ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910186 · 2021-12-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:186 EU:s strategiska kompass av (M) till Utrikesminister (S) går arbetet med EU:s så kallade strategiska kompass in i slutskedet. Syftet med den strategiska kompassen är att identifiera en gemensam hotbild som kan bidra till att föra EU:s säkerhets- och försvarssamarbete framåt samt skapa en gemensam strategisk kultur. Kompassen är organiserad utifrån fyra olika ”korgar” – förmågeutveckling, motståndskraft, krishantering och partnerskap. Arbetet med den strategiska kompassen har pågått genom att det har tagits fram en preliminär hotbildsanalys och att ett stort antal seminarier och workshops har hållits. Ett första utkast till strategisk kompass presenterades på den 15–, och slutgiltigt beslut kommer att tas av rådet . Den strategiska kompassen kommer att få en stor påverkan på EU:s prioriteringar på försvars- och säkerhetsområdet framgent. Detta särskilt i ljuset av att så många olika områden berörs. Det handlar om allt från förslaget om att sätta upp ett nytt europeiskt snabbinsatsförband och behovet av beredskapslager till samarbetet EU-Nato och utvecklingen av en europeisk försvarsunion. Därför är det centralt att är en aktiv part i framtagandet av kompassen för att få genomslag för våra intressen. Trots att arbetet med kompassen har pågått har det varit märkligt tyst från den i frågan. Det enda som hörts är väl kända, mer allmänna, ståndpunkter som inte bidrar till att föra position framåt. anser att måste spela en mer aktiv roll i det europeiska säkerhets- och försvarssamarbetet. Vi måste ha relevanta synpunkter på förslag som kommer att påverka svenskt försvar och krisberedskap oavsett. Dessutom måste arbeta med strategiska partner, med vilka vi delar intressen och värderingar, för att få genomslag. Det kan till exempel handla om ett tätare samarbete med länderna i norra . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har ministern verkat för att ta fram tydliga svenska prioriteringar i arbetet med den strategiska kompassen, i så fall vilka? Vilka initiativ har ministern tagit inom EU-kretsen för att få genomslag för svenska intressen i framtagandet den strategiska kompassen? Vilka initiativ har ministern tagit för att tillsammans med andra länder driva gemensamma prioriteringar i arbetet med den strategiska kompassen?
ip · H910187 · 2021-12-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:187 Statssanktionerade mord och flyktingspionage av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) konstaterar i sin senaste årsbok att ”ett flertal länder bedriver olika former av spionage och säkerhetshotande verksamhet mot . , och utgör det största hotet. Regimerna i dessa länder har som mål att skapa stabilitet för den egna regimen och stärka sitt lands status som ekonomisk, politisk och militär stormakt.” Dessa länder drar sig heller inte för att förfölja dissidenter som är verksamma i andra länder. Det mest iögonfallande exemplet i var det brutala mordförsöket på en tjetjensk medborgare i . Offret för mordförsöket var den kände tjetjenske regimkritikern som överfölls med en hammare i sin egen lägenhet. beskriver det som ett statligt sanktionerat mordförsök. Utredningen kunde konstatera att gärningsmannen hade tydliga kopplingar till både och , och tingsrätten i skrev i domen mot gärningsmannen att ”det framstår som självfallet att det ligger en penningstark makt bakom”. Forskare på () för fram uppfattningen att det är som ytterst är ansvarigt för dådet i , och enligt medieuppgifter som har presenterat finns det en hemlig underrättelserapport som pekar ut och dess president som liggande bakom. Utöver dådet i finns en lång rad exempel i flera västländer där dissidenter har mördats eller utsatts för mordförsök. förgiftades den ryske regimkritikern och hans dotter av nervgiftet novitjok i i . Den dåvarande brittiska premiärministern pekade tydligt ut som ansvarigt för förgiftningen. Som ett svar på dådet utvisade 23 ryska diplomater. En lång rad andra länder följde det brittiska exemplet och utvisade sammanlagt drygt 150 ryska diplomater i solidaritet med . Det är viktigt att är tydligt med att det är oacceptabelt för främmande makt att bedriva flyktingspionage och utföra attentat mot dissidenter på svensk mark. Vi måste dels ha en god förmåga att identifiera och förhindra sådan otillbörlig verksamhet, dels, när det händer, kunna markera mot de stater som ligger bakom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att stärka förmåga att identifiera och förhindra främmande makt från att bedriva flyktigspionage och utföra attentat mot dissidenter på svenskt territorium? Har ministern och regeringen vidtagit några åtgärder för att markera mot de stater som ligger bakom dådet i , i så fall vilka?
