· H810211 · 2021-01-14 18:39:56 — har frågat mig om jag kan garantera att klarar sin elförsörjning och inte, enligt de reservplaner som finns, tvingas stänga ned bostadsområden eller industrier enligt ett förberett schema för att elen helt enkelt inte räcker till. Om svaret är nej undrar vad jag i så fall avser att vidta för åtgärder. Det är en dyster bild som försöker måla upp. Faktum är att har en bra utgångspunkt för elförsörjningen, också inför en ökad elektrifiering av industrin och transportsektorn framöver. Vi har hög leveranssäkerhet. Inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist. Vi har historiskt stora elöverskott. medelstora och stora företag har de lägsta slutkundspriserna inom hela Europeiska unionen, och vi har en elproduktion med mycket låga koldioxidutsläpp i jämförelse med andra länder. Bara en handfull länder i världen har en elförsörjning med lika låga utsläpp som . publicerar en rapport med en prognos vad gäller kraftbalansen för den kommande vintern. Den senaste rapporten pekar på en mer ansträngd situation under de timmar som elförbrukningen är som högst. Visst finns det utmaningar, framför allt lokalt, men Svenska kraftnäts beräkningar visar att risken för effektbrist är fortsatt låg i . Vi följer utvecklingen noga för en fortsatt hög leveranssäkerhet. Regeringen tog initiativ till att förlänga den så kallade effektreserven till 2025. Effektreserven finns tillgänglig för att säkerställa att det finns eleffekt när behovet är som störst. Regeringen och nätföretagen i och tog också ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten i och , på både kort och lång sikt. En viktig fråga för leveranssäkerheten men även för elektrifieringen är att utveckla och använda elnäten effektivt. har en hög investeringstakt och planerar de kommande tio åren att investera i transmissionsnätet, varav . , mitt , tvingades starta oljekraftverket i för att klara den svenska elförsörjningen. Det blev en väckarklocka för alla, utom för regeringen. Vi moderater insåg att om man ovanpå detta skulle stänga ned ännu en reaktor i skulle problemet med elförsörjning bli akut. Och kom larmen i en strid ström. bedömde att mellan 40 000 och 124 000 jobb hotas i södra delen av landet till följd av att elbehovet inte möts. rapporterade att satsningarna på tung industri i norr kräver mer el än vad producerar. Det handlar om stora serverhallar, vätgasproduktion, satsningen på för koldioxidfri stålproduktion, elkrävande koldioxidlagring när det gäller elintensiv batteritillverkning och så vidare som medförde att hela dagens överskott i norra delen av landet gick åt. Det fanns då ingen överskottsel kvar att skicka söderut. Satsningar på stora elberoende anläggningar sker inte endast i norra . meddelar i ett pressmeddelande att man tecknat ett markanvisningsavtal med tyska SAP för byggandet av ett datacenter i Stallbacka industriområde. Det är en oerhört viktig satsning för , men den kommer att kräva tillförsel av väldigt mycket el. har det kommit en strid ström av larm från drabbade företag. Sverigechefen för kallar energiministerns tal om nationellt överskott för rappakalja. Vd:n för talar om oro för ett akut läge på elmarknaden. Ikems chef för public affairs kallar situationen oerhört allvarlig. ser ökade risker för elförsörjningen . Möbelföretaget hotar med nya storsatsningar utomlands på grund av hotande elbrist. vd säger att det kan bli mer förmånligt att ha produktionen i ett annat EU-land på grund av problematiken kring elförsörjningen. Så här kan man fortsätta. Problemen med hotande elbrist och att få en önskad elanslutning finns bland både små och stora företag, och vi får nya rapporter om detta. Det här gällde alltså redan före nedstängningen av den senaste Ringhalsreaktorn. har näringslivsorganisationer som Sydsvenska vädjat till regeringen om att stoppa nedstängningen av den senaste Ringhalsreaktorn. Samma linje drev envist i näringsutskottet, men utan resultat, och stängdes ytterligare