ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810502 · 2021-02-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:502 Mipex som mått på integrationspolitisk framgång av (SD) till Statsrådet (MP) Den förra jämställdhetsministern hävdade under innevarande riksdagsårs budgetdebatt att har världens bästa integrationspolitik, detta med hänvisning till undersökningen Mipex, vilket statsrådet hävdar mäter hur framgångsrika olika länder är vad gäller integration. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Om och i så fall varför anser statsrådet att Mipex ger ett bra mått på hur framgångsrik integrationspolitik är, och kommer statsrådet att arbeta för att resultatet av svensk integrationspolitik enklare kan jämföras med andra länder?
ip · H810503 · 2021-02-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:503 Regeringens handlingsplan mot segregation av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen presenterade en handlingsplan med syfte att minska och motverka segregation. Planen innehåller ett brett spektrum av förslag, varav vissa, exempelvis ett ökat utbud av ekosystemtjänster, stadsgrönska eller energieffektivisering i flerbostadshus, svårligen kan anses ha någon som helst effekt på segregationen. Planen innehåller inte heller någon djupare analys av varför segregationen tycks öka. Ett vetenskapsbaserat angreppssätt torde fordra en sådan analys till att börja med, vilken skulle kunna ligga till grund för förslag. Så har uppenbarligen inte skett. I planen går att läsa att något har hänt de senaste två decennierna vilket fått segregationen att öka, men det går inte att säga exakt vad. För mig är det ganska uppenbart att migrationen är en starkt bidragande orsak till segregationen i . Jag vill därför fråga statsrådet : Anser statsrådet att migrationen på något sett bidragit till segregationen i , och kommer statsrådet att göra något för att undersöka hur det sambandet ser ut eller skulle kunna se ut?
ip · H810504 · 2021-02-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:504 Försvarsmaktens ansvar för sina miljöskulder av (V) till Försvarsminister (S) norr om tätort, vid , har Försvarsmakten bedrivit militär flygverksamhet, främst genom flygflottilj F 16. I sin verksamhet har Försvarsmakten använt brandskum som innehåller PFAS (perfluorerade och polyfluorerade ämnen). PFAS är extremt långlivade och mycket svårnedbrytbara. tar sitt dricksvatten från Uppsalaåsen, som går igenom staden från norr till söder och passerar Försvarsmaktens område, där PFAS har använts. Det kommunalt ägda bolaget och ansvarar för vattenförsörjning och har att följa anvisningar att säkerställa att dricksvattnet inte innehåller skadliga ämnen som PFAS. har också beslutat om gränsvärden för PFAS i dricksvatten. Då provtagning av vattentäkt i staden visat för höga halter av PFAS har bolaget dels vidtagit åtgärder för att rena dricksvattnet och dels identifierat källor till föroreningen av PFAS i Uppsalaåsens grundvattenmagasin – åtgärder som medfört utgifter i mångmiljonklassen. kommuns undersökningar pekar ut Försvarsmaktens verksamhet vid som ansvarig för förorening med PFAS i vattnet. Vatten och har fört en diskussion med Försvarsmakten om situationen och om hur Försvarsmakten kan ta sitt ansvar enligt principen att förorenaren ska betala för de åtgärder som krävs för att återställa. I detta fall har bolaget varit tvunget att vidta åtgärder för att ska kunna försörjas med rent dricksvatten. Men någon uppgörelse med Försvarsmakten har inte kommit till stånd. Det är anmärkningsvärt att Försvarsmakten mot bakgrund av det mångåriga användandet av PFAS vid , flygflottiljens placering och gjorda undersökningar inte visat någon vilja att ta sitt ansvar för den miljöskuld som verksamheten där orsakat kommun genom dess bolag och . Bolaget har därför känt sig tvunget att stämma Försvarsmakten för den förorening av vattentäkt som orsakats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att Försvarsmakten ska ta sitt ansvar för såväl den uppkomna föroreningen av kommuns vattentäkt som på övriga platser där Försvarsmaktens verksamhet åstadkommit miljöskulder?