ip · H910188 · 2021-12-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:188 Förändrade betygskrav i svenska av (M) till Utbildningsminister (S) släppte Skolinspektionen en rapport där de granskat 28 utvalda grundskolor som haft en hög andel elever som inte fått godkänt betyg. I rapporten framkommer det – vilket för många är känt – att vi har väldigt många elever med utländsk bakgrund som har bristande kunskaper i svenska eller saknar kunskaper från . I stället för att täppa igen de stora kunskapsluckorna och kraven med undervisning i svenska språket öppnade utbildningsministern upp för att sänka kraven för att få godkänt betyg och behörighet till gymnasiet. Mot denna bakgrund önskar jag ställa en fråga till utbildningsminister : Vad låg till grund för det ställningstagande som ministern gjorde om sänkta krav för godkänt betyg i svenska och därtill gymnasiebehörighet?
ip · H910189 · 2021-12-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:189 De svenska elpriserna av (M) till Statsrådet (S) brottas med rekordhöga elpriser i samtliga fyra elprisområden och en toppnotering på . Det är något som slår hårt mot medborgare och näringslivet. Anledning till de höga elpriserna är bland annat höga elpriser runt om i där man har brist på gas, men det handlar också om egen utveckling av produktionssäker el. Vi har haft kallare väder som skapat brist på vind- och vattenkraft kombinerat med att två reaktorer vid har lagt ned. Flera experter har dessutom varnat för att det här inte är en enskild företeelse, utan mer volatila priser är något vi kommer att behöva dras med . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några omedelbara åtgärder med anledning av de höga elpriserna? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på för att försöka stabilisera elpriserna?
ip · H910191 · 2021-12-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:191 Beslut om Kallak av (M) till Näringsminister (S) Tillståndsprocessen gällande gruvprojektet i Kallak har väntat på ett avgörande . Ännu har inget beslut kommit. Den tidigare näringsministerns brist på agerande ledde till slut till att ett enigt konstitutionsutskott prickade honom för att han lät ärendet ligga, trots påtryckningar. Både tillståndsprocesser och den svenska gruvnäringen är oerhört viktiga för som industrination. Då kan vi inte se den här typen av ärenden fastna i utan att få ett avgörande. Med anledning av ovan vill jag därför fråga näringsminister : Avser ministern att fatta beslut om gruvprojektet i Kallak ? Anser ministern att mer underlag eller beredande åtgärder krävs, och i så fall vad, innan regeringen säger ja eller nej till en gruva i ?
ip · H910192 · 2021-12-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:192 Driftssäkerheten i elnätet av (M) till Statsrådet (S) har begärt att få strypa eltillförseln till våra grannländer med hänvisning till det svenska elnätets driftsäkerhet. Detta är något som har gjort våra grannländer upprörda. Enligt EU-regler ska av elen i kunna överföras till våra indelade elområden, men på grund av att man stängde kärnkraftsreaktorerna som försörjde och samt även överföring till och har alltmer el behövt överföras från norr till söder i stället. Ledningarna blir då fullt belastade och då måste man skära ned på flödena till och från våra länder. Avsaknaden av planerbar produktion har blivit alltmer uppenbar sedan stängde. I systemutvecklingsplan –2031, som släpptes , skriver de bland annat: ”Många olika lösningar kommer att behövas för att klara av att på ett driftsäkert sätt leverera den el som kunderna behöver framöver, inklusive en mer flexibel förbrukning men också° ytterligare planerbar elproduktion” De listar även utmaningarna för ett kraftsystem i förändring, där den första punkten är att öka förståelsen för behovet av planerbar elproduktion. Där skriver de: ”Bristen i tillräcklighet på produktionssidan måste åtgärdas genom att ny fossilfri planerbar produktion tillförs systemet, och kommer att arbeta för att öka förståelsen för detta behov”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att öka den planerbara fossilfria produktionen av el? Ämnar statsrådet utforska möjligheterna att förbättra möjligheterna för svensk kärnkraft? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att inte lever upp till EU-regler och lagkrav kring tillgänglighet?
