ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H810208 · 2021-01-22 11:19:19 — Man har slagit ut flera nätverk i , och man kommer att fortsätta göra det med de nya verktyg som finns - till exempel hemlig dataavläsning, som är ett väldigt kraftfullt verktyg för att komma åt även krypterad kommunikation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag är helt övertygad om att nu flyttar fram sina positioner och sätter allt fler i häkten och i fängelse. Jag är övertygad om att det kommer att fortsätta och att vi därmed kommer att minska de kriminellas framfart i . Det är därför vi gör så stora satsningar på polisen, och det kommer vi att fortsätta göra. Jag ser fram emot att göra fler effektiva insatser som faktiskt ger polisen nya verktyg här och och inte bara fokuserar på saker och ting som kan hända väldigt framåt i tiden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H810211 · 2021-01-14 18:39:56 — Om det finns problem med energiförsörjningen i bör väl ändå energiministern bry sig och inte gömma sig bakom en nätägare i som säger någonting som dessutom verkar väldigt oklart eftersom det finns motstridiga uppgifter om saken, som berättade alldeles ? Energiministern skakar på huvudet, men det här handlar om ett brev som har inkommit till . Jag konstaterar att ord står mot ord; vi får väl se vad som stämmer i den här frågan. Energiministern säger att det inte finns något förbud mot att investera i kärnkraft i . Nej, det är klart att det inte finns ett förbud, men det måste finnas någon anledning till att valde att stänga ned en kärnkraftsreaktor i som den andra delägaren i samma kärnkraftverk ville driva vidare. Det måste också finnas ett skäl till att träffade en avsiktsförklaring med om att bygga minikärnkraftverk i som man stänger reaktorer i . Det måste finnas någonting som skiljer dessa länder åt och som gör att det är lönsamt att investera i kärnkraft i men olönsamt att göra det i . Jag fick inget riktigt svar från energiministern. Han hoppas att allting ska gå bra , men någon uttrycklig garanti för att det inte blir någon nedstängning av elnätet fick jag tyvärr inte. Det drar jag mina slutsatser av. Jag kan egentligen låta olika inlägg tala för sig själva, men jag har två små kommentarer. För det första har jag förstått vd så att hon planerar för småskaliga kärnkraftverk även för den svenska marknaden om det skulle bli lönsamt, så detta beror inte på skillnader mellan och . Sedan återstår det ju att se om den tekniken har potential att bli lönsam på marknaden. Såvitt jag förstår handlar inte avsiktsförklaring när det gäller om att bygga reaktorer, men där kan jag ju vara felunderrättad. För det andra: Ord står inte mot ord. har ju en mobiltelefon, om inte i handen så åtminstone i kavajfickan. Det är bara att googla - då kan han läsa vad nätägaren själv skriver. Då slipper han lyssna på mina eller någon annans ord. Eon säger det jag säger; jag citerar Eon. De är nätägare. De kan leverera el, punkt slut. Sedan finns det andra diskussioner mellan mig och Sydsvenska Handelskammaren om hur nätområden och andra saker ser ut. Det får man gärna skriva brev till mig om, och jag träffar gärna - återigen - Sydsvenska Handelskammaren och de skånska företagen. Jag har haft två sådana möten sedan jag blev energiminister, och jag ser fram emot att fortsätta dialogen med det skånska näringslivet. Min förhoppning är att det ska kunna växa och utvecklas i . Här ska jag faktiskt ge en poäng, även om han inte riktigt sa så. Det är mycket bättre att vi importerar arbetskraft till med hjälp av den stabila svenska energiförsörjningen och de låga energipriserna än att vi exporterar elen till andra länder. Därför kan vi vara stolta över Northvolt, Hybrit och andra sådana projekt, som har möjliggjorts tack vare billig svensk el. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H810229 · 2021-01-14 17:26:01 — Du ska kunna lita på välfärden när du behöver den. Vi måste helt enkelt skyndsamt få till en ordentlig lagstiftning samt skärpa kraven på tillgång till den svenska välfärden. Det är oerhört primärt i mina ögon. Varför ska medborgarna fortsätta att betala in till det gemensamma välfärdssystemet om kvaliteten sakta sjunker i takt med att kriminella systematiskt dränerar det? Tack, och , för interpellationsdebatten! Jag vill avslutningsvis säga följande. Den största tillgången i det svenska samhället är den höga grad av tillit som finns i vårt land. Vi är ett av de länder i världen som sticker ut. Människor litar på varandra i . Människor litar på staten och de offentliga institutionerna. Är det någonting vi ska göra, någon del av vårt samhälle som vi ska värna, är det just att upprätthålla den höga graden av tillit. Vad hotar den tilliten? Jo, det är när människor känner att de offentliga