ip · H810505 · 2021-02-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:505 Sänkta banavgifter för järnvägen av (V) till Infrastrukturminister (S) Under pandemin har alla transportslag drabbats hårt, och det gäller även järnvägstransporterna. Regeringen har gett mer stöd till flygbranschen än till järnvägen, trots att den senare transporterar mångfalt mycket mer gods och personer, dessutom på ett klimatsmart och transporteffektivt sätt. Regeringen brukar framhålla järnvägen och sina satsningar på den, men trots regeringens och infrastrukturministerns uttalade målsättning i den så kallade godsstrategin om att flytta över godstransporter från väg till järnväg har någon sådan överflyttning inte skett sedan godsstrategin inrättades . Ett stort problem är de ständigt ökande banavgifter som tågoperatörerna måste betala för att trafikera svensk järnväg. har regeringar av olika kulör höjt banavgifterna för godstransporter på järnväg med . Några motsvarande avgifter för långtradartransporterna finns inte. Den miljökompensation på till järnvägen som regeringen infört är välkommen. Men det regeringen ger med ena handen tar den tillbaka femfalt med den andra. tas nämligen från järnvägen i form av banavgifter. Detta förefaller vara emot all rim och reson. Transporter på järnväg är klimatsmarta och energieffektiva, i praktiken helt utan utsläpp av växthusgaser. Dessutom minskar trängsel och buller på våra vägar. Lastbilstransporter på väg ökar däremot våra utsläpp av växthusgaser samt skapar buller och trängsel. Varför straffar regeringen det klimatsmarta trafikslaget? Det finns en lösning på detta. Det handlar om att göra det billigare att transportera på järnväg och dyrare på väg. Regeringen skulle kunna börja med att sänka eller avskaffa banavgifterna för järnvägen. Detta särskilt med tanke på hur hårt pandemin har slagit mot järnvägssektorn. Ministern kan inte längre gömma sig bakom EU i den här frågan. EU har både i en särskild förordning och senast i den nya mobilitetsstrategin öppnat för sänkta eller avskaffade banavgifter; exempelvis ska godstrafiken öka till 2030. Flera länder i har gått den vägen och avskaffat eller sänkt banavgifter. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att verka för sänkta eller avskaffade banavgifter för järnvägen?
ip · H810506 · 2021-02-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:506 Kunskap om kommunismens illgärningar av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) , på sin 49:e kongress, proklamerade följande: ”Vårt mål är ett klasslöst samhälle, fritt från förtryck – ett kommunistiskt samhälle.” Kommunismen är en vidrig ideologi, fullt jämförbar med nazismen. Kommunistregimer runt om i världen har gjort sig skyldiga till mord på åtskilliga miljoner oliktänkande, men detta har uppenbarligen inte fått att tänka om. För många som har överlevt kommunismens fasor och funnit en i är målet att skapa ett kommunistiskt samhälle mycket skrämmande. För alla som står för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är det helt otänkbart att via skattemedel finansiera ett ungdomsförbund vars mål är att avskaffa demokratin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att öka kunskaperna om kommunismens illgärningar? Vad avser ministern att göra för att statliga stöd inte ska beviljas till organisationer som vill avskaffa demokratin och för att redan betalda stöd exempelvis ska kunna återkrävas?
ip · H810507 · 2021-02-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:507 En ny mediestödsförordning av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) skickade Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) ut förslag om förändringar i mediestödsförordningen. Remisstiden är mycket kort, och förändringarna ska träda i kraft . I det nya förslaget föreslås mediestöd ges för innehåll av ”hög kvalitet”, och myndigheten beskriver detta i § 2 som ”ansvarstagande nyhetsförmedling”. ”Med ansvarstagande nyhetsförmedling avses bland annat att nyhetsmediet inte bidrar till att sprida felaktiga eller manipulerad information, inte uppmanar till brott och avstår från publiceringar som vilseleder kring etablerad vetenskap och kunskap.” Förslaget har tagits emot med skepsis hos intresseorganisationen (). efter att förslaget skickats ut kommenterade TU:s förslaget i ett nyhetsbrev med orden ”Vad är egentligen 'felaktig' information?” Formuleringarna i förslaget öppnar upp för en diskussion kring vad som är rätt och felaktigt och vem som ska avgöra det. Beroende på hur regelverket tolkas skulle det kunna innebära att en svensk myndighet bidrar till att påverka hur medierna bedriver sin nyhetsjournalistik. En utgivare som är beroende av mediestöd för att bedriva sin verksamhet skulle i ett scenario kunna dra sig för att rapportera kring ett särskilt ämne av rädsla för att förlora en viktig inkomstkälla från staten. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilket sätt kommer ministern att säkerställa att en ny mediestödsförordning inte öppnar upp för att Myndigheten för press, radio och tv ska villkora mediestöd utifrån hur medier väljer att rapportera? På vilket sätt kommer minsitern att säkerställa att de föreslagna förändringarna inte gör det svårare att bedriva fri och oberoende journalistik i ? Ser regeringen ett problem med att medier som uppbär mediestöd inte bedriver en ansvarstagande nyhetsförmedling och om så är fallet, har ministern för avsikt att agera på något sätt?
