ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810590 · 2021-03-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:590 Återinförda skatter av (M) till Finansminister (S) överlämnade sitt betänkande SOU 2020:46 till regeringen. Kommissionen föreslår ett antal uppseendeväckande skatteförslag som skulle skapa och förvärra ett antal problem. Gåvoskatt och arvsskatt föreslås återinföras, liksom en ny fastighetsskatt. Utredningen föreslår även att rotavdraget ska avvecklas. Det fanns många goda skäl till att dessa skatter en gång avskaffades. De slog orättvist hårt mot familjers och enskildas ekonomi, och de undergrävde förtroendet för skattesystemet. besked är tydligt: Dessa skatter bör inte återinföras. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern, med anledning av den utredning som regeringen har tagit emot, för avsikt att införa någon form av ny gåvoskatt, arvsskatt eller fastighetsskatt? Har ministern för avsikt att höja kapitalskatterna eller någon ambition att avveckla rotavdraget?
ip · H810591 · 2021-03-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:591 Åtgärder för ett sakligt debattklimat av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I takt med regeringspartiernas sviktande stöd och de begränsade utsikterna för ett socialistiskt styre även efter nästa års val har skrämselretoriken från regeringsföreträdare tilltagit. Det förefaller naturligt att man som företrädare för ett regeringsparti önskar söka stöd för en ytterligare mandatperiod vid makten. Givet detta förefaller det även naturligt att bekymras över att oppositionen i allt högre utsträckning samråder med varandra och erbjuder ett riktigt regeringsalternativ – något som saknats . vore det önskvärt om regeringspartierna, trots dessa omständigheter, verkade för att hålla sig inom anständighetens gränser. Tyvärr har ett flertal företrädare för regeringen och regeringspartierna återkommande uttryckt sig djupt ovärdigt om oppositionens regeringsalternativ, det konservativa blocket. Gång på annan, nu senast statsministern i SVT:s , har man insinuerat och varnat för att demokratin står på spel ifall Socialdemokraterna skulle förlora makten. Utöver att skrämselretoriken består av rena felaktigheter och vanföreställningar ovärdiga seriösa politiker riskerar retoriken att orsaka allvarliga motsättningar i landet. Jag har tidigare, i text och i talarstolen, konstaterat att om någon på allvar tror på statsministerns och andras utspel om att demokratin är hotad finns det en risk att det återfinns människor som är beredda att gå väldigt långt för att ”rädda” den påstått hotade demokratin. Varje enskild individ är ytterst ansvarig för sina egna handlingar men det går inte att undvika att det i ett sådant skede vore regeringsföreträdare som förledde individen i det första skedet. Mot denna bakgrund borde alla förstå att konsekvenserna av att ropa varg riskerar att bli ödesdigra. Tyvärr tycks regeringen inte ha gjort detta, utan i stället fortsätter man att spela ut sitt ”sista kort” i form av smutsiga lögnkampanjer för att misskreditera en demokratisk opposition. Statsministern med flera sällar sig därigenom till en föga smickrande grupp av världsledare som mer eller mindre auktoritärt och diktatoriskt underminerar demokratiska och legitima oppositioner. Frågan många ställer sig är därför huruvida regeringen skulle acceptera en valförlust. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att det föreligger några konkreta hot mot den svenska demokratin, och hur avser ministern att agera för att stävja dessa? Vilka åtgärder vidtar ministern inom sitt ansvarsområde i regeringen för att verka för ett sakligt debattklimat i , i syfte att undvika polarisering och motsättningar inom landet? Anser ministern att det behövs några åtgärder för att stärka demokratin så att valresultat respekteras oavsett utgång, och i så fall vilka?
