ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810791 · 2021-06-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:791 Regeringens klimatkrav vid coronastöd till flyget av (V) till Näringsminister (S) Regeringen aviserade att SAS ska få ytterligare en kreditgaranti på för att även i fortsättningen kunna ”tillgodose samhällets grundläggande behov av tillgänglighet med flyg”. I och med detta beslut uppgår regeringens totala stöd till flygsektorn under coronapandemin till nästan , exklusive stöd för permitteringar. Enligt regeringens och januaripartiernas pressmeddelande har regeringen ställt ”skarpa” klimat- och miljökrav på SAS i samband med tidigare rekapitalisering. Som en följd av detta ska bolaget ha skärpt sina klimatmål för att bidra till uppfyllandet av målen i . Regeringen hänvisar till en ”tät dialog” med bolaget som en garanti för att klimatkraven uppfylls. har inte fått ta del av denna dialog eller sett några garantier för skärpta krav. Vi vet att flygbranschen har långt kvar till målet om klimatneutralitet och att branschens klimatomställning inte ligger i takt med krav. Dessutom vilar regeringens strategi för flygets klimatomställning på reduktionsplikt som innebär att man successivt ökar inblandningen av biobränslen i flygfotogen. Detta sker trots att tillgången till hållbar råvara för att tillverka biobränslen är begränsad och en storskalig introduktion av biobränslen hotar den biologiska mångfalden både i och globalt. Klimatkrisen är akut, men regeringen är otydlig med vilka klimatkrav som har ställts på SAS som förutsättning för stödet. I medierna går det att läsa att bolaget ska ha tidigarelagt sitt mål om 25 procents utsläppsminskning . Detta lär inte vara svårt att uppnå i en situation där flygandet har minskat drastiskt på grund av pandemin och tack vare beteendeförändringar. Vidare är detta snarare en målsättning än en handlingsplan som kan implementeras och följas upp. avgående vd uppger i en intervju i att bolaget ”ingår avtal kring biobränslen som gör att vi redan nu börjar se konturerna av hur vi ska nå målet”, vilket bekräftar bilden. Dessutom förefaller SAS målsättningar jämfört med den övriga transportbranschen där målet är utsläppsminskning på till 2030. håller på att missa chansen att använda pandemin som en möjlighet för klimatomställning. I exempelvis har regeringen ställt krav på utsläppsminskningar och infört förbud mot trafikering av korta flygsträckor som en förutsättning för statligt stöd. I stället för att stimulera en övergång till hållbar transportsektor använder skattepengarna för att rädda klimatskadliga verksamheter såsom flyget. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka klimatkrav har regeringen ställt på SAS som en förutsättning för den aktuella kreditgarantin? Vilken redogörelse kommer regeringen att kräva av bolaget för att följa upp hur dessa krav uppfylls?
ip · H810793 · 2021-06-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:793 Arbetsförmågebedömningen i sjukförsäkringen av (V) till Statsrådet (S) Bristerna i såväl sjukförsäkringen som handläggning av densamma har länge varit allmänt kända. Under coronapandemin har de blivit alltmer uppenbara. Andelen som utförsäkras vid dag 180 har fyrdubblats och ökade från . Enligt den senaste tillgängliga statistiken får över 22 000 personer försörjningsstöd eftersom de nekas sjukpenning, trots att de har läkarintyg på att de inte kan arbeta. Bakom dessa siffror finns människor som drabbas otroligt hårt av ett strängt regelverk och en ofta obegriplig tillämpning av samma regelverk. Familjers och enskilda människors ekonomi slås i spillror, och kampen för rättvisa tar de sista krafterna. Ett av exemplen på hur regelverket i sjukförsäkringen tolkas rör bedömningen av arbetsförmågan för personer som har barn. har flera personer, framför allt kvinnor, hört av sig till mig för att de nekats sjukpenning för att de anses ha arbetsförmåga eftersom de kan ta hand om sina barn. En sjukförsäkring som inte klarar av att skilja mellan arbetsförmåga och förmåga och ork att ta hand om barnen är inte värdig en välfärdsstat. Konsekvenserna blir att barnen drabbas hårt ekonomiskt och föräldrarna som redan känner sig otillräckliga på grund av sjukdom blir ännu mer pressade. Ett annat exempel uppmärksammades i tidningen . Det rör en person som spelade musik i ett band, repeterade och spelade inför publik totalt tio gånger under de år som granskat, som han var sjukskriven. ansåg att eftersom han kunde spela musik kunde han också jobba och krävde tillbaka sjukpenning och rehabiliteringsersättning. har gett myndigheten rätt. I de handlingar och intyg som låg till grund för ersättningen finns tydliga uppgifter om att han bör musicera som en del av sin rehabilitering. I båda dessa exempel går emot den bedömning som läkare har gjort av arbetsförmåga och vad som anses bidra till rehabilitering tillbaka till arbete. Dessa bedömningar som gjort är alltså ytterligare exempel på hur myndighetens agerande riskerar att förlänga och förvärra sjukdomstillstånd och ohälsa, som det slår hårt mot människors ekonomi och livssituation. anser att sjukförsäkringen måste lagas. Regelverken och tillämpningen måste förändras, så att de ger verklig ekonomisk trygghet för den som råkar bli sjuk. Sjukförsäkringen måste vara utformad för människor. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet vidta åtgärder för att säkerställa att arbetsförmågebedömningen inomsjukförsäkringen inte likställs med att utöva ett föräldraskap ochrehabiliterande fritidsaktiviteter?