systemen inte lever upp till de berättigade förväntningar som finns om rättfärdighet, likabehandling, respekt för lagstiftningen och att rätt personer ska ha rätt till de förmåner som är beslutade av denna kammare. I kampen för upprätthållandet av den höga graden av tillit i vårt samhälle kommer de frågorna först. Det är en skyldighet som vi har gentemot våra medborgare. har vi i denna kammare diskuterat det som händer i vår omvärld, attackerna mot demokratin runt om i världen. Väldigt mycket av det vi sett i omvärlden som skrämmer oss börjar med att människors tillit och tilltro till de offentliga systemen har skadats i de länderna. Låt oss inte acceptera att detta sker i vårt land. Det första steget vi kan göra är att återupprätta skyddet och den ekonomiska tryggheten i våra socialförsäkringar och se till att våra medborgare får den trygghet de förtjänar vid sjukdom, föräldraskap, nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning samt vid ålderdom. Låt oss parallellt med det intensifiera arbetet med att bekämpa de kriminella attackerna på det svenska välfärdssystemet. Jag vill tacka ledamöterna för interpellationen och för engagemanget och intresset i frågan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H810239 · 2021-01-29 09:53:07 — Jag anser att det med dessa tidsperspektiv inte handlar om ett tidtagarur som ska ticka fram i något slags tänkt vinst här och , 2021, utan vi behöver ta ett ansvar för kommande generationer - för många, många kommande generationer. Därför gäller det att vi verkligen vänder på varje sten, lyssnar på varje invändning och lyssnar på dem som varnar för det som eventuellt kan hända, så att vi ser till att vi så säkert som möjligt tar hand om avfallet. Det här är avfall från något som har tjänat oss i den här generationen; vi har byggt vår rikedom väldigt mycket på den här kärnkraften. Det är väldigt viktigt att vi ser att detta även har ganska oöverskådliga konsekvenser för 100 framåt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H810243 · 2021-01-29 09:53:07 — Jag anser att det med dessa tidsperspektiv inte handlar om ett tidtagarur som ska ticka fram i något slags tänkt vinst här och , 2021, utan vi behöver ta ett ansvar för kommande generationer - för många, många kommande generationer. Därför gäller det att vi verkligen vänder på varje sten, lyssnar på varje invändning och lyssnar på dem som varnar för det som eventuellt kan hända, så att vi ser till att vi så säkert som möjligt tar hand om avfallet. Det här är avfall från något som har tjänat oss i den här generationen; vi har byggt vår rikedom väldigt mycket på den här kärnkraften. Det är väldigt viktigt att vi ser att detta även har ganska oöverskådliga konsekvenser för 100 framåt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H810282 · 2021-01-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:282 Miljöprövningen av övnings- och skjutfält av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Det försämrade säkerhetspolitiska läget har lett till att riksdag nu fattat beslut om att utöka Försvarsmaktens grund- och krigsorganisation. För att klara av produktionen av förband till krigsorganisationen är Försvarsmakten beroende av tillgång till övnings- och skjutfält. De långa handläggningstiderna påverkar Försvarsmaktens möjlighet till såväl återetablering av regementen som förbandsproduktion på ett negativt sätt. I regeringens proposition 2020/21:30 föreslås att utökning av eller ny verksamhet vid Försvarsmaktens skjut- och övningsfält ska miljöprövas i enlighet med bestämmelser. Detta tar normalt . Den långa ansöknings- och prövningsprocessen är enligt Försvarsmakten ”till sin konstruktion synnerligen dåligt anpassad för att omhänderta en förändrad situation som ett sämre säkerhetspolitiskt omvärldsläge och en ökad hotbild mot skulle kunna innebära”. De långa handläggningstiderna kan även komma att medföra att Försvarsmakten inte kan öka kapacitetsutnyttjandet tillräckligt snabbt och i den utsträckning som krävs för den ökade operativa förmågan och tillväxten –2030. Problematiken är dock inte ny, då riktade ett tillkännagivande (bet. 2015/16:FöU3) till regeringen om att se över beslutsprocesserna för miljöprövning för försvarsmaktens övnings- och skjutfält i syfte att förkorta handläggningstiderna. Det nu har gått detta tillkännagivande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilket sätt har regeringen sett över beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält? Vilka konkreta förändringar har skett sedan tillkännagivandet för att förkorta handläggningstiderna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält? Vilka särskilda omständigheter ger handläggningstider på högt prioriterade ärenden, och vad anser regeringen är en rimlig handläggningstid?
