdrag, och personer med fysisk och intellektuell funktionsnedsättning upplever och uttrycker tillsammans med sina intresseorganisationer att de längre inte får en plats inom . styrktes via Statskontorets rapport att personsammansättningen har ändrats. återfinns en lägre andel personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar och en större andel utrikesfödda personer inom . Städning har blivit den dominerande arbetsuppgiften, och denna kräver hög såväl fysisk som intellektuell kapacitet. Detta gör att personer som tidigare fanns inom verksamheten nu exkluderas inom . Arbetsförmågan har ökat, och personer med behov av stöd har minskat anmärkningsvärt . Även är kritisk till avsaknaden av transparens inom verksamheten, och det råder en oklarhet kring vilka funktionsnedsättningar personerna inom har. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra den mycket svåra arbetsmiljösituationen för de anställda inom ? Kommer ministern att verka för att ska återgå till sitt ursprungsuppdrag?
ip · H810711 · 2021-05-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:711 Nedläggningen av flygplats av (SD) till Infrastrukturminister (S) meddelade regeringen att man avser att lägga ned . Motivet till nedläggningen är bland annat miljöhänsyn och att regeringen inte tror att flyget kommer att återhämta sig. Flyg är en förutsättning för att hela landet ska kunna leva och utvecklas. Ett beslut om tidigarelagd nedläggning av skulle ödelägga en viktig del av den svenska infrastrukturen. Regeringens initiativ till nedläggningen kommer när stora delar av flygindustrin står inför ett omfattande teknikskifte. Flyget kommer inom att vara elektrifierat eller drivet av annat klimatanpassat bränsle. Dessutom kan inte all den flygverksamhet som bedrivs på flyttas över till utan en om- och tillbyggnad av . Regeringens argumentation för att motivera en tidigare nedläggning av haltar betänkligt. har vi kunnat läsa att svenska erbjuder sig att låna ut pengar till . Lånet ska bidra till att utvidga flygtrafikledning och täcka byggprocessen för Airport samt byggandet av den tredje passagerarterminalen vid Airport (SGN). Dessa lån ska kunna bidra till en betydande expansion av antalet passagerare som ska kunna flyga till och från dessa flygplatser. Regeringen motiverar nedläggningen av med att vi ska begränsa flygandet, men lånar ut pengar till andra nationer för att dessa ska kunna utveckla sin flygverksamhet. Agerandet är minst sagt märkligt. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Hur motiverar regeringen sitt agerande med att lägga ned viktig infrastruktur i som svenska staten erbjuder lån till andra nationer för att de ska kunna utveckla sin flyginfrastruktur?
ip · H810712 · 2021-05-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:712 Bristen på rastplatser för yrkesförare av (SD) till Infrastrukturminister (S) Rastplatser utmed våra vägar spelar en viktig roll för att bilister ska erbjudas möjlighet till en stunds rast och avkoppling. För yrkesförare är denna möjlighet till en stunds avkoppling än viktigare då de har vägen som arbetsplats. Dessutom regleras yrkesförarnas raster och dygnsvila i lag, vilket innebär att det måste finnas rastplatser i en sådan omfattning att förarna kan sköta sina kör- och vilotider. Situationen är dock sådan att det är i det närmaste omöjligt att hitta en plats att ta sin dygnsvila på. Det är inte ovanligt att förarna tvingas köra över sin tillåtna tid innan de hittar en plats att stanna sitt tunga fordon på. Det finns två orsaker till den uppkomna situationen, och här måste det vidtas åtgärder. För det första har valt att stänga ett flertal rastplatser, och därmed har utbudet minskat för yrkesförarna. För det andra ockuperar utländska aktörer rastplatserna och använder dessa som mer eller mindre permanenta uppställningsplatser. I vissa fall sker terminalliknande verksamheter på det som ska vara en rastplats, det vill säga en plats där bilister ska kunna stanna för en stunds avkoppling. Många yrkesförare vittnar om ockuperade rastplatser där nedsmutsningen är omfattande, inte minst med mänsklig avföring. Rastplatser har normalt en begränsad parkeringstid , men det är ytterst sällsynt att någon vidtar åtgärder mot de aktörer som bryter mot den tidsbegränsningen. Detta har i sin tur skapat den situation som råder utmed landets vägar. Med påföljder i form av böter eller annan sanktionsavgift för de som bryter mot tidsgränsen skulle vi kunna få en positiv effekt, där den mer eller mindre permanentade verksamheten skulle upphöra. Även om en förbättrad cirkulation på rastplatserna förbättrar situationen krävs ändå en utbyggnad av antalet rastplatser. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att dels säkerställa att rastplatserna har den funktion de är avsedda för, dels införa tydliga sanktioner för de som ockuperar rastplatser?