ip · H810795 · 2021-06-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:795 Andelen manlig personal i förskolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är fortsatt mycket ojämn – av de anställda som arbetar med barn är män. Andelen har varit i stort sett . Andelen män som arbetar i fristående förskolor är något högre än i kommunala förskolor: respektive . Vidare är det så att vissa år fullgör så få som av de manliga eleverna sin förskollärarutbildning. Flera män som intervjuats av olika forskare och reportrar beskriver baksidorna med att vara man i förskolan. De ifrågasätter varför de får rollen som vaktmästare som ska byta glödlampor när detta lika gärna kan göras av de kvinnliga förskollärarna. De upplever också att de är väldigt synliga som män i förskolan; att särbehandlas av kollegor, chefer och föräldrar kan upplevas både positivt och negativt. Det jobbigaste som männen lyfter fram är att förhålla sig till att bli betraktad som en presumtiv pedofil och att behöva hantera den rädsla, ilska och risk som det för med sig. svepte en våg av polisanmälningar in mot anställda män i förskolan. Tonläget var så högt att det till och med ifrågasattes ifall män borde få arbeta i förskolan. Resultatet blev att andelen män i förskolan sjönk från till som lägst 1998 enligt statistik från . har andelen män åter kommit upp till samma nivå som . Rädslan för pedofili i förskolan har funnits där och har då och då flammat upp i debatten. Männen i studier säger att de försöker att inte låta sig påverkas av pedofildebatten när det gäller relationen till barnen på deras arbetsplatser, men en av männen förklarar att oron sätter sig i bakhuvudet. Rapporterna berättar hur många av männen bygger upp ett eget säkerhetstänk kring hur de ska agera mot barn, föräldrar och kollegor för att undvika misstankar. En del män undviker att ha barnen i knät, att delta i barnmassage eller att ligga intill något barn vid vilan. De vill ha dörrar öppna när de ska hjälpa ett barn på toaletten eller byta blöja. En del män nekar i perioder att utföra olika arbetsuppgifter om de tror att det kan misstolkas. Om en anmälan uppmärksammas i närheten av deras egen kommun eller i riksmedierna skapar det ytterligare rädsla. Vissa män uttrycker oro över att en anmälan från en förälder, som kan vara ogrundad, riskerar att slå sönder hela deras yrkesliv och privatliv i en handvändning. För även om anmälningarna läggs ned är det svårt att rentvå sig från misstankarna. De nedlagda anmälningarna väcker sällan medialt intresse. Däremot lever hatet ofta sitt eget liv när anmälda män får sin identitet röjd på öppna forum på internet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att öka andelen manlig personal i den svenska förskolans värld?