ip · H810301 · 2021-01-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:301 Konsekvensanalyser i utlänningspolitiken av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) gick remisstiden ut för betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54). I kommittén görs en övergripande konsekvensanalys, bland annat baserat på rapporter. Kommittén konstaterar att resultat av kostnads- och utgiftsberäkningar visar att flyktinginvandringen är en offentligfinansiell kostnad på både kort och lång sikt. Kommittén föreslår en rad genomgripande förändringar i utlänningslagen, i generös riktning jämfört med dagens tillfälliga lag (2016:752). Trots detta drar kommittén slutsatsen att utgiftsminskningen i stort sett bedöms följa trenden som prognosticeras för en förlängd tillfällig lag. kritiserar i sitt remissvar bristen på redovisning av hur migrationen påverkar pensionssystemet. Myndigheten konstaterar att någon redogörelse för dess beräkningar inte görs i betänkandet. Med stöd av de beräkningar faktiskt har gjort, eller uppdaterade sådana beräkningar, hade kommittén kunnat göra en närmare uppskattning av de ekonomiska effekterna. har tidigare riktat kritik mot konsekvensanalyserna i såväl lagförslag som utredningsbetänkanden (RiR 2017:25). Det konstateras att endast ett fåtal av granskade utredningsbetänkanden och departementspromemorior redovisar konsekvenser på ett sätt som fullt ut motsvarar kraven i styrdokumenten, och att ofta saknas förklaring till hur ekonomiska effekter på statlig och verksamhet räknats fram och vilka antaganden som ligger bakom resultaten. Regeringen remitterade en kompletterande promemoria till betänkande. I promemorian föreslås ytterligare generösa ändringar i lagstiftning, bland annat utökade undantag från försörjningskrav och den mest generösa regleringen av ömmande skäl i svensk historia. Trots detta görs ingen annan konsekvensanalys än den som framfördes i betänkandet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern nöjd med de konsekvensanalyser som har gjorts i en sådan angelägen fråga?
ip · H810302 · 2021-01-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:302 Efterlevnaden av svavelförordningen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) gäller mycket stränga krav vad beträffar svavelutsläpp i de så kallade svavelkontrollområdena (SECA-områdena) som bland annat omfattar , och Engelska kanalen. Reglerna är framförhandlade inom och har implementerats inom EU genom det så kallade svaveldirektivet. I SECA-områdena får bränslet innehålla högst 0,10 viktprocent svavel, vilket kan jämföras med att det globalt är tillåtet med hela 3,50 viktprocent svavel i maritimt bränsle. Reglerna är dock på väg att skärpas också globalt. Lågsvavligt bränsle är avsevärt dyrare än traditionellt fartygsbränsle. Därför finns det tyvärr starka ekonomiska incitament att bryta mot svaveldirektivets krav. För att säkerställa en sund konkurrens och för att uppnå svaveldirektivets syfte – att minska utsläppen av svavel – är det därför centralt att överträdelser mot regelverket upptäcks och får konsekvenser. Det var mycket olyckligt att regeringen inte såg till att det kom på plats ett effektivt sanktionssystem som svaveldirektivets skärpta krav trädde i kraft , men finns ett system med miljösanktionsavgifter. finns det därmed ett sanktionssystem på plats, men mer behöver göras för att utveckla kontrollen så att överträdelser också upptäcks och kan beivras. Ansvaret för denna kontroll ligger på Transportstyrelsen som utför den genom framför allt oannonserade inspektioner vid vilka oljeprover tas. Det är dock endast en mindre del av alla fartygsanlöp i svenska hamnar som kontrolleras. En myndighet som skulle kunna användas för att utveckla kontrollen av efterlevnaden av svavelförordningen är . har en ständig närvaro till sjöss och förfogar inte bara över ett stort antal fartyg utan också över flygplan som inte minst används för sjöövervakning. har resurser och kompetens som skulle kunna komma mycket väl till pass för en utvecklad kontroll av efterlevnaden av svavelförordningens krav. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilken analys gör ministern av hur systemet med miljösanktionsavgifter har fungerat när det gäller att upprätthålla svavelförordningens bestämmelser om högsta tillåtna svavelhalt i fartygsbränslen, och ser ministern något skäl att ändra i systemet? Är ministern och regeringen beredda att ge i uppdrag att bistå Transportstyrelsen i kontrollen av sjöfartens efterlevnad av svavelförordningen?
