ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810411 · 2021-02-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:411 Avtal för allhjulsdrivna lastbilar av (KD) till Försvarsminister (S) I ett allt tuffare omvärldsläge då vi behöver återuppbygga både vårt militära och civila försvar undrar allt fler varför vi i inte nyttjar våra inhemska tillverkare av logistikfordon. Världsledande tillverkare som exempelvis AB och hindras från att leverera allhjulsdrivna (4x4, 6x6 och 8x8) och militariserade logistikfordon till Försvarsmakten på grund av ett avtal som FMV slöt med den norska motsvarigheten . Det gemensamma inköpsavtalet med ger en exklusiv rätt till en utländsk tillverkare att leverera allhjulsdrivna logistikfordon till det svenska försvaret. Detta ger dem monopol på leveranser av dessa fordon . Mycket har hänt sedan avtalet slöts. Både en snabb utveckling inom fordonsbranschen och ett förändrat säkerhetsläge. Vi har ett behov av ökad försörjningstrygghet och ett återskapande av det svenska totalförsvaret. Det kan konstateras att det finns ett brett missnöje mot upphandlingen. Det gäller produkternas pris, kvalitet, leveransförmåga och tillgänglighet vad avser underhåll, reservdelar och service. Trots det förlängdes avtalet 2018 på grund av att det inte levererats fordon i någon högre utsträckning under avtalets första . Låt mig ge ett konkret exempel på varför avtalet spelat ut sin roll: I uppbyggnaden av det nya totalförsvaret arbetar och AB aktivt tillsammans med såväl Försvarsmakten som andra myndigheter för att bygga upp samarbeten inom försörjningstrygghet. I och med bolagens omfattande och rikstäckande nätverk av såväl fabriker som personal och serviceverkstäder kan en god leverans och serviceförmåga garanteras, men de får inte leverera det Försvarsmakten behöver: allhjulsdrivna fordon. För att säkerställa försörjningstrygghet borde det vara logiskt att dra nytta av bolag som befinner sig i landet med verksamhet, personal och produktion. En lämplig åtgärd för att förbättra försörjningstrygghet skulle därför vara att göra en ny upphandling av allhjulsdrivna logistikfordon med fokus på försörjningstrygghet. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Anser ministern att det är försvarbart att inköpsavtalet 2018 förlängdes trots kraftiga förseningar och skenande kostnader, bland annat för anpassningar av de utländskt tillverkade fordonen? har endast köpt ett antal hundra fordon medan köpt ett mindre antal; varför ska då detta avtal fortlöpa när vi står inför de samhällsutmaningar vi gör? Anser ministern, mot bakgrund av att de svenska tillverkarna, inte minst under coronakrisen, visat hur snabbt de kunnat bistå samhället med kompetens, fordon, förare och omställning av produktion till skyddsmateriel, att fördelarna med det så kallade fortfarande överväger och kommer att leda till ytterligare förlängningar av avtalet? Är ministern beredd att säga upp det rådande avtalet och göra en ny upphandling som även tar hänsyn till behovet av försörjningstrygghet?
ip · H810412 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:412 Brister i infrastruktur av (M) till Infrastrukturminister (S) är ett exportberoende land. Stora delar av godset transporteras med lastbilar via vägnätet. Statens vägunderhåll är kraftigt eftersatt i stora delar av . meddelar att de inte har pengar till större underhåll. De väljer att sänka hastigheterna i stället för att sköta underhållet. Det är problematiskt, och än så länge har inte regeringen gett några tydliga svar om hur underhållsproblem ska lösas. Ett annat problem med bristande infrastruktur är säkerhetsaspekterna. I synnerhet gäller detta de obevakade övergångarna vid våra järnvägar. En vit lampa lyser när det är fritt att passera. Ett fungerande signalsystem skulle exempelvis kunna innebära att det lyser grönt när man kan köra och rött när det är stopp. Även stambanan har eftersatt underhåll. planerar regeringen att bygga ny stambana för höghastighetståg för omfattande kostnader som är svåra att greppa vidden av. Det finns alltför många frågetecken kring höghastighetstågsprojektet för att man ska kunna vara säker på att det är en klok investering för och framtiden. Mina frågor till infrastrukturminister är följande: Avser ministern att genomföra nybyggnad av stambana för höghastighetståg, och hur ser i så fall planen ut för det? Kommer ministern att tillföra mer pengar för underhåll av befintligt vägnät? Avser ministern att vidta några åtgärder för att få på plats säkrare övergångar vid passager vid stambanan?