ip · H810592 · 2021-03-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:592 Förordnande som vägtransportledare av (SD) till Statsrådet (S) Jag får allt fler rapporter om vägtransportledare som inte kan göra sig förstådda med övriga trafikanter, eller de som ingår i transporten av tunga, breda eller långa transporter. De hanterar ibland inte ens det engelska språket på ett sådant sätt att man kan föra en dialog med vägtransportledaren. Att en vägtransportledare ovillkorligen ska kunna kommunicera med övriga trafikanter, polis eller övriga som ingår i transporten regleras i lagen (2004:1167) om vägtransportledare. En vägtransportledare har enligt nämnda lag rätt att ge anvisningar för trafiken, vilket naturligtvis ställer krav på förmågan att hantera svenska språket i både text och tal. Enligt 2 § 2 är lagen tillämplig på vägtransporter som ska utföras med eskort enligt beslut i enskilda fall om att fordon eller fordonståg får föras trots sådana föreskrifter om fordons och fordonstågs längd, bredd eller vikt som har meddelats med stöd av 1 § första stycket 8 lagen med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer. Enligt 5 § 2 får ett förordnande som vägtransportledare meddelas den som med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Uppdraget som vägtransportledare ställer tydliga krav på laglydnad, vilket naturligtvis är bra, men just det kravet blir svårt säkerställa när det är fråga om utländska medborgare. En vägtransportledare som har att leda transporter som är långa, breda eller tunga ska naturligtvis kunna hantera varje situation som kan uppstå under en sådan transport. Det ställer givetvis krav på att vägtransportledaren ska vara väl förtrogen med lagtext, trafikregler och fordonsregler och inte minst förmågan att kommunicera med omgivningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att en så viktig funktion som vägtransportledare uppfyller de krav som föreskrivs i lagen om vägtransportledare?
ip · H810593 · 2021-03-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:593 Stöd till återvandring för invandrare i utanförskap av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) införde den dåvarande socialdemokratiska regeringen i en särskild lag, repatrieringsloven, med syfte att ta ställning till, fatta beslut om och stödja invandrares repatriering. Det är ett statligt ansvar, men också en fråga, särskilt kopplat till frågor om socialt bistånd och arbetslöshet där deltagande i repatrieringsinsatser ibland är ett villkor för att mottaga stöd från det allmänna. Stödet utgivs dels i form och rådgivning och vägledning, där kommunen kallar den enskilde till ett särskilt möte för att diskutera frågan om repatriering, dels i form av ett kontant stöd vid behov. Generellt utbetalas bidragen i två delar: en gång vid ankomsten till hemlandet och en gång efter att den enskilde slutligt förlorat sitt danska uppehållstillstånd, eller i förekommande fall sitt danska medborgarskap. Flera tusen personer har repatrierats inom ramen för detta system . Till och med , detta pandemiår, repatrierades ett par hundra personer från , varav syrierna var den största gruppen. Dessa siffror måste förstås ses i ljuset av det mottagande och den invandring som har haft . Under föregående decennium beviljade nästan 400 000 uppehållstillstånd av alla slag, enligt uppgifter från . beviljade nästan fyra gånger fler, uppåt 1,3 miljoner. Att det svenska mottagandet givit upphov till stora integrationsproblem, ett växande utanförskap, utbredd fattigdom bland invandrare och bidragsberoende är förstås både allmänt känt och i bjärt kontrast till situationen i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tycker ministern att ska följa den socialdemokratiska regeringen i i dess insatser för att förmå fler icke-integrerade invandrare att lämna arbetslöshet, utanförskap och fattigdom och återvända hem?
ip · H810594 · 2021-03-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:594 Grön skatteväxling av (M) till Finansminister (S) Enligt januariöverenskommelsen ska en grön skatteväxling genomföras. Många av de införda ”gröna” skatterna kommer till ett högt pris för hushåll och företag. Miljönyttan med flera av skatterna förväntas vara ytterst begränsad till obefintlig. Risken med grön skatteväxling är även att skattebaserna successivt kommer att erodera, vilket medför risker för offentliga finanser att se det som en säker finansiering för offentliga åtaganden. En allt större börda läggs nu på landets företag, och finansministern verkar inte ha för avsikt att pausa skattehöjningarna på grund av krisen. Skatterna ska pressas uppåt snabbt oavsett läge i ekonomin, i sann traditionell socialdemokratisk anda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har ministern gjort någon samlad konsekvensanalys av vilken påverkan regeringens skattehöjningar inom ramen för den gröna skatteväxlingen har och har haft på företag och sysselsättning?