ip · H810797 · 2021-06-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:797 Sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ökade anmälda sexualbrott i till 24 100 (Brå, 2021). anmäldes det högsta antalet våldtäkter mot barn : fler än 2019. Vi vet att mörkertalet är stort, och undersökningar visar att det rör sig om 452 000 barn totalt som utsätts för sexualbrott (NTU 2020 Brå). kan en förövare utnyttja ett barn som är för köp av sexuella handlingar och enbart få böter. Att detta är möjligt beror på att dagens lagstiftning inte utgår från barnets faktiska ålder utan på vilken ålder förövaren trodde/upplevde att barnet hade när brottet begicks . I 6 kap. 4 § andra stycket finns en skyddsbestämmelse för den som är men under . Här anges att man inte får ha sex med en person i den åldern om man är förälder eller vårdnadshavare till barnet, om man har ett liknande förhållande till barnet som exempelvis en svärförälder och om barnet har en beroendeställning till personen, exempelvis en lärare eller idrottstränare. Rättsligt får alltså en 60-åring ha sex med ett barn som är så länge barnet inte verbalt säger ifrån och inte anses ha en beroendeställning till 60-åringen. Sedan kan man fråga sig hur en beroendeställning ska definieras. En 15-årig tjej eller kille har inte vuxit klart fysiskt och har inte heller utvecklats fullt ut mentalt. Om man ser på en 15-åring kan man i de flesta fall se att det är ett barn. Barn är allt som oftast uppfostrade till att ha respekt för och lyssna på vuxna, och de har heller ingen egen ekonomi. Därmed skulle man kunna tänka sig att barn alltid hamnar i en beroendeställning till en äldre person. Sexualbrott ger vårdkrävande skador – våldtäkt är det trauma som oftast leder till posttraumatiskt stressyndrom och är den starkaste kopplingen till självmord, självmordstankar och självskada. Konsekvenserna är ett förändrat liv med varierande grad av smärta, utmattning och psykisk ohälsa. Barn som utsätts för sexuella övergrepp löper tolv gånger större risk att begå självmord. Dagens lagstiftning gör barn till ett öppet mål för vuxna som vill utnyttja dem för sexuella ändamål. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på skyddet i dagens lagstiftning för barn i åldern 15–när det gäller sexualbrott, och avser ministern vidta några åtgärder med anledning av sin bedömning? Avser ministern verka för att införa en så kallad och Julia-lagstiftning där man begränsar åldersskillnaden mellan den vuxne och barnet när det gäller sexuellt umgänge?
ip · H810798 · 2021-06-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:798 Vårjakt på i hela landet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har fattat beslut om ändringar i jaktförordningen som ska börja gälla detta år. Bland annat öppnar regeringen för jakt på i hela landet . Detta är en åtgärd som tidigare endast har ansetts vara nödvändig i de län som har varit drabbade av radioaktivt nedfall efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. När regeringen nu öppnar för denna sorts jakt i hela landet reses frågan på vilken grund denna förändring sker. Våra viltstammar är en ändlig men förnybar resurs som måste förvaltas väl, och många oroar sig nu över att dessa förändrade jakttider kan få en negativ inverkan på förvaltningen av rådjursstammen. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka är skälen till att regeringen har beslutat att tillåta jakt på –i hela landet?
ip · H810799 · 2021-06-03 00:00:00 — Jag hoppas att kulturpolitiker av olika färger här i fortsätter att kroka arm i dessa frågor så att vi kan säkra en offensiv kulturbudget och även nödvändiga reformer framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H810800 · 2021-06-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:800 Hanteringen av elbilsbränder av (M) till Statsrådet (S) Dagens eldrivna hybridbilar använder vanligtvis litiumjonbatterier som kraftkälla. Litiumjonbatterier och vanliga blybatterier har olika egenskaper vad gäller spänning, konstruktion och volym, vilket medför andra typer av brand-, explosions- och elchocksrisker. pågår ett antal forskningsprojekt runt om i världen kring elbilsbatterier och hanteringen av eventuella bränder i dessa. I väntan på att elbilarna har blivit helt utvecklade bör man vara vaksam och vidta säkerhetsåtgärder som minimerar riskerna. kraschade en Tesla Model S mot ett träd norr om och fattade eld. Två män dog beklagligen. fick använda runt vatten för att släcka branden, som pågick i eftersom batteriet återantände. Vattenåtgången vid en brand i en bensindriven bil är betydligt mycket mindre. vatten spolat över ett batteri som på en Tesla kan bestå av 7 000 batterier i batteripaketet kan orsaka mängder av förorenat vatten ned i marken. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har uppmärksammat riskerna med bränder i el- och hybridfordon och de svårigheter med till exempel giftig rök som räddningstjänsterna har vid räddningsinsatser. MSB följer utvecklingen för att kunna hålla vägledning och sammanställning uppdaterade. Vad händer om en elbil börjar brinna på en linfärja mitt ute på vattnet och passagerare drabbas av den giftiga röken? Alla bränder är farliga men i vissa utrymmen kan de vara extremt svåra att släcka, till exempel på ett fartyg eller inne i ett stort parkeringshus. Blandningen av elbilar och gasbilar i samma utrymme kan vara förödande. När en elbil har brunnit kan den självantända igen inom en efteråt. Därför bör en elbil som brunnit stå långt ifrån brandfarligt material . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att ansvariga myndigheter har den kunskap de behöver för att kunna hantera elbilsbränders förorenade vatten? Har statsrådet initierat något arbete för att få till en strategi för att kunna hantera elbilsbränder på farliga platser och för att kunskaper om att hantera elbilsbränder sprids till alla berörda? Har statsrådet agerat för att polisen ska ha tillräckliga kunskaper om elbilsbränder och att myndigheten har utrymme för säker förvaring av beslagtagna brunna elbilar?