ip · H910193 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:193 Cementbrist och bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (S) analyserade , på regeringens uppdrag, vilken effekt brist på cement kan ha på bostadsbyggandet och svensk arbetsmarknad. Myndighetens bedömning var nedslående; de konstaterade att tillgången på cement och betong är avgörande. Det står nu klart att Cementa, med vissa inskränkningar, får möjlighet att fortsätta sin verksamhet 2022 ut, men vad som sker därefter är tämligen oklart. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att undvika en akut kris för byggandet i ?
ip · H910194 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:194 Ett ökat småhusbyggande av (M) till Statsrådet (S) Av en ny rapport från framgår att det byggs för många hyresrätter i som helhet i förhållande till efterfrågan och jämfört med både småhus och bostadsrätter. På flera håll, såsom i , råder redan ett tydligt överskott på hyresrätter och ett stort underskott på småhus. Flera undersökningar bekräftar att cirka 70–av svenskarna helst vill äga sitt boende. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att byggandet av småhus ska öka?
ip · H910195 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:195 Trygghet för lärare i skolan av (M) till Statsrådet (S) har anmälningarna om hot och våld mot lärare ökat. släppte en rapport, När tryggheten brister, där en fjärdedel av lärarna uppger att de utsatts för hot, våld, sexuella trakasserier eller kränkningar på jobbet. Lärare i förskoleklass vittnar om hur de blir spottade på, sparkade på och bitna. Lärare i vittnar om hur man blir slagen, får saker kastade på sig och blir kallad kränkande ord och får svordomar mot sig . Det är mycket allvarligt att lärare blir utsatta för hot och våld på arbetet. Skolan ska vara en trygg plats för alla. Den roll och den position som lärare tidigare hade har försvagats och nedvärderats. Lärarrollen måste förstärkas, och lärare måste få större befogenheter att agera i sina klassrum. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att vi har ett problem med otrygghet för lärare på skolor? Vad avser statsrådet att göra för att lärare ska vara trygga på sin arbetsplats? Anser statsrådet att skollagen är tillräcklig vad gäller lärares befogenheter i klassrummet, och avser statsrådet vidta några åtgärder utifrån sin bedömning?
ip · H910196 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:196 Omvandling från lokaler till bostäder av (M) till Statsrådet (S) gav regeringen i uppdrag att se över förutsättningarna för att omvandla kontor till bostäder. Av framgår att varken detaljplaneprocessen, lovprocessen eller byggprocessen förefaller vara generella hinder för att omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer. Däremot konstateras att bristande lönsamhet utgör ett hinder; kostnaderna för att bygga om är ofta höga, momsreglerna är ofördelaktiga och intäkterna är sannolikt lägre för bostäder än för samma utrymme som lokaler till följd av dagens hyressättningssystem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att arbeta för att göra det mer lönsamt att omvandla lokaler till bostäder?
ip · H910197 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:197 Kommuners vetorätt gällande vindkraftverk av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Energiomställningen av det svenska samhället till ett mer hållbart sådant kräver stora mängder elenergi. krävs en nära nog fördubbling av den svenska kraftförsörjningen för att ställa om industri och transporter till ett mer hållbart system. Vi står inför en omställning av historiska mått. Den klimatsmarta och planerbara kärnkraften har den rödgröna regeringen motarbetat, senast manifesterat genom att låta stänga två reaktorer. En storskalig utbyggnad av vindkraft pågår i landet. Den har fördelar när det blåser men stora nackdelar då kylan är sträng och vinden svag. Problemen är dessutom att vindkraftverk bullrar och stör omkringboende, dödar fåglar och insekter och förstör för dem som livnär sig på turism och besöksnäring. Stora naturvärden står på spel. De som bygger anläggningarna är oftast inte företag och individer från den berörda orten. Inkomster från denna verksamhet går således utanför kommunen. Få jobb genereras för den berörda kommunen. Den tidigare klimat- och miljöministern aviserade att kommunernas vetorätt inför etablering av vindkraftverk skulle komma att tas bort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att fullfölja sin företrädares tankar om att avskaffa det kommunala vetot mot etablering av vindkraftverk?