ip · H810304 · 2021-01-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:304 Ordningen i svenska domstolssalar av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har incidenter vid förhandlingar i svenska domstolar fått mycket uppmärksamhet. Det har framkommit att tilltalade försöker skrämma vittnen och åklagare, använder extremt fula ord, har påslagna mobiler och datorer under rättegången, lyssnar på hög musik i hörlurar m.m. Allt detta har sket utan att rättens ordförande har agerat nämnvärt för att avbryta störningarna. Efter det s.k. Drottninghögmålet i skickade säkerhetsenheten ett dokument med åklagarmyndighetens samlade upplevelser under rättegången till domstolens chef. Det är en skrämmande läsning. Bland annat upplever åklagarna att när de har påtalat brister i rättssalen har de fått svar att det är domstolen som ansvarar för processen. Även har påtalat risken att utsättas för våld och hot under tjänstgöring. Antalet anmälda ordningsstörningar 2019 var fler än 2018, och fler än 2017. Detta kan inte ses som något annat än en skrämmande ökningstakt. Förutom att dessa ordningsstörningar kan utgöra en fara för domstolarnas personal, nämndemän, vittnen och andra som vistas i rättssalarna, riskerar det också att försvåra och försena rättsprocesserna, och inte minst undergräva tilltron till vårt rättssystem. Med anledning av ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att det ska råda ordning i domstolssalar? Avser ministern att initiera några lagändringar för att störningar i rättssalen ska leda till mer kännbara straff?
ip · H810308 · 2021-01-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:308 Covid-19-smitta på våra tunga anstalter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) lämnade jag in en skriftlig fråga till ministern om huruvida ministern avsåg att vidta några speciella åtgärder för att förhindra smittspridning av covid-19 på våra tunga fångvårdsanstalter, anstalter som är fullbelagda och till viss del överbelagda. Detta var i en fas då smittspridningen i andra vågen var starkt på väg uppåt men ännu inte nått de nivåer vi ser nu . Då hade man också lättat på det besöksförbud som föranletts av smittspridningen då det rådde besöksförbud på grund av risken för smitta. Det svar jag fick då var att kriminalvården erbjöd en trygg och säker miljö för såväl anställda som intagna och att ministern noga följde händelseutvecklingen tillsammans med Kriminalvården. kan vi läsa i pressen att både Kumlaanstalten och andra anstalter, bland annat , har drabbats av utbrott av covid-19. På Kumlaanstalten har ett tjugotal anställda och interner smittats. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Gör ministern en annan bedömning nu än i svaret från , och har detta föranlett ändrade rutiner på våra anstalter? Har ministern tillsammans med regeringen diskuterat och analyserat vad det kan innebära för risker om anstaltspersonal inte räcker till på grund av sjukdomsfrånvaro och om detta föranleder arbetsmiljöproblem på våra anstalter?
ip · H810310 · 2021-01-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:310 Åtgärder för arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) De största arbetsmiljöproblemen finns i kommuner och regioner och då framför allt inom vård- och omsorgssektorn. Enormt höga sjuktal bland personal i kvinnodominerade verksamheter som sjukvård, skola och omsorg visar på varaktiga brister i arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. inspektioner visade att av de särskilda boendena fick anmärkningar gällande arbetsmiljön. De brister som upptäckte handlade bland annat om det förebyggande arbetsmiljöarbetet, till exempel att arbetsgivaren inte har undersökt och åtgärdat risker på jobbet. De fysiska riskerna – som tunga lyft, stress eller dylikt – är en viktig del som uppmärksammats men även hur arbetsgivare hanterat personalens höga arbetsbelastning. Coronakrisen har förvärrat situationen för personalen inom äldreomsorgen än mer, och personalen har i vissa situationer även riskerat sina liv på grund av att det saknats adekvat skyddsutrustning under deras arbete. Med de ökade arbetsmiljöanmärkningarna och den svåra arbetsmiljösituationen för arbetstagare krävs nu omedelbara åtgärder. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn?
ip · H810311 · 2021-01-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:311 Ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Coronakrisens effekter på arbetsmarknaden har slagit särskilt hårt mot storstadsregionerna, mot unga och där framför allt mot unga män 18–. Vanligtvis uppvisar ungdomsarbetslösheten en stor säsongsvariation. Som högst när många heltidsstuderande börjar söka arbete . Även de som då väntar på att börja ett sommarjobb står som arbetslösa . Men ser vi på ungdomsarbetslösheten ser vi att den tyvärr hållit sig på relativt höga nivåer – med eller utan pandemi som orsak. Detta talar för att vi inte enbart har ett konjunkturproblem utan snarare att strukturella orsaker ligger bakom de höga nivåerna. var drygt 100 000 ungdomar arbetslösa, vilket motsvarar ungefär var femte ung vuxen upp till . Av dessa är en högre andel unga män än unga kvinnor. En katastrofal start in i vuxenlivet. För att få bukt med ovanstående krävs såväl kortsiktiga intensiva åtgärder med anledning av pandemin som en långsiktig plan för att komma åt de strukturella orsakerna. Med anledning av ovanstående frågar jag arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder och insatser avser ministern att vidta för att lösa den akuta krisen för unga arbetslösa, med särskild hänsyn tagen till skillnader mellan könen? Vilka långsiktiga åtgärder avser ministern att vidta för att få ut våra unga i arbete eller högre studier direkt efter avslutade grundläggande studier?