ip · H810802 · 2021-06-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:802 Det framtida ålfisket av (SD) till Statsrådet (S) Bestånden av ål har i ett längre perspektiv försvagats betydligt, vilket även har uppmärksammats på EU-nivå. Alla bör vara överens om att ålfisket måste vara reglerat i de vatten som berörs. Ett ensidigt stopp för ålfiske från svensk sida kan dock inte vara aktuellt, eftersom det skulle radera ut den unika ålkulturen i . För övrigt föreligger även ett annat hot mot svenskt ålfiske. Innehavare av ålfisketillstånd kan nämligen inte överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser för att bedriva ålfiske till annan person eller ett annat företag. Detta innebär att dagens ålfiskeföretag inte kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör med sin verksamhet. Detta innebär ordagrant att ålfisket dör tillsammans med de sista ålfiskarna. Problemet med ål som inte kan passera vattenkraftverk bör avhjälpas genom att utveckla fler uppströms- och nedströmspassager, och det är viktigt att regeringen agerar här. Ålfonden kom till för att främja ålens fortlevnad i . Man avsätter pengar för att sätta ut ål i de svenska vattendragen och arbetar långsiktigt med att bevara småskaligt ålfiske och för bevarandet av traditionen kring detta fiske. Det måste ligga i en svensk regerings intresse att värna om denna anrika fiskegren. Skyddsjakten på skarv är begränsad, men trots sin begränsning räddar den livet på många ålar, enligt flera forskare. Detta eftersom skarven gärna äter ål. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att en hel näringsgren ska gå i graven med de sista ålfiskarna, eller tänker statsrådet tillse att överlåtelser av ålfisketillstånd kan möjliggöras? Hur arbetar regeringen med att utveckla fler passager för ålen och andra fiskar vid svenska vattenkraftverk? Har statsrådet ambitionen att be regeringen se över hur Ålfondens finansiering kan förstärkas? Har statsrådet för avsikt att rädda ålen genom att ge länsstyrelserna uppdraget att reglera skarvbeståndet ytterligare?
ip · H810804 · 2021-06-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:804 Svenskt kustfiske av (SD) till Statsrådet (S) Ett aktivt fiske med livskraftiga fiskeentreprenörer skapar levande kustsamhällen längs våra svenska kuster. lider dock av att industrifisket åderlåter havet på sill och strömming i stor omfattning. Industritrålare tar ut hela fiskekvoten av sill och strömming i ett mindre område, något som slår hårt mot de småskaliga yrkesfiskarna och skärgårdslivet. Om vi flyttar ut trålgränsen för dessa fartyg skulle den småskaliga fiskenäringen få större möjlighet att kunna fortleva och utveckla fisket som den anrika näringsgren den är och vars yrkeskunskap i många fall förts vidare från en generation till en annan. har rätt att vidta åtgärder för bevarande av och förvaltning av fiskebestånden inom en gräns av utanför den så kallade baslinjen. Detta efter samråd med . Att göra så skulle minska de delar av skärgårdshavet som drabbas av industrifisket, som konkurrensen med kustfisket skulle minskas. För att detta ska kunna ske måste riksdag och regering kräva det. Det finns ett egenvärde i att hålla det småskaliga fisket levande, liksom de hamnar och rökerier de sysselsätter längst med Sveriges kuster. Det är olyckligt att några få industritrålare tillåts få fri tillgång till våra fiskevatten, på bekostnad av det småskaliga fisket och de svenska kustsamhällena. Fisket har kulturhistoriska värden och är viktigt för kust-, hamn- och skärgårdssamhällens identitet. Det är också viktigt för jobb, företagande och besöksnäring i de ofta små lokalsamhällena, och därmed viktigt för ambitionen om livskraftiga lokalsamhällen på landsbygd och i skärgården Att låta de största trålarna fånga all fisk skapar små ekonomiska värden och ytterst få arbetstillfällen. turism längs den svenska har ett förädlingsvärde på och sysselsätter 32 000 människor, medan det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde i är och berör 380 årsverk. Detta enligt HaV, strategi för och 2018–2013 (2018:27). Att förbjuda allt industrifiske i är troligen mycket svårt att få igenom, men att skapa ett förbud mot monstertrålare i , och borde vara möjligt om och driver den frågan gemensamt mot . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheten att föreslå ett förbud mot trålning med fartyg större än inom svensk ekonomisk zon () för att på så sätt gynna det småskaliga traditionella kustfisket