ip · H810508 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:508 Regeringens bilpolitik av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Kantar genomförde en undersökning där man studerade svenskarnas förtroende för regeringens bilpolitik. av landets bilägare har stort eller ganska stort förtroende för regeringens politik. Resten, , har ett litet eller mycket litet förtroende för regeringens bilpolitik. I den gruppen ingår även de som saknar uppfattning. Undersökningen visar på svidande kritik mot regeringens politik. Främsta skälet till det låga förtroendet torde vara ryckigheten i beskattningen av fordon och de ständigt förändrade villkoren. Om regeringen har minskade utsläpp som ett verkligt mål är den nuvarande bilpolitiken direkt kontraproduktiv. Med den politik som förs ser vi en rejäl uppbromsning av nya och, sett ur ett miljö- och säkerhetsperspektiv, bättre fordon. Enligt tidningsartiklar har försäljningen av elbilar minskat . registrerades 1 210 nya elbilar. Det är en minskning . Håller utvecklingen i sig kan minskningen landa på . Lägg därtill den kraftigt höjda skatten på vanliga bilar så har regeringen på ett effektivt sätt bromsat upp arbetet med att nå klimatmålen. Med hänvisning till detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skapa förtroende hos landet bilister för regeringens bilpolitik och för att bilpolitiken ska leda till verkligt minskade utsläpp så att vi når de uppsatta klimatmålen?
ip · H810509 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:509 Regeringens narkotikapolitik av (C) till Socialminister (S) , , har på uppdrag av undersökt bruket av narkotika bland olika socioekonomiska grupper i svenska samhället. publicerades resultaten i rapporten i narkotikaanvändning bland vuxna i . Undersökningen visar följande: Det är en något högre andel som har använt narkotika i gruppen med lägre socioekonomisk position. Personer med lägre socioekonomisk position använder narkotika oftare än personer med högre socioekonomisk position. Gruppen med lägre utbildning använder narkotika så ofta som gruppen med högre utbildning. Liknande mönster syns när inkomst och sysselsättning mäter socioekonomisk position. Ingen specifik socioekonomisk grupp står för majoriteten av efterfrågan på narkotika i . Gruppen med högre socioekonomisk position står för en mindre del av den totala användningen. Personer med högre utbildning står för av den totala narkotikaanvändningen trots att de utgör i befolkningen, och den femtedel av befolkningen som har högst inkomst står för av användningen. Dessa resultat överensstämmer med, men förtydligar, tidigare forskning om användning av narkotika bland olika socioekonomiska grupper. Statsministern har tidigare uttalat följande som grund för regeringens narkotikapolitik: Vi vet att den största konsumtionen av narkotika har vi i de välbärgade områdena. , , det är där du har den största konsumtionen. Detta är ett uttalande som har fått stöd av flera statsråd i olika medier och sociala medier. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att narkotikapolitiken ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet?
ip · H810510 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:510 Elleveranser i av (M) till Statsrådet (S) Glädjande nog planeras det för stora industriinvesteringar i . planer ställer dock frågan om elförsörjningen i norra på sin spets, skriver tidningen . bedömer att det krävs förstärkning av nätet i , något som kan innebära förseningar. I många artiklar i NSD har det konstaterats att det överskott som finns i norra , , inte ens är nära att räcka till för de stora industriprojekt som planeras i av bland annat , Hybrit och Northvolt. När de tre aktörerna är igång krävs en medeleffekt på nästan , vilket motsvarar överskottet. Och det förutsätter att elproduktionen sker stabilt, något som bara gäller vattenkraften med en planerbar leverans av el. tillkommer även planer på grön ståltillverkning. Bolaget planerar en elförbrukning på i full drift, vilket kräver en medeleffekt av . NSD skriver: ”Det krävs en förstärkning av nätet. Vi har haft en dialog med bolaget och som vi ser det initialt måste vi dra en ny ledning på (kV) till Svartbyn. Sannolikt från Messaure, säger , teknisk direktör vid ().” planerar att starta bygget och produktionen 2024. Detta med en teknik som ännu är oprövad. Och en ny 400-kilovoltsledning kräver en tillståndsprocess, något som ofta blir utdraget, skriver NSD. Energibehovet i norra innebär att energiproduktionen måste utökas kraftigt, vilket naturligtvis även får konsekvenser för . I medier har statsrådet gett uttryck för att det skulle vara överföringskapacitet som orsakar el och effektbrist i , men industrins utbyggnad i norra kommer alltså att kräva att mycket energi tillförs även i norra . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet och regeringen för målsättning för att öka tillgången på förutsägbar och planerbar energiproduktion i norra ? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder på kort sikt för att öka tillgången på planerbar leverans av el i ? Vilken beräkning av ökningen av energibehovet i norra har skett hos ansvariga myndigheter för att säkerställa att industriprojekt inte försenas på grund av brister i energiförsörjningen?