ip · H810595 · 2021-03-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:595 Laddstolpar för elfordon av (V) till Statsrådet (S) debatterade jag de svårigheter personer som vill ladda en elbil stöter på. Det finns en myriad av olika krångliga betalningssystem. Jag har själv stått och försökt ladda ned appar, swisha pengar och blippa med brickor vid offentliga laddstolpar, inte alltför sällan helt förgäves. Det är ett oerhört uppsplittrat och krångligt system för bilister som vill köra ett laddbart fordon utan utsläpp. Det här är ett stort problem som försvårar den viktiga klimatomställningen av transportsektorn. Till 2030 ska utsläppen ha minskat med . Om det målet och vikten av ett enklare laddsystem var jag och energiministern överens. Därför blev jag glad över det löfte som ministern presenterade i kammare, nämligen att laddkrångelproblematiken skulle vara löst . Så här sa (S) i vår debatt : ”Det var för lite , kanske , sedan som jag träffade branschen. Säg att vi har ett nytt möte om en månad eller två, så att branschen verkligen har kunnat komma överens. Om det då finns en bra lösning är implementeringstiden ett kvartal, så vi kan nog ha en lösning utrullad och på plats om .” Om skulle det alltså finnas en lösning på laddkrånglet för elbilisterna. skriver vi och det har gått energiministerns löfte. Efter egna kontroller längs landets publika laddinfrastruktur och kontakter med berörda kan jag konstatera att det inte stämmer. Laddkrånglet är inte löst. Detta är särskilt anmärkningsvärt med tanke på att de ungefär 9 000 publika laddningspunkter som finns i har finansierats med offentliga medel. Då borde det vara rimligt med motkravet att elbilisterna också enkelt ska kunna använda laddstolparna på ett smidigt sätt. Enligt organisationen kommer antalet publika laddpunkter att behöva tiofaldigas i till 2030. är ett av de länder i där antalet sålda laddbara fordon ökar mest. Det är glädjande, men det ställer också krav på ett heltäckande och enhetligt laddsystem för laddbara fordon. Det finns inte . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När får ett enkelt system att ladda elfordon vid publika laddpunkter, och vilka konkreta åtgärder vidtar statsrådet för att så ska bli fallet? Hur stort bedömer statsrådet att antalet publika laddpunkter behöver vara till 2030?
ip · H810597 · 2021-03-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:597 Elkapaciteten i västra av (M) till Statsrådet (S) I flera medier konstaterade det kommunala bolaget att deras analyser visade att elnätskapaciteten i måste byggas ut kraftigt. ”Om vi inte agerar nu genom att bygga ut elnätet kommer den nödvändiga omställningen av transportsektorn och industrin bli omöjlig att genomföra” konstaterade bolagets vd i . i artikeln konstateras vidare: ”Svenska Kraftnäts bedömning är att kapacitetsläget i väst är gult/grönt. Vi delar inte den bedömningen. Vår bedömning är att det är rött”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra effektkapaciteten och stabiliteten på elnäten i västra ?
ip · H810598 · 2021-03-24 00:00:00 — Interpellation 2020/21:598 Resultatet av gymnasielagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har varit pådrivande för den så kallade gymnasielagen, det vill säga de ändringar i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i som innebär att ensamkommande som har fått avslag på sin asylansökan ändå får möjlighet att stanna kvar i vid studier. Kommuner och Regioner har sedan lagen infördes varit kritiska till hur den fungerar i praktiken. Det har bland annat rått osäkerhet om vilka utbildningar som omfattas av lagens bestämmelser, vem som har ansvaret för ungdomarnas boende, vem som har ansvaret för ungdomarnas försörjning och vem som har helhetsansvaret för ungdomarna. Utöver dessa problem förmedlar lagen dubbla budskap. Ett nej kan betyda ja, i alla fall på papperet. Men verkligheten visar att regeringen inte tänkt igenom helheten och inte är villig att på riktigt ta ansvar för hela processen från nyanländ till självförsörjande. efter lagens införande ser läget ut som följer: Bara 4 av 10 av dem som fått avslag har lämnat . Skolorna utsätts för stora påfrestningar men har fortfarande inte tillräckligt socialt stöd för att kunna utföra sitt uppdrag gällande den nya elevgruppen på ett adekvat sätt. De ensamkommande har matats med den felaktiga föreställningen att de snabbt kommer att få arbete, vilket för majoriteten har resulterat i frustration och besvikelse. hade endast 55 av de omkring 7 600 personer som lagen omfattar uppfyllt kraven. meddelade regeringen ”tillfälliga lättnader i gymnasieregelverket”, som bland annat innebär att de ungdomar som omfattas får på sig att skaffa sig ett arbete. Det innebär också att studiemedel för halvtidsstudier ska kunna räknas som att försörjningskravet för permanent uppehållstillstånd är uppfyllt, samt att en viss form av subventionerad anställning, så kallad yrkesintroduktionsanställning, ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd. Kort sagt: Tilläggen avser att underlätta för ensamkommande att uppnå kraven för uppehållstillstånd, trots att de inte levt upp till lagens ursprungliga krav. Med detta som bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att den så kallade gymnasielagen har varit och är ett verkningsfullt instrument, eller avser ministern att vidta åtgärder så att synpunkter från exempelvis SKR tas i beaktande? Har ministern granskat vilka som har gynnats av gymnasielagen, och kan han i så fall exemplifiera detta, och om inte, tänker han granska detta? Anser ministern att gymnasielagen spelar en roll för en långsiktig och robust svensk integrationspolitik, och vilka skäl ligger i så fall till grund för detta?