en Ringhalsreaktor , en reaktor i gott skick som med små investeringar hade kunnat köras längre och producera billig och ren el. Den ena delägaren ville köra verket vidare, men majoritetsägaren - statligt ägda - sa nej till alla sådana förslag. styrs som bekant med ägardirektiv från regeringen, och det var med andra ord i praktiken ett rent politiskt beslut att stänga ned . senare fick vi beskedet att tvingades importera kolkraftsel från . Det var energiexpert som larmade om saken, och hon hade helt rätt. I stället för att skulle fortsätta att exportera utsläppsfri kärnkraftsel tvingades vi importera el från kolkraft. stiger nu elpriserna i till de högsta . I förrgår larmade om en mycket ansträngd situation. Man konstaterade att marginalerna i den svenska effektförsörjningen utan tvekan har minskat kraftigt på grund av att planerbar elproduktion lagts ned då fyra kärnkraftsreaktorer permanent tagits ur drift . I intervjun konstaterade driftschefen att risken inte är obefintlig för att det kan behövas frånkoppling av delar av elsystemet denna vinter för att undvika totala nationella avbrott, något som drabbades av. Bara det att nämns i samma mening som när det gäller trygg elförsörjning borde få energiministern att tänka efter vad regeringen håller på med. Företag och hushåll i ska kunna räkna med en trygg tillgång till el och energi, och väldigt ofta fungerar det på ett utomordentligt sätt. Historiskt har det fungerat väldigt väl i , med en hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och rimliga priser. Jag tycker dock att vi ser att detta prövas lite mer efter hand i . Vi har haft tre elkriser inom loppet av , först i och och sedan i , som visar att vi inte kan ta den trygga elförsörjningen, som har varit en stor konkurrensfördel, för given utan att det krävs politiskt ledarskap och tydliga reformer för att säkra tryggheten för hushåll och företag. Jag tycker att det var rätt av regeringen att tillsätta krispaketen för respektive , för alternativet kan vi inte acceptera: att man inte kan göra rimlig utbyggnad av kollektivtrafik och sjukhus och att företag inte får el för expansion och sådant, vilket var hotbilden innan krispaketen kom på plats. Sedan tog det vid att vi tillsammans med andra partier samlade en majoritet i och tvingade fram att krispaketen ska utvärderas, för detta tror jag är en viktig bit inför eventuella kommande elkriser i . Om det skulle inträffa, vilket vi naturligtvis inte hoppas, ska vi veta i att vi gör rätt saker. Vi ska inte tro, vi ska inte hoppas och vi ska inte direkt gå och göra en kopia av vad stockholmare och skåningar gjorde i hopp om att det är rätt, utan faktiskt titta på de ingående åtgärderna med flexibilitetsmarknad, stopp av elexport, som det handlade om i , och ett antal andra åtgärder för att se om det var kostnadseffektivt, om myndigheter i hade rimlig beslutskraft, om regeringen och ministern gjorde sitt jobb eller om det finns lärdomar vi kan dra i valda delar av detta så att vi står redo om eller när en kris kan komma vid ett kommande tillfälle. kan vi också se att har pekat på att marginalerna i det svenska el- och energisystemet minskar. Vi har fortfarande överskott på veckobasis, månadsbasis och årsbasis, men det är regionalt och emellanåt tajt i det svenska el- och energisystemet. Det är alltså inte bara som säger detta. Till exempel har företaget , på min egen västkust, uttryckt sig så här: "Vi är väldigt oroade och frustrerade över utvecklingen på elmarknaden som börjar bli akut. Utvecklingen med enorma prisfluktuationer och risk för rena bristsituationer är ohållbar för oss och andra inom industrin som är helt beroende av en säker elförsörjning och internationellt konkurrenskraftiga priser." Jag tycker, fru talman, att i citatet från sammanfattar det hela väldigt väl när de pekar på vad vi riskerar framöver. Sedan hade vi nu senast stängningen av . En redan ansträngd situation, som bland annat pekar på, blir mer ansträngd efter