ip · H810511 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:511 Projekt av i (M) till Infrastrukturminister (S) Projekt är ett av största infrastrukturprojekt för sjöfarten sedan . När man gör jämförelse mellan Malmporten och muddringsprojektet i visar det sig att staten finansierar mer. Den rådande principen är att staten står för alla kostnader fram till hamnområdesgränsen. Men när detta skulle beräknas för lades gränsen blott från kajkanten, vilket är betydligt närmare. Skulle man applicera detta på skulle det statliga investeringsstödet bli 500 miljoner högre för Malmporten. Jämfört med måste alltså stå för extra kostnader på . Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Delar ministern bedömningen att projektet missgynnas jämfört med muddringsprojektet när det gäller hur man beräknar investeringsstödet, och kommer ministern att vidta några åtgärder när det gäller det statliga investeringsstödet?
ip · H810513 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:513 EU:s blyförbud och definitionen av våtmark av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) beslutade att godkänna förslag till blyhagelförbud i våtmarker. röstade nej eftersom beslutade så tvärtemot regeringens tidigare ja-linje. har redan tydliga och tuffa regler för användning av blyammunition. Kommissionen öppnade dock för att medlemsländerna skulle kunna göra nationella definitioner av vad som är våtmark. har redan en definition, och att behålla den skulle undanröja väldigt många problem och efterföljande negativa konsekvenser. Kommissionens förslag är inte förankrat i verkligheten och kan få förödande konsekvenser för jägare och skyttar. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön, men i har vi redan ett blyhagelförbud som tidigare utretts noggrant på vetenskaplig grund. behöver nu vara tydlig och aktiv i frågan att fastställa vår redan antagna definition av våtmark hos våra kollegor i kommissionen. Om detta inte sker finns det ett stort hot mot jakten, skyttet och den svenska viltvården. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern för avsikt att agera för att den redan antagna definitionen av våtmark i fortsatt är giltig efter beslutet i EU?
ip · H810514 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:514 Obehöriga lärare av (L) till Utbildningsminister (S) Liberalerna var med och genomförde dagens krav på lärarlegitimation. Trots vissa svårigheter i samband med genomförandet var det viktigt att nationellt slå fast vad som ska krävas för att få en fast anställning och bemyndigande att sätta betyg i skolan. Eftersom elevernas tillgång till utbildade behöriga lärare är centralt för undervisningens kvalitet och måluppfyllelse är det allvarligt att andelen obehöriga som undervisar på skolorna återigen ökar. Vi ser också att det finns omfattande skillnader beroende på var man råkar bo eller i vilken skola man går. Till detta har vi uppmärksammat problemet med att det finns tusentals lärare som lämnat yrket och gör något annat. Vi har också lyft upp problemet med sökande behöriga som inte får anställning, en fråga som valde att följa upp . I samband med detta presenterade Liberalerna ett antal förslag med målet att öka andelen utbildade behöriga och ämnesbehöriga lärare i skolan. Bland annat anser vi att Skolinspektionen ska få större och tydligare befogenheter att ingripa mot skolor med en mycket låg andel behöriga som undervisar i skolan. Signalen och budskapet från statens sida måste vara glasklar, både i skollagen, i förordningar och i vad vi förmedlar till skolhuvudmännen – men inte minst till de som utbildar sig till lärare. Därför är dagens ordning inte tillfredsställande. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kommer regeringen att införa en möjlighet för Skolinspektionen att ingripa mot skolor med en låg andel behöriga lärare? Kommer regeringen att ändra i skollagen så att dagens undantagsbestämmelse skärps? Hur ser regeringen på Liberalernas förslag att införa krav på huvudman som anställer obehörig personal att inom ramen för anställningen fortbilda personen ifråga?