ip · H810806 · 2021-06-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:806 i av (SD) till Statsrådet (S) uppstod ett våldsamt upplopp i , , som klassas som ett särskilt utsatt område av polisen. 32 personer omhändertogs; totalt var cirka 100 personer inblandade i upploppet, som föranleddes av en misshandel. Polisen konstaterade kopplingar till två kriminella – och tidigare icke-rivaliserande – klaner med säte i . Efter upploppet inledde polisen en så kallad särskilt händelse och hade därmed en förhöjd närvaro i området. avrättades en 40-årig man med ett skott i huvudet mitt på ljusa dagen i . Efter denna händelseutveckling har en av de kriminella klanerna upprättat egna vägspärrar i området där de kontrollerat förbipasserandes id-handlingar. Vidare uppges förstärkningar till en av sidorna ha anlänt från andra europeiska länder. Det har även framkommit uppgifter om att journalister inte har kunnat utföra sitt arbete i området. Händelsen är dock inte unik. rapporterades om att en kriminell klan upprättat vägspärrar i och inskränkt rörelsefriheten så till den grad att boende i området inte vågade gå ut. Utöver detta har andra kriminella konflikter pågått i andra delar av , primärt på , där helt oskyldiga ungdomar och barn avrättats kallblodigt. En fyraåring som var på fisketur med sin pappa sprängdes till döds, en åttaåring på familjesemester fick en handgranat inkastad i sovrummet, och en 20-åring sköts ihjäl utanför en lokal bar. När friheten inskränks och oskyldiga avrättas föranleds frågan om svensk lag gäller i praktiken i dessa områden. Just nu tyder väldigt lite på det. Paradoxalt nog är det emellertid alla beslut som tagits i riksdag fram till som har försatt samhället i denna tragiska situation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder borde ha vidtagits tidigare för att stoppa denna utveckling? Är det statsrådets uppfattning att regeringen har gjort tillräckligt för att säkerställa civila människors frihet och säkerhet i de nämnda områdena?
ip · H810808 · 2021-06-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:808 Svenska Jägareförbundets uppdrag att sköta jakt- och viltvård av (M) till Statsrådet (S) fick ett allmänt uppdrag att sköta delar av jakt- och viltvården i . Någon särskild myndighet behövdes inte när det redan fanns en organisation med trovärdighet, kunskap och kontakt med jägarkåren. Det allmänna uppdrag som fick för att sköta delar av jakten och viltvården i landet klubbades i . Året därpå, 1939, infördes det statliga jaktkortet, vars medel gick in i Viltvårdsfonden. Dessa medel skulle användas för främjande av jaktvården inom landet. preciserades jakt- och viltvårdsuppdraget i en utredning av . Där konstaterar hon att ”har på ett förtjänstfullt sätt utfört uppgiften, enligt det allmänna uppdraget, att leda delar av viltvården och jakten i landet”. Trots att detta fungerat så bra väljer regeringen att förändra det allmänna uppdraget. ska administrera upphandling av bland annat trafikeftersök och viltövervakning. Motivet sägs vara att EU, i samband med ett så kallat pilotärende (anmälan mot ), krävt att vissa av de arbetsuppgifter som utförs av i stället ska vara föremål för upphandling. Detta trots att vi kan ta del av regeringens diarium och se att lade ned ärendet utan krav på förändring. Kommissionen menar att frågan är internt svensk och inte påverkar övriga EU-länder. Världsledande expertis har sagt sedan ganska länge att det allmänna uppdraget inte kräver offentlig upphandling. gäller vid köp av varor, tjänster eller byggentreprenader, alltså inte bidrag. En bred majoritet i riksdag har stått bakom det allmänna uppdraget, men det är inget regeringen tagit hänsyn till. Det riktas nu omfattande kritik mot regeringens sätt att inte förankra beslutet. har tydligt sagt att man är stark motståndare till hur regeringen har beslutat och hanterat förändringen av Viltvårdsfonden och det allmänna uppdraget, och även flera politiska partier har starkt kritiserat hanteringen. Trots detta motstånd genomförde regeringen förändringen av det allmänna uppdraget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken var anledningen till att statsrådet och regeringen och utan bredare förankring genomförde förändringen av allmänna uppdrag gällande jakt- och viltvård? Vilken bedömning låg till grund för statsrådets och regeringens beslut att förändra allmänna uppdrag, och vad var problemet med uppdraget som det fungerade tidigare?