ip · H810599 · 2021-03-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:599 Frigivning av armeniska krigsfångar av (SD) till Utrikesminister (S) besökte utrikesminister , i egenskap av OSSE-ordförande. Detta sker i då fortsätter att bryta mot internationell rätt trots att det gått sedan parterna tecknade ett avtal om eldupphör. Vi ser nämligen hur man fortfarande håller armenier, däribland flera civila, tillfångatagna, vilket strider mot punkt 8 i avtalet om att det ska ske ett utbyte av krigsfångar, gisslan och avlidna. Inte minst , när är ordförandeland i , är det viktigt att utrikesministern är principfast och tydlig. När vi har ett klart och tydligt avtal om vapenvila, men detta inte efterföljs, bör det vara en angelägen fråga för regeringen. Freden är nämligen oerhört skör, och Human Rights Watch har rapporterat om brutala brott som begås mot armeniska krigsfångar och civila även efter den långa konfliktens slut. Utrikesministern har varit tydlig med att hon välkomnat att man tidigare inlett ett utbyte av krigsfångar och kvarlevor. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att öka pressen på att fullfölja trepartsavtalet och därmed överlämna armeniska krigsfångar?
ip · H810600 · 2021-03-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:600 Tillväxt och ökad operativ militär förmåga av (M) till Försvarsminister (S) ska stärka sin försvarsförmåga både civilt och militärt. Bakgrunden är det försämrade omvärldsläget. har fattat beslut om en totalförsvarsproposition där försvaret av förstärks genom bland annat fler förband, mer ny materiel och mer personal. Det är naturligtvis bra men det behöver göras mer för att klara den beslutade tillväxten. En viktig del är möjligheterna för Försvarsmakten att öva, och en annan del handlar om rekrytering av personal till Försvarsmakten. Här finns förslag från bland annat Försvarsmakten, och på åtgärder som skulle möjliggöra tillväxt och öka den militära operativa förmågan – förslag som inte omhändertas i den försvarspolitiska proposition som antagits. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Hur säkerställer ministern att försvarsbeslutet kan genomföras enligt den tidsplan som beslutat om? Anser ministern att det finns det ytterligare åtgärder som måste vidtas för att säkra beslut? Hur ser ministern på de förslag som bland annat Försvarsmakten och på att möjliggöra tillväxt och ökad operativ militär förmåga?
ip · H810601 · 2021-03-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:601 Konsekvenserna av reduktionsplikt i drivmedel av (M) till Statsrådet (S) I vår ska kraven på att mer förnybart bränsle ska blandas in i diesel och bensin öka. Detta är i grund och botten ett bra förslag om vi ska kunna nå klimatmålen. Det kommer emellertid att ställa krav på många verksamheter för att det ska fungera, och det kommer att bli svårare för vissa verksamheter än för andra, till exempel för Försvarsmakten. Försvarsmakten, som har en unik och avgörande roll för , nämligen att försvara vårt land och vårt sätt att leva, meddelade regeringen att än mer inblandning av förnybara bränslen blir svårt och får allvarliga konsekvenser. I ett remissvar till regeringen skriver Försvarsmakten att konsekvensen ytterst innebär att huvuduppgiften att försvara begränsas. Detta är naturligtvis oerhört allvarligt. Det finns flera skäl till varför Försvarsmakten har svårt att klara de nya kraven. Ett handlar om att många fordon i Försvarsmakten inte klarar av biodrivmedel i den omfattning det nu blir fråga om. Att byta ut fordonen är kostsamt, och framför allt tar det . En annan aspekt är att biodrivmedel klarar kyla sämre. Försvaret av måste oavsett temperatur fungera på bästa tänkbara sätt. är det 2021 och snart ska lagförslaget presenteras för , men några lösningar för Försvarsmakten finns inte på plats. Jag tycker det är undermåligt av regeringen och oroväckande för säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer det att finnas ett undantag från reduktionsplikten för Försvarsmakten när propositionen presenteras i vår? Anser statsrådet att detta krav på inblandning av biodrivmedel påverkar svensk försvarsförmåga i någon riktning?