att ett stort kraftverk i stänger. Där hade regeringen möjlighet som ägare och ansvarig för att agera, att ta en diskussion och att förutsättningslöst titta på en fortsatt drift för klimatet, för ekonomin och för stabiliteten i systemet. Det gjorde man inte. Vi hade en omröstning i där ministerns parti, Socialdemokraterna, valde att rösta för att stänga reaktor 1 och inte agera för att kunna behålla den. Varken Socialdemokraterna här i eller regeringen har pekat på något alternativ. Vad händer om en elkris uppstår? Vad blir alternativet om det skulle hända nu eller framåt ? Min fråga till energiministern är: Hur ser hans och regeringens alternativ till ut för att hantera en eventuell elkris om en sådan skulle inträffa nu , eller framöver? Statsrådet gör sin vana trogen en beskrivning av att det inte råder någon brist på el. Tillgången till el i är god. Och i sitt svar tar statsrådet upp att vårt land var nettoexportör 2019. Detta svarar på inget sätt upp mot frågan om vad som händer här och om det uppstår ett elavbrott. Då hjälper inte statsrådets återkommande mantra. Problematiken ligger i att landet är sårbart och att det blir irrelevant hur det ser ut . Vi kan ju inte lagra el. El förbrukas i samma stund som den produceras. Det ställer krav på att det finns tillräcklig effekt och överföringskapacitet i varje givet ögonblick. Om så inte sker blir det elavbrott. Det uppkommer där och då, och det tar ingen hänsyn till hur det har sett ut tidigare. Det är detta som vi talar om när statsrådet berättar om export av el. Det blir faktiskt ganska dumt. I uttrycker ett antal företag sin syn på läget för näringslivet med anledning av växande problem på elmarknaden med försörjningstrygghet och prisfluktuationer. Företrädare för företaget säger: Att som energiminister prata om att vi har nationellt elöverskott på årsbasis är politisk rappakalja och ett sätt att blunda för de stora och snabbt växande problem vi har med försörjningstrygghet och prisfluktuation. har skånska företag, kommuner och transportörer varnat för konsekvenserna i spåren av den saknade elkapaciteten. Färjetrafiken i fick signaler om att elleverantören inte kunde leverera el och att färjetrafiken inte skulle använda el på morgontimmarna. Det skulle släcka ned kommunen. Läget beskrevs som att människor inte kan starta kaffebryggaren innan de ska i väg till arbetet som fartygen ska laddas. Det tyder på ett bräckligt system, och det pågår som det är skört när vi gör en omställning till just elanvändning. Och det påverkar. Färjetrafikens svar till elleverantören i blev: Ja, visst kan vi stänga ned elen. Men då måste vi använda oss av andra drivmedel. Det får och kan vi inte om ni inte skriver på papper till oss. Annars hamnar vi i rättssystemet. Statsrådet har lyssnat på Sydsvenska . Vi har vid olika tillfällen tagit upp företaget i och att de inte kan köra med full kapacitet som de skulle önska och kunna, och då har vi inte talat om pandemin. De får köra i skift med maskinerna för att elförsörjningen ska fungera. Detta betyder att det är ett företag i vårt land som inte kan köra med full kapacitet. Det betyder att intäkter uteblir och att arbetstillfällen inte blir av. Vad innebär det i stort för landet? Hur många Polykemi har vi i vårt land som inte kan nå full räckvidd och därmed inte genererar de inkomster till landet som vi behöver och alla de arbeten som vi också behöver? har inte den beredskap som är nödvändig för att klara ett större elavbrott. Det visar en ny rapport. Därmed riskerar hela systemet att slås ut vid en störning. riskerar stora produktionsförluster och intäktsbortfall, och viktiga samhällssektorer riskerar att förlora sina möjligheter att driva sina verksamheter. Låt mig börja från början. Jag har, precis som , träffat både Sydsvenska och nätägaren, som har både anslutningsplikt och är ansvarig för näten i . Vid detta möte framkom, vilket nätägaren också har sagt i medierna, att det inte finns någon känd anslutning