ip · H810713 · 2021-05-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:713 Vatten-, väg- och skogssporter av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Idrotter som utövas på vatten, väg och i skog, VVS-sporter, har påverkats mer än övriga sporter av pandemilagen, De har fortsatt att lyda under lagen om allmän sammankomst, vilket innebär att endast åtta personer får samlas, något som omöjliggör utövande och tävling trots stor yta att sprida ut sig på. Motionslopp, där anmälningsavgiften är en stor del av inkomstkällan, har inte fått anordnas sedan pandemin började. Deras framtid är oviss och kritisk. Lopp och tävlingar är en viktig morot för att ta sig igenom alla de timmar av träning som krävs inför dem. Vi vet redan att många har slutat att idrotta, främst barn och unga, till följd av pandemin. Det är bra att barn och ungdomar födda eller senare nu får möjlighet att börja tävla en gång veckan. Men det gäller inte VVS-sporterna, vilket är beklagligt. Det är inte bland dessa sporter som smittan sprids. Dessutom kan man ta sig ut på egen hand (med bil) till skogen, till landsvägen eller till hamnen/sjön. Varför regeringen inte gör mer för de här sporterna är för många obegripligt, framför allt när den sitter på makten. Den signal som regeringen nu sänder ut är att man inte vill förändra, och det riskerar i längden vår folkhälsa när allt fler lämnar idrottsvärlden. Utan utövare – inga tävlingar. Inga tävlingar – inga utövare. Logiken är logisk, men inte för regeringen. De sex specialförbund (, , , , och ) som drabbats av tävlingsförbud har gemensamt 420 000 medlemmar. Det är många som påverkas av regeringens ovilja att se skillnad på ansvarstagande tävlingar och utövande. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Är ministern beredd att göra skillnad mellan idrotter som har en fast publikplats (arena) och VVS-sporter med en publik som är utspridd över en stor yta? Är ministern beredd att anpassa pandemilagen så att utövare av VVS-sporter kan börja tävla? Är ministern beredd att öronmärka medel för bland annat motionsloppens överlevnad, i det fall en anpassad pandemilag inte införs ?
ip · H810714 · 2021-05-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:714 Pandemilagen och begränsningar vid stora evenemang av (SD) till Socialminister (S) Pandemilagen anses av regeringen ge möjlighet till ett mer träffsäkert regelverk. ser vi stora skillnader i verksamheters möjligheter att på ett smittsäkert sätt ta emot besökare. I handeln, butiker och besöksmål kan stora folkmassor samlas på begränsat avstånd, medan flertalet kultur- och idrottsinstitutioner och kyrkor, med stora ytor och förmåga att ta emot människor, fortfarande lever med begränsningen om åtta personer. Regeringen meddelade att man eventuellt, om smittläget förbättras, öppnar upp för publik i en trappa upp till 500 personer vid stora arenor. Det är ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Frustrationen över rådande regelverk är stor, och många runt om i landet frågar sig varför träffsäkerhet och likvärdighet inte är likvärdig. hade allsvenskan äntligen premiär. Till mångas besvikelse spelades matcherna med restriktionerna om åtta personer i publiken. För att exemplifiera hur fel pandemilagen slår mot idrotten kan vi se hur gjorde när de mötte . I publiken hade åtta biljetter lottats ut bland årskortsmedlemmarna. därifrån, i samma arena, satt 150 personer i restaurangavdelningen och tittade på samma match i samma arena. var inte ensamma, de klubbar som har restaurangavdelning på sin arena har gjort på samma vis. Argumentationen från regeringens och sida till varför restriktionerna om publikantalet står fast är att smittspridningen inte kan garanteras/säkras när man tar sig till och från arenan. Det ter sig ologiskt när 150 personer tar sig in i ena endan av arenan och åtta i den andra. De har alla tagit sig till arenan. Idrotten har sedan restriktionerna infördes arbetat fram potentiella möjligheter till ett smittsäkert öppnande. Idrotten är experter på att hålla säkra event, inte minst har de stor erfarenhet från derbymatcher, där det är av stor vikt att hålla isär grupperingar från varandra. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Förstår ministern, med tanke på att frustationen inom idrottsvärlden växer sig allt starkare och utifrån ovanstående exempel, att nuvarande restriktioner är ologiska? Varför öppnar inte regeringen upp för ett procentuellt publikinsläpp till arenor i stället för ett fast antal oberoende av arenans storlek?
ip · H810715 · 2021-05-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:715 Besked gällande slutförvaret av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Kärnkraften är ett viktigt energislag i den svenska elmix som förser oss med fossilfri energi. Så har det varit sedan kärnkraften började byggas , och alltmer internationell forskning visar att kärnkraften kommer att spela en avgörande roll i energisystemet om vi ska nå klimatmålen. har , , arbetat med att nå en lösning på det radioaktiva avfall som kärnkraften producerar via ett slutförvar. har dessutom kommit mycket längre än de flesta andra länder, både när det gäller att testa tekniska lösningar, prövningar som gjorts är godkända, och, kanske viktigast av allt, att de berörda kommunerna för mellanlagring och slutförvar har sagt ja. Trots att frågan är helt klar för ett beslut väljer regeringen att dra ut på processen. Det har gått så långt att – helt i linje med gällande lagstiftning – har gått ut och sagt att om inte ett beslut gällande slutförvaret kommer före så tvingas de att stänga samtliga fem av sina reaktorer efter revisionen 2024. Miljö- och klimatministern tvingades därför gå ut med att regeringen överväger ett första, separat beslut om mellanlagret Clab i (som snart är fullt), men att ett sådant beslut inte skulle påverka tidsplanen för beslut om slutförvaret. Miljö- och klimatministern är alltså villig att helt köra över de experter och expertinstanser som gett godkänt för både mellanlagret och slutförvaret. Inte minst verkar han vara villig att köra över som, när det beslutades om mellanlagret, var tydliga med att ett krav för att kommunen skulle säga ja var att ett slutförvar också skulle införas. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att, med anledning av uttalande, i närtid fatta ett beslut gällande slutförvaret? Om inte, vilken analys gör ministern av konsekvenserna av att processen förlängs? Hur resonerar ministern gällande att dela upp besluten när berörda kommuner så tydligt meddelat att de måste tas gemensamt?