ip · H810312 · 2021-01-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:312 Regeringens åtgärder mot arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Den stigande arbetslösheten är största ekonomiska och sociala problem. Coronakrisen är dock bara en mindre del av förklaringen till ekonomiska problem. Faktum är att vi redan före krisen hade lägst tillväxt per person i hela EU. Trots löfte om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet hade vi redan före krisen tvärtom EU:s femte högsta. var också det enda land där arbetslösheten ökade mellan och fram till dess att coronakrisen bröt ut. Redan före coronakrisen hade en av EU:s högsta arbetslöshetsnivåer, långtidsarbetslösheten var rekordhög och arbetslösheten bland invandrade högst i EU. I skrivande stund är arbetslösheten den högsta på , ungdomsarbetslösheten den högsta och även långtidsarbetslöshet och arbetslöshet bland invandrade rekordhög. har förutsättningarna för grupper som står långt från arbetsmarknaden varit lika svåra redan innan en kris slog till. Trots en långvarig högkonjunktur lyckades regeringen inte bryta det stora utanförskap och bidragsberoende som många människor i befunnit sig i . I stort sett samtliga av de åtgärder som regeringen föreslagit mot arbetslösheten har av såväl expertmyndigheter som samhällsaktörer konstaterats vara antingen kontraproduktiva eller i princip utan effekt. Till detta ska läggas en ohållbar migrationspolitik. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande frågor till arbetsmarknadsminister : Hur ser ministern på det faktum att redan före såväl som under coronakrisen hade en av EU:s högsta arbetslöshetsnivåer? Vilken analys har ministern gjort av effektiviteten och resultaten vad avser den rödgröna regeringens åtgärder för att minska den svenska arbetslösheten? Avser ministern att förnya löftet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet?
ip · H810315 · 2021-01-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:315 Förklaringar till arbetslöshet i hög- och lågkonjunktur av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I en interpellationsdebatt påminde jag arbetsmarknadsministern om nuvarande statsminister löfte före valet om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. låg på en 12:e plats bland EU:s länder när det gällde låg arbetslöshet. ligger vi på 22:a plats av 28 länder. Detta trots att åren 2014–2019 kännetecknats av en mycket stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder minskade arbetslösheten . I endast tre länder ökade den. Och är det land i hela EU där arbetslösheten ökat allra mest , enligt siffror från EU:s statistikmyndighet . I sitt svar skyllde ministern på pandemin, vilket jag ifrågasatte – de siffror jag redovisade gällde läget före pandemin. Att pandemin därefter generellt påverkat arbetsmarknaden negativt, trots alla krisstöd, är inget jag tänker lasta regeringen för. Det gäller i de flesta länder. Däremot kom dramatiska uppgifter från EU:s statistikmyndighet . Det visar sig nu att var det bara fyra länder i EU som hade en sämre utveckling på arbetsmarknaden än . varnade jag för att en regering som misslyckats med jobbpolitiken under en stark högkonjunktur skulle ha små chanser att uträtta något positivt när tiderna blir sämre. vet vi att det blev just så. Sammantaget kan man alltså konstatera att ett av de EU-länder som lyckats sämst med arbetslösheten både under högkonjunktur och under pandemin. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vad ser ministern för förklaringar till att är ett av de länder i EU som lyckats sämst med arbetslösheten under både högkonjunktur och lågkonjunktur, och vad drar ministern för slutsatser av detta?
ip · H810316 · 2021-01-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:316 Åtgärder för att minska arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Inför valet pratade statsministern ofta om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Och mellan är det enda av EU:s då 28 medlemsländer där arbetslösheten ökat. I alla andra länder har arbetslösheten minskat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är ministern nöjd med regeringens arbete för att minska arbetslösheten ? Vilka åtgärder har ministern och regeringen rent konkret vidtagit för att minska arbetslösheten sedan målet om EU:s lägsta arbetslöshet utfästes?