ip · H810515 · 2021-02-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:515 arbete med omvårdnadsbidraget av (L) till Statsrådet (S) ersattes vårdbidraget med omvårdnadsbidraget. Omvårdnadsbidraget syftar till att ge stöd åt de föräldrar som vårdar ett barn med funktionsnedsättning. Liberalerna flaggade för att förslaget saknade nödvändig flexibilitet för att ersättning ska kunna ges i efterhand när behovet uppstått och inte efter förväntat behov. Tillsammans med M, C och KD föreslog vi därutöver att särskilda bestämmelser om handikappersättning för blinda och gravt hörselskadade bör finnas kvar. Detta eftersom den föreslagna reformen riskerade att bidra till försämringar för dessa individer och anhöriga. Trots kritiken framhöll regeringen att omvårdnadsbidragets syfte inte var att orsaka åtstramningar eller förändringar av tidigare ersättningar utan att öka transparensen och skapa bättre förutsättningar för den enskildes behov. Liberalerna har tidigare framhållit att omvårdnadsbidraget har försvårat möjligheten att få stöd i det nya systemet. Det nya systemet har dessutom medfört längre handläggningstider och en krångligare administration. Likväl har Inspektionen för socialförsäkringen påvisat i sin granskning (2020) att omvårdnadsbidraget har lett till högre trösklar. Det är svårare att nå upp till de ersättningsnivåer som tidigare erhållits. För barn med funktionsnedsättningar, vilka Liberalerna tidigare befarat inte skulle erbjudas tillräckligt stöd, är situationen ännu mer ansträngd. I granskningen framförs att arbete med ersättningar till föräldrar med barn som har en grav hörselnedsättning inte följer praxis. I valet mellan skäliga villkor för dem som är i störst behov av samhällets stöd och en bekväm byråkrati måste vi alltid välja det förstnämnda. Liberalerna menar att omvårdnadsbidraget måste ge utrymme för stöd i de situationer som lagstiftaren inte har kunnat förutse för att försäkra att människor inte står utan den ersättning som de har rätt till. Regeringens syfte var inte att omvårdnadsbidraget skulle skapa förändringar för de som tidigare fått ersättning och inte heller några åtstramningar. Trots detta har omvårdnadsbidraget orsakat att familjer står utan de stöd som de tidigare erhållit. Regeringen har tidigare vidtagit åtgärder för att ge möjlighet att förlänga vårdbidraget fram till . Dessutom har regeringen i samråd med Liberalerna beslutat att öka anslaget till myndigheten i syfte att korta handläggningstiderna. Men de familjer som tidigare fått ekonomisk ersättning får inte det stöd de har rätt till på grund av det nya regelverket. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de familjer som tidigare mottagit stöd för att kunna vårda ett barn med funktionsnedsättning får den ersättning de har rätt till i enlighet med regeringens målsättning?
ip · H810516 · 2021-03-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:516 Arbetssituationen på biltvättar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Tidningen uppmärksammar det växande problemet med billiga biltvättar, utförda manuellt för hand. I artikeln framkommer att det som för en kund kan förefalla vara en frestande billig tjänst i själva verket inte sällan döljer såväl miljöbrott som svartarbete och människohandel. Prisdumpningen i branschen är extrem, och i artikeln nämns prisbilder på för en manuellt utförd tvätt. Företrädare för uttalar sig i artikeln och påpekar att problemen i branschen inte är ett storstadsfenomen. Dessa biltvättar finns i hela landet. I artikeln framkommer också att personalliggarna ofta ser välskötta ut men att när jämför löneutbetalningarna så inser man att det inte stämmer. Arbetskraften består, enligt artikeln, inte sällan av människor som fått avslag på sin asylansökan men som ändå uppehåller sig i . Vid kontroller kan myndighetsföreträdare se att det bor människor i själva tvätthallarna. I artikeln beskrivs den utsatta situation som dessa människor befinner sig i som ”slaveri”. Utöver dessa slavliknande arbetsförhållanden förekommer i många fall överträdelser av miljölagstiftningen. Det handlar bland annat om att det bedrivs verksamhet i lokaler och på platser som inte är anpassade för tvätt av bilar och de reningsmedel som används i sammanhanget. Det är en på många sätt ohållbar situation som målas upp i artikeln. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med arbetssituationen på biltvättar i ? Vilka åtgärder har regeringen gett myndigheter i samverkan för att lösa frågan i närtid?