som de inte kan koppla upp till nätet på grund av effektbrist i . Därför kan vi lämna detta påstående därhän. Däremot kan det finnas andra skäl. Man kan tycka att priset är för högt. Det kan också finnas geografiska problem eller andra saker. Men det finns ingen som inte kan anslutas på grund av effektbrist i , säger nätägaren, och det är nätägaren som är ansvarig. Det är varken jag eller som är nätägare i . Vi har de lägsta elpriserna . Det har vi för att vi har de största elöverskotten . Det är inte som säger att det är som vi har haft ett nettoöverskott. Vi har haft nettoöverskott och exporterat el . Vi är alltså inne på av nettoexport av el. Och vi har aldrig exporterat så mycket el som 2019, tror jag. Vi får se. kan det ha varit lite lägre än 2019. De sista siffrorna har inte kommit in . Det kan vara lite lägre. Men det är i alla fall i paritet med detta. Vi har alltså exporterat mer el än . Sin vana trogen slänger ur sig en rad påståenden, där många är felaktiga eller halvsanna. Exempelvis startades inte på grund av någon effektkris - vi hade stora överskott av el, och vi hade rekordlåga elpriser - utan det startades helt enkelt därför att kärnkraften inte var lönsam på marknaden. Man valde då att dra ned på kärnkraftsproduktionen. Därför behövdes det stödtjänster som kärnkraften annars står för på marknaden - rotationsenergi, frekvensstabilitet etcetera. Detta tillsammans med de periodiska underhåll som görs av kärnkraften var skälet till detta. Det är också bakgrunden till att jag har gett i uppdrag att utarbeta fler sådana stödtjänstmarknader. Såvitt jag förstår är det en politik som står bakom och välkomnar för att elkonsumenterna ska få så billig och stabil elkraft som möjligt. Sedan har jag ändå en fråga till de moderata debattörerna som värnar så mycket om kärnkraften. Jag välkomnar det. Kärnkraften är en stor del av svensk energiförsörjning och kommer att vara det framöver. Men varför värnar ni bara om kärnkraften? Varför ställer ni inga frågor om de tiotals eller tjugotals vindkraftverk som har stängts , eller om de kraftvärmeverk som har stängts? Varför oroar ni er inte för den påverkan på effektförsörjningen? Varför finns det bara ett kraftslag och inte fler på den moderata energikartan? vill jag bara göra ett litet påpekande. Vi kan lagra el. Det är en av stora tillgångar. Vi har vattenmagasin som lagrar enorma energiresurser. Vi kan lagra el i vätgas, vilket Hybrit nu håller på och gör. Det är ett storslaget industriprojekt i norra . Vi kan också lagra el i någon av de nästan 100 000 elbilar som finns i . Jag kan bara konstatera att energiministern gör på samma sätt som ett antal andra ministrar i regeringen och skyller alla problem på andra och försöker prata bort de problem som faktiskt finns. Men faktum är att har haft en trygg, billig och stabil energiförsörjning, i princip helt utan miljöskadliga utsläpp. Vår vattenkraft och kärnkraft har producerat el till en låg kostnad och tryggat elförsörjningen för både industri och hushåll. går många länder ifrån kolkraftsel och oljekraftverk och satsar på en renare elproduktion. Andelen el från miljöskadliga energikällor minskar i flertalet länder i - man stänger till exempel ned kolkraft - men inte i . Här går vi i stället åt andra hållet. Vi tvingas importera kolkraftsel från , och oavsett vad energiministern skyller det på är det ett faktum att vi både har startat oljekraftverk och har gaskraftverk redo som reservkraft. blir elen dyrare och elförsörjningen mer osäker. Stora och elintensiva kunder är faktiskt oroliga, men ansvarig minister pratar bort det och säger att det inte finns några problem. Det finns tydligen inga problem i över huvud taget, trots att både företagen och Sydsvenska Handelskammaren larmar om att det finns problem i . Hur kan regeringen ställa till så mycket på så och dessutom helt förneka att problemen finns? I sitt svar upprepar energiministern det här om historiskt stora elöverskott, och är vi flera som