ip · H810413 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:413 Arbetslösheten i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) lovade 2014 att ska ha lägst arbetslöshet i EU. Regeringen har misslyckats totalt med det målet, och har vi endast tre länder med högre arbetslöshet i EU: , och . Det är ett bevis på en misslyckad politik. Socialdemokraterna och har i praktiken övergett de arbetslösa. Passiviteten är anmärkningsvärd. behövs en politik som har effekt och som kan pressa ned arbetslösheten på riktigt. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Vad har ministern för konkret åtgärdsplan att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet, som varit ett tydligt mål för regeringen? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få ned ungdomsarbetslösheten mer specifikt?
ip · H810415 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:415 Åtgärder för att stärka det svenska medborgarskapet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har värdet av att inneha ett svenskt medborgarskap när man bor i sjunkit. urskiljer sig i världen genom att privilegier i landet återkommande tilldelas dem som inte har i landet att göra i stället för dem som är medborgare av vår stat. I många stater är medborgarskap något centralt och värdefullt. Processen för att erhålla det är ofta lång och kravfylld, och dagen det erhålls är en i grunden omvälvande dag för den som erhåller det. Individen tilldelas i de fallen rent juridiskt ett medborgarskap i en ny stat men upplever även att de uppgår i en ny nation. Den huvudsakliga lojaliteten flyttas från ursprungslandet till mottagarlandet, och individen får därför uteslutande incitament att agera konstruktivt i det nya hemlandet. I däremot tycks medborgarskap mer eller mindre delas ut i flingpaket, och trots det finns det inte några incitament för nyanlända att eftersträva svenskt medborgarskap. Utlänningar som kommit till skulle rent rationellt kunna resonera att de får större fördelar om de väljer att leva illegalt här i stället för att genomgå en korrekt asylprocess och erhålla ett svenskt medborgarskap. Denna ordning har genomgående kritiserat och motarbetat. Nuvarande ordning har bidragit till den segregation och splittring vi ser i , och om vi någonsin ska lyckas assimilera dem som kommit hit måste vi frånta illegala invandrare deras privilegier och höja statusen på det svenska medborgarskapet. Ett medborgarskap ska vara knutet till såväl rättigheter och skyldigheter, men är det nog många svenskar som frågar sig om inte illegala invandrare erhåller fler rättigheter än vi. Exempelvis erhåller illegala invandrare gratis tandvård efter att den moderatledda regeringen fick stöd för detta –2014 – avstår svenska pensionärer tandvård för att de inte har råd. Illegala invandrares redan existerande gräddfil kompletterades nu med förtur i vaccinationskön. Efter att uppdaterade den nationella planen för vaccination framgår det nämligen att utlänningar som vistas illegalt i ska få gå före svenskar i vaccinationskön i fas 3. framgår det med all tydlighet att regeringens främsta lojalitet inte ligger hos och de svenska medborgarna. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att stärka statusen för svenskt medborgarskap? Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa incitament för utlänningar i att verka för att erhålla svenskt medborgarskap?
ip · H810416 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:416 Plastpåseskatten av (SD) till Finansminister (S) beslutade , med avslagsyrkande från och , att införa en skatt på bärkassar (prop. 2019/20:47). Syftet med skatten var att förhindra spridning av mikroplaster. Eftersom skatten inte är differentierad gör det ingen skillnad om påsen är gjord av förnybara material eller fossila, något som också kritiserats av experter. Ett företag i har utvecklat en nedbrytbar bärkasse bestående av ett material sammansatt av flera förnybara råvaror. kan användas minst 50 gånger och är enligt det statliga forskningsinstitutet godkänd som flergångskasse. Den kan, efter att den använts upprepade gånger, slängas i den vanliga komposten hemma och bryts då ned till jord. Svenska skattepengar har via EU-medel tilldelats projektet för att främja utvecklingen av en miljöanpassad produkt, och företagets grundare säger att man vill göra sitt för planeten. I flera länder där plast är förbjudet har Helsingborgsföretagets produkter godkänts som ersättningsmaterial just för att de är förnybara och nedbrytbara. Frågan om även förnybara bärkassar som inte sprider mikroplaster ska omfattas av skatten är prövad av och . anser att även den här typen av bärkasse ska omfattas av skatten, då den ser ut som en fossil bärkasse. Även menar att påsar av det slag som nämns ovan ska beskattas. Beskedet innebär att även icke-fossila flergångskassar som inte bidrar till spridning av mikroplaster kommer att beläggas med skatt. För de konsumenter som vill handla miljömedvetet kan en skatt på miljövänliga bärkassar innebära att de avstår produkten till förmån för icke beskattade men för miljön sämre val. Företag som beskattas trots att de tillverkar miljövänliga bärkassar av förnybara material kommer troligtvis i många fall i stället att satsa på marknader utanför . Skatten riskerar alltså att hämma miljövänliga projekt och investeringar på hållbara lösningar i som arbetstillfällen går förlorade. På en liknande skriftlig fråga svarar ministern att hon inte kan uttala sig om ett enskilt fall, men mina frågor gäller generellt. Jag vill därför fråga finansminister följande: Är det förenligt med skattens syfte att även nedbrytbara, miljövänliga bärkassar tillverkade av förnybart material utan innehåll av mikroplaster beskattas? Hur avser ministern att agera för att konsumenter som vill handla miljövänligt inte på grund skatten ska vilseledas till att välja produkter som är sämre ur miljöperspektiv? Har ministern för avsikt att verka för en förändring av skatten så att den ger den miljönytta som den enligt förarbetet var avsedd att ge?