ip · H810602 · 2021-03-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:602 Återstart för de minsta företagen efter pandemin av (SD) till Näringsminister (S) Coronapandemin har slagit hårt mot en del av företagare, speciellt branscher som besöksnäringen, hotell- och restaurangnäringen och reseföretagen. Bland företagen som drabbats finns det många mikroföretag som valt företagsformen enskild firma eftersom verksamheten ofta är liten. Det kan vara massörer, kiropraktorer och taxiverksamheter, för att ta några exempel. Den personliga risken med att driva enskild firma är naturligtvis stor eftersom man som privatperson är personligen ansvarig för företagets alla förpliktelser såsom skulder och avtal, och därmed har man inte möjligheten att lägga över ansvaret på en juridisk person som vid andra företagsformer. Om företaget hamnar på obestånd slår det hårt mot den privata ekonomin, vilket ofta leder till skulder. I förlängningen leder det också till betalningsanmärkningar som förhindrar möjligheten att starta upp sin verksamhet igen efter pandemin. Jag menar att ingen tjänar på att småföretagare hamnar i arbetslöshet utan möjlighet att starta upp verksamheten för att betala av sina skulder och komma på fötter igen. Att starta ett företag är naturligtvis kopplat till vissa risker baserat på konjunktur, finanskriser, efterfrågan eller andra faktorer som måste kalkyleras av näringsidkaren själv, det är självklart. Under en pandemi gäller dock andra förutsättningar eftersom det medför statliga restriktioner. Det är inte rimligt att försätta småföretagare i en omöjlig situation utan att staten gör allt i sin makt för att rädda i övrigt livskraftiga företag. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad ämnar regeringen göra för att se till att småföretag snabbt kommer igång när samhället öppnar upp efter pandemin?
ip · H810603 · 2021-03-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:603 Förslaget om nya förmånsregler för tjänstebilar av (SD) till Finansminister (S) Regeringen föreslår en ändring av förmånsvärdet på bilar. För en person som har ett behov av tjänstebil i sitt arbete innebär ett förhöjt förmånsvärde på en bil i prisklassen inklusive moms en höjning på . I genomsnitt motsvarar det en höjning på för den som skaffar en förmånsbil efter . Detta leder naturligtvis till att människor väljer att köra äldre bilar och att regeringens förslag leder till både en försämrad trafiksäkerhet och en försämrad miljö. I det förslag som regeringen har lagt fram gynnas däremot bilar som kostar mer än . Detta torde gynna företagare och arbetstagare i och kring större städer och på motsvarande sätt missgynna flertalet bosatta och verksamma i glesbygd. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Varför väljer regeringen att höja förmånsvärdet för bilar i normala prisklasser och sänka förmånsvärdet för dyrare bilar, och vilken effekt räknar regeringen med att de nya reglerna kommer att få på människor som bor och är verksamma i glesbygd?
ip · H810604 · 2021-03-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:604 Småföretagens deltagande i offentliga upphandlingar av (SD) till Statsrådet (S) Småföretagen utgör av det svenska näringslivet; tillsammans med medelstora företag utgör de av näringslivet. Vidare skapas fyra av fem jobb av små och medelstora företag, vilket innebär att småföretagen utgör en central del av den svenska arbetsmarknaden. I ljuset av det är regeringens ansvar för att säkerställa småföretagens möjlighet att lägga anbud i offentliga upphandlingar centralt. Att endast ett till två företag kan lämna anbud borde ses som ett problem då det undergräver tilliten till det offentliga . Enligt är ett av de länder som har högst andel upphandlingar med en till två anbudsgivare. Att endast ett fåtal företag kan lämna anbud är ett stort problem för det svenska näringslivet, inte minst för små företag som ofta driver en lokal verksamhet. Att öppna upp möjligheten för små företag att medverka vid offentliga upphandlingar skulle kunna ses som gynnsamt för kommuner som har tydliga miljömål, för att ta ett exempel. I en forskningsrapport som tagits fram på uppdrag av behandlas frågan om varför antalet anbud är så få inom offentlig upphandling och vad upphandlande myndigheter kan göra för att öka antalet anbudsgivare. Enligt flera enkätundersökningar som gjorts bland småföretagen avstår en stor del av företagen från att lägga anbud i offentliga upphandlingar på grund av exempelvis krångliga regelverk, orimliga krav och för stora upphandlingar. Dessutom riskerar en politisk styrning i form av exempelvis miljö- och jämställdhetskrav att skapa en obalans på marknaden som varken gynnar offentlig verksamhet eller näringsliv . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar regeringen göra för att underlätta för småföretag att delta i offentliga upphandlingar?