har konstaterat att Sverigechefen på faktiskt kallar det rappakalja. Det hjälper nämligen inte om vi har elöverskott på årsbasis eller månadsbasis; elen måste finnas , och varje minut. Årssiffrorna är faktiskt ointressanta för den som drabbas av elbrist vid ett konkret tillfälle. Sedan kan man diskutera om elexporten är lönsam. Vi exporterar el när alla andra också har överskott. fanns det uppgifter i medierna om att vi knappt fick något betalt alls för överskottet - det var nere på kanske något öre - eftersom det helt enkelt inte fanns någon efterfrågan på elen. Det var mitt , vindkraften gick för fullt och ingen ville köpa elen. Men när vi sedan behöver importera el är det oftast kallt, och då är efterfrågan på el stor. Det är när vindkraften står stilla, och då har ofta alla våra grannländer samma problem. Då kostar det. Då är det brist på el, och då får vi betala jättemycket. Det här att exportera massor av el för kaffepengar och betala dyrt för import brukar vi ju kalla Ebberöds bank, och jag vet inte om det är något att skryta om. Jag har faktiskt bett att titta på detta: Hur mycket tjänar vi egentligen på att exportera el? Jag är inte säker på att det är så mycket som vissa tror. Jag upprepar min första fråga, som jag ställde i min interpellation. Den är faktiskt väldigt rak: Kan energiministern garantera att klarar sin elförsörjning och inte, enligt de reservplaner som finns, tvingas stänga ned elförsörjningen för bostadsområden, hela orter eller industrier för att elen helt enkelt inte räcker till? Jag skulle egentligen bara vilja ha ett rakt och tydligt svar på det: ja eller nej. Vi har en debatt om elförsörjningen . Det handlar om tryggheten för hushåll och företag. Även om vi har stora överskott på helårsbasis i är det en mer ansträngd situation, vilket bland annat påpekar. Det har från energiministerns sida refererats till ett möte i mellan Sydsvenska Handelskammaren, nätbolaget och energiministern. Efter en tidigare debatt i har det inkommit ett brev till och där Sydsvenska Handelskammaren konstaterar att man inte delar ministerns uppfattning. Man hävdar i stället att det finns kunder i som inte har fått el i den mån de önskar. Det finns alltså olika uppfattningar där. Energiministern säger också att vi har historiskt låga elpriser, och det är alldeles riktigt på spotmarknaden. För svenska företag är det dock den totala elkostnaden som är relevant, det vill säga vad man betalar även inräknat energiskatt, moms, utsläppsrätter och hela baletten. Det handlar också om att ha en trygghet och inte alltför stora prisfluktuationer. Medan vi har den här debatten har det kommit en flash från tidningen . Man konstaterar att priserna nu rusar i - nu kommer rysskylan. Så kan det bli en svensk vinter. Vad man också konstaterar i är att vi har bristande överföringskapacitet. För att kunna föra över el från norra till måste man ha någonting som elektrikerna kallar reaktiv effekt, och det har man bland annat i reaktor 1 och hos andra stora kraftproducenter i . Det innebär att överföringskapaciteten minskar om den typen av anläggning stängs, och då blir läget för kunder i än mer utsatt. Vi har läget att Socialdemokraterna i röstade för att stänga reaktor 1 utan att de eller ministern har något alternativ. Min fråga blir därför ånyo, fru talman: Hur ser alternativ till ut när det gäller att hantera en eventuell kommande elkris i - , eller längre fram? Läget är skakigt. har redogjort för här. Statsrådet säger att företagen inte har anmält och fått nej till att starta. Men man kan ju kan höra av sig till sin länsstyrelse. I alla fall skriver så här: Bara har nya uppgifter kommit om att svaret vid konkreta förfrågningar om investeringar i är att kapaciteten för anslutning saknas och att det kan hanteras tidigast om två . Industriföretag larmar om att de kan tvingas flytta sin produktion på grund av osäkert läge, om de inte redan gjort det. , , har färjor som går på el - i alla fall när det funkar. De