ip · H910199 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:199 Färdtjänst som rättighet av (L) till Infrastrukturminister (S) uppmärksammades infrastrukturministern genom en skriftlig fråga på de djupt dysfunktionella förhållanden som råder kring rätten till färdtjänst för personer med nedsatt syn. Vi har i medier och genom andra kanaler kunnat följa hur synnedsatta, på grund av alltmer restriktiva tolkningar av lagen, får svårare och svårare att få tillgång till färdtjänst. Som jag tidigare påpekat har de mer restriktiva besluten motiverats med att synnedsatta eller blinda, om de lär sig sträckor utantill, inte anses ha så väsentliga svårigheter att förflytta sig som avses för att träffas av den över lagen. Vidare har det även anförts att kollektivtrafiken kan anses vara så tillgänglig att det bör förväntas att den enskilde, om än med vissa svårigheter, kan nyttja den. Det är ett faktum att synnedsatta och blinda får allt sämre tillgång till den färdtjänst som innebär en möjlighet till socialt liv och att över huvud taget kunna lämna sina hem. För den som inte vågar lämna sitt hem blir det, i realiteten, ett fängelse. Som svar på min tidigare fråga har ministern anfört att färdtjänstlagen i relevanta delar inte har ändrats sedan den trädde i kraft . Det är med stöd i detta rimligt att anta att ministern, eller tidigare ministrar, inte gjort något avsiktligt för att försämra rätten till färdtjänst – detta är såklart positivt. erkänner ministern, i samma svar, att han har kännedom om att lagen tillämpas alltmer restriktivt men att det inte ankommer på honom att uttala sig om hur kommuner eller domstolar väljer att tolka lagen. För mig låter detta närmast som en kapitulering i frågan. Om en lag tagen av , på grund av yttre omständigheter eller lagen själv, inte får den effekt som avses måste det väl ändå vara vårat jobb att ändra lagen. Socialdemokraterna har tidigare visat att det är villiga att utreda andra rättighetslagar, exempelvis lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, i syfte att återupprätta lagens intentioner. Detta är givetvis något annat än att utvärdera en lags tillämpning och lämna åsikter om kommuners tolkning av densamma. Infrastrukturministern avslutar sitt svar med att konstatera att han ”…dock inte [utesluter] att ytterligare åtgärder kan behövas för att stärka funktionshindrades tillgång till transportsystemet.” vilket ändå väcker visst hopp. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att den nuvarande situationen gällande blinda och synnedsattas rätt till färdtjänst är acceptabel, och är han, i de fall situationen inte är tillräckligt tydlig, beredd att gör en översyn av hur lagens tillämpning ser ut? Vad avser ministern att göra för att återupprätta den rätt till färdtjänst som ligger i linje med lagens intention? Är ministern beredd att söka samsyn med andra partier i frågor om färdtjänst och synnedsattas rätt att röra sig fritt i samhället?
ip · H910200 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:200 Väg 70 Särnaheden– av (M) till Infrastrukturminister (S) I den publicerade remissen av länsplanen för som Region har publicerat så konstateras att de beslutade medlen från inte räcker för att göra prioriterade åtgärder i väginfrastrukturen. Ett exempel på detta rör väg 70 Särnaheden–. Där konstaterar i sin analys att det är en sträcka som är ett riksintresse vilket innebär att den på regional nivå utgör en viktig funktion för kommunikation och förbindelse för norra . ”Väg 70 ger möjligheter till både arbetspendling, turism och tunga transporter. Den aktuella sträckan begränsar dock förutsättningarna för regional utveckling om inte standardhöjande åtgärder genomförs.” När nu de nya länsplanerna tagits fram så konstateras att har haft en väldigt hög upparbetningsgrad under innevarande planperiod 2018–2021 () vilket inneburit att vissa upparbetade medel räknas av kommande planperiod 2022–2033 och att detta i sin tur betyder att mindre medel kan ianspråktas till kommande planperiod för nya satsningar. har utifrån regeringens direktiv/uppdrag beslutat () att göra en avräkning i länsplan med . Den preliminära ekonomiska planeringsramen för uppgår därför till för planperioden –2033. Detta innebär en kraftig minskning av den tilldelade ekonomiska planeringsramen, framför allt