ip · H810417 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:417 Antisemitism i de palestinska områdena av (KD) till Utrikesminister (S) Förintelsens minnesdag, , högtidlighålls såväl i vårt land som runt om i världen. Den dag då koncentrationslägret i befriades markerar slutet på historiens värsta folkmord, men påminner också om nödvändigheten av att ständigt och överallt bekämpa antisemitismen. Förintelsens minnesdag uppmärksammades detta år även i palestinska områden. I Palestinska myndighetens officiella tv-kanal, , spreds djupt antisemitiska föreställningar om att judarna före ”hatades för sin rasism och sitt smutsiga beteende”. Vidare undervisades tittarna om att ”Förintelsen var det pris som judarna fick betala för sitt ondskefulla beteende, sina konspirationer och sin elakhet”. Antisemitiska figurer och konspirationsteorier är inte ovanliga i medier och offentlig debatt i palestinska områden. Eftersom yttrande- och pressfrihet inte existerar är det regimen och Palestinska myndigheten som kontrollerar opinionsbildningen och de budskap som sprids till befolkningen. Antisemitiska föreställningar finns således högt upp inom den palestinska ledningen. Så har exempelvis president gjort uttalanden som knyter an till det som spreds via Palestinska myndighetens tv-kanal. sade att ”fientligheten mot judar berodde på deras sociala funktion i samhället som förknippas med ocker och bankverksamhet”. Presidentens rådgivare, , sa att den judiska staten är ”ett projekt knutet till satanism och förtryck”. Att de antisemitiska budskapen genom många års propaganda och hatfyllda agitation har fått omfattande spridning är ett dystert faktum. Judehat och demonisering av staten har blivit socialt accepterade företeelser och är därmed djupt rotade i stora grupper av den palestinska befolkningen. Enligt den internationella organisationen , ADL, har utvecklingen gått så långt att palestinska områden har den mest antisemitiska befolkningen i världen. Enligt ADL Global 100 Poll instämmer av palestinierna i påståendet att ”människor hatar judar på grund av hur judar beter sig”. Mot bakgrund av den dokumenterade antisemitismen i palestinska områden är det centralt att omvärlden reagerar. Den palestinska ledningens uppvigling till hat mot judar och terrorhandlingar mot den judiska staten förgiftar det palestinska samhället och omöjliggör förhandlingar och kompromisser med . Jag vill därför fråga utrikesminister : Avser ministern och den att vidta specifika åtgärder i syfte att påverka och den palestinska ledningen att omgående upphöra med spridningen av antisemitism? Avser ministern att agera för att officiella relationer till de styrande på ska omprövas med anledning av den politiska ledningens uttalade judehat och vägran att efterkomma krav på ett stopp för alla former av antisemitism?
ip · H810418 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:418 Prioritetsordningen vid vaccination mot covid-19 av (M) till Socialminister (S) Den nationella vaccinationsplanen mot covid-19 bygger på rekommendationer och prioriteringar fördelade i fyra faser. Turordningen för erbjudande av vaccinering ska bygga på att den som har störst behov av skydd mot covid-19 ska erbjudas vaccinet före den som löper lägre risk för allvarlig sjukdom och död. meddelade regeringen och att även socioekonomiska faktorer ska beaktas när man bestämmer vem ska få vaccin före andra. I den nationella vaccinationsplanen definieras under fas 3 gruppen papperslösa som en socialt utsatt grupp, och därmed ska papperslösa som befinner sig illegalt i prioriteras före den allmänna vaccineringen för gruppen som inte prioriterats i tidigare faser. Därför vill jag fråga socialminister : På vilken grund anses papperslösa, som inte har laglig rätt att vistas i , ha större rätt att få vaccin, då de får gå före svenska medborgare samt personer med lagligt uppehållstillstånd i fas 4, och vidtar ministern några åtgärder för att ändra prioritetsordningen?
ip · H810419 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:419 Utredningen om ökad statlig närvaro i av (C) till Statsrådet (MP) förlorade en stor statlig arbetsgivare när Mittuniversitet flyttade sina verksamheter från . Detta berörde direkt 180 tjänster på , och sedan tillkommer synergier kring dessa tjänster i lokalsamhället. Efter det har varit den residensstad i som haft svagast utveckling avseende statliga jobb, trots att det finns ett tjugotal statliga myndigheter i staden. fram förlorade av sina statliga jobb – detta när landets övriga residensstäder har fått fler antal arbetstillfällen. Politiker, kommun och näringsliv i har uppvaktat regeringen och efterlyst en plan för hur de statliga jobben ska kunna komma tillbaka – och önskat att i egenskap av residensstad ska ha samma utveckling som andra residensstäder. tillsatte regeringen en SOU () för att göra en översyn över möjligheterna till ökad statlig närvaro i . fattades beslutet om utredningen, och , , presenterades betänkandet Ökad statlig närvaro i – Betänkande av utredningen om ökad statlig verksamhet i (SOU 2019:33). Utredaren presentar i denna SOU en rad olika idéer och åtgärder för att omlokalisera arbetstillfällen från till . Man föreslår konkret att följande verksamheter kan utlokaliseras: verksamhet avseende lärarlegitimationer. Delar av verksamhet avseende legitimationer inom hälso- och sjukvård. verksamhet avseende registervård för de register som verkets nuvarande verksamhet i utgår ifrån. Delar av verksamheten avseende Sidas strategi för informations- och kommunikationsverksamhet. Kammarkollegiets verksamhet avseende auktorisation av tolkar och översättare. Man menar att en omlokalisering av dessa verksamheter kan innebära så mycket som 80 nya arbetstillfällen till och skriver vidare: ”Att förlägga de identifierade verksamheterna till bedöms inte ha negativ påverkan på deras omfattning och kvalitet – när de väl har etablerats på orten. Förhållandena i och den vidare regionen talar för att den långsiktiga kompetensförsörjningen sannolikt kan fungera tillfredsställande.” Det har snart gått två sedan betänkandet presenterades. När jag talar med tjänstemän på i och på konstaterar de att inget hänt gällande utredningens förslag. Det har inte kommit några nya tjänster från till residensstaden i . Mina frågor till statsrådet är därför: Varför har inte regeringen berett utredningen 2019:33 Ökad statlig närvaro i – Betänkande av utredningen om ökad statlig verksamhet i och därefter agerat på de förslag som utredningen föreslår? När kan Härnösandsborna räkna med att få de nya statliga jobb som utlovats?
ip · H810420 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:420 Kommissionens plan för integration av (SD) till Statsrådet (MP) Kommissionens handlingsplan för integration är ett dokument som vittnar om naivitet och ett mycket ensidigt fokus på materiella förmåner och som helt lämnar integrationspolitikens svåra avvägningar åt sidan. är troligtvis det land i unionen som spenderar mest pengar på migranters materiella välstånd, som vi är det land med högst skillnad i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. Vi har även fortsatt en betydande integrationsutmaning. Integration genom materiella förmåner är sannolikhet inte en framkomlig väg. Kommissionen har inte heller gjort upp med myten om att integration är gratis och att migrationen kommer att innebära en ekonomisk vinst ”lite längre fram”. Vi vet att detta inte är sant. Planen saknar också en diskussion om vad begreppen integration och inkludering egentligen betyder utanför det rent materiella. Jag vill därför fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att det portugisiska ordförandeskapet ska lyfta planen i syfte att utfärda rådsslutsatser som tar hänsyn till de svenska erfarenheterna av hur svår integrationsutmaningen kan vara?
ip · H810421 · 2021-02-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:421 Effekter av migrationen av (SD) till Statsrådet (MP) Under en partiledardebatt i mitten av 2015 påstod statsministern att asylinvandringen kommer att innebära en ekonomisk förtjänst för samhället ”lite längre fram”. Detta utan att nämna vad ”lite längre fram” betyder i praktiken och utan att ge något vetenskapligt stöd för påståendet. Jag vill därför fråga statsrådet : Står statsrådet och regeringen fast vid påståendet, vad betyder i så fall ”lite längre fram”, vilket vetenskapligt stöd kan statsrådet presentera för påståendet, och hur kommer statsrådet att arbeta för att de offentligfinansiella effekterna av migrationen ska bli bättre utredda?
ip · H810422 · 2021-02-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:422 Plastpåseskatten av (SD) till Finansminister (S) överlämnades utredningen Det går om vi vill – förslag till en hållbar plastanvändning till regeringen. Syftet med utredningen var att öka kunskapen om och på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning, samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplast som hamnar i hav och sjöar. Ett av utredningsdirektiven var att se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna av plast, där det föreslogs att önskvärda beteenden skulle premieras genom att det blir dyrare eller billigare att göra vissa val. Plastpåseskatten är ett sådant förslag. Priset på plastpåsar höjdes så att folk skulle välja andra typer av påsar. Plastpåseskatten som sådan prickar dock redan helt fel ur ett miljöperspektiv. I är vi bra på att hantera använda plastpåsar – antingen genom återvinning eller som soppåsar så att de bränns upp i sopförbränningen och ger energi. Men även med utgångspunkten att skatten ska leda till att folk väljer påsar som är nedbrytbara och inte ger spridning av mikroplaster prickar skatten fel – den typen av påsar omfattas också. Plastpåseskatten tar inte hänsyn till om påsen är tillverkad av förnybar eller återvunnen plast. Den tar inte hänsyn till huruvida påsen ger upphov till spridning av mikroplaster eller inte. Den riktar sig mot påsens utformning. Det leder till att en nedbrytbar påse, tillverkad av biomaterial, beskattas medan en oljebaserad avfallspåse inte beskattas. En följd av detta är att användningen av mindre miljö- och klimatvänliga avfallspåsar ökar på bekostnad av mer miljö- och klimatvänliga alternativ. Trots att priset på plastpåsar har ökat med har inte användningen försvunnit. Det finns fortfarande tillfällen då en påse i plast är det bättre valet. Och bör man, med hänsyn till utredningens förslag, uppmuntra användning av nedbrytbara plastpåsar. Det finns företag som utvecklar nästa generations påsar, som framställs av förnybara råvaror, är komposterbara och inte ger spridning av mikroplaster. Medan utredningen lyfter vikten av att satsa på forskning och utveckling inom det området gör regeringen det motsatta – straffbeskattar dem. Det leder till att företag som arbetar med miljöanpassade material försvinner från , med förlorade arbetstillfällen som följd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är det ministerns uppfattning att även nedbrytbara påsar, tillverkade av förnybara råvaror och som inte ger upphov till spridning av mikroplaster, ska omfattas av plastpåseskatten? Om inte, vilka åtgärder avser ministern att vidta? Anser ministern att det är önskvärt att företag som utvecklar och tillverkar nedbrytbara påsar, tillverkade av förnybara råvaror och som inte ger upphov till spridning av mikroplaster, tvingas flytta sina verksamheter från ? Om inte, vilka åtgärder avser ministern att vidta?
ip · H810423 · 2021-02-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:423 Effekter av plastpåseskatten av (M) till Finansminister (S) Regeringens nya plastpåseskatt har ytterst begränsad miljönytta och kommer till en högt pris för hushåll och företag. Skatten har kritiserats hårt och brett i samhället, med rätta. Skatten är ett ytterligare exempel på regeringens symbolpolitik. En av de mest problematiska aspekterna med skatten är att den träffar även mer hållbara bärkassar, som exempelvis är nedbrytbara eller tillverkas av återvunnen plast. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilken analys har ministern gjort av platspåseskattens effekter , och finns det några utfall som ministern inte hade förväntat sig och därför avser att åtgärda? Är ministern beredd att vidta några åtgärder givet de negativa effekter skatten på bärkassar har även för de mer hållbara alternativen till vanliga plastbärkassar?