slukar ström. Färjorna mellan och slukar ett helt , vilket är ett samhälle på ungefär 7 000 personer. Företag signalerar att de inte kan expandera; Sydsvenska Handelskammaren har signalerat detta. Vi har räknat upp företag som Pågen, , Polykemi med flera, som har hört av sig längs vägen. Kommuner signalerar att bostäder inte kan byggas. Vi har ett stort kluster med ESS, och annat i . Hela regionen behöver elanvändning vid omställning. Människor ska arbetspendla. Laddstolpar ska på plats, och elbilar ska användas. Jag skulle vilja fråga statsrådet om han kan garantera att klarar sin elförsörjning , i hela landet, och hur det kommer att se ut framöver. Det inkluderar även trygghet gällande el i och . Som jag har konstaterat i mitt interpellationssvar har lika god eller bättre beredskap för leveranssäkerhet när det gäller el jämfört med våra grannländer. När det gäller debatten om , låt oss bara få detta avklarat: Ni behöver inte lyssna eller lita på mig! Det är inte jag som står för anslutning av elnätskunder i , utan det är det nätägaren som gör. garanterade Eon, alltså nätägaren, att det finns tillräcklig effekt till alla kunder i . Har ni en annan uppfattning än nätägaren får ni nog prestera någonting bättre än det ni har lyckats prestera i den här debatten. Jag kan bara konstatera att nätägaren säger att man kan uppfylla alla kända och framtida kända krav på anslutningar. Det innebär inte att du kan få el , en minut eller ens , för det kan ibland ta tid att bygga elledningar. Jag tycker att ska kortas, och jag hoppas kunna hitta enighet om förslag för att förkorta den. Men effekten är inte ett problem när det gäller att ansluta elkunder i , enligt nätägaren. pratar om elexport och har skrivit en fråga till . Det hindrar honom dock inte från att själv dra slutsatser om vad han tror. Jag ser fram emot att se resultatet av uppdrag till utredningstjänsten. Jag ska också be titta lite närmare på import- och exportstatistiken. Då kommer han att se att en del av den el vi importerar från och som han ondgör sig över exporterar vi vidare till kärnkraftsnationen , som har ett stort behov av att importera el. Det är alltså inte så att den används i . Jag kan också glädja med att koldioxidutsläppen från energiproduktion minskar i , i motsats till vad han tycks tro. Vi stampar ut fossila energikällor. Visst har vi reservkraft, och det finns en liten, liten del av reservkraften - - som fortfarande bygger på fossila källor. Det ska vi naturligtvis stampa ut. De övriga har vi bytt ut till bioenergi, utan koldioxidutsläpp. Om jag förstod rätt har välkomnat det utbytet. Jag hoppas att även denna del av energipolitik kan nå fram till . , efter det att , med flera slöt energiöverenskommelsen, har svenskt näringsliv investerat i storleksordningen i ny energiproduktion. Energiuppgörelsen möjliggjorde ju investeringar i kärnkraft. Hur stor del av svenskt näringslivs energiinvesteringar har då skett i denna energikälla, som så hårt omhuldas av ? Det tycker jag att borde fundera på. Det är faktiskt möjligt att investera i kärnkraft i , både i nya kärnkraftsanläggningar och i befintliga anläggningar. Men trots att de ekonomiska driftsförutsättningarna för svensk kärnkraft aldrig har varit bättre efter att kärnkraften byggdes finns det inte en vilja att investera i svensk kärnkraft. Det beror inte på att kärnkraften är dålig, utan det beror på att produktionskostnaderna för de andra energislagen har sjunkit så att det går att få billigare el för svenska konsumenter genom att investera i andra energislag. är vi tre ledamöter som har stått i den här talarstolen i kanske och berättat om problem som finns runt om i och om företag som ser problem med elförsörjningen, men energiministern viftar bort alltihop och säger att det inte finns några problem. Allting är jättebra. Det är vi som hittar på, och har rätt. säger att han inte är nätägare och att han därför inte behöver bry sig. Nej, det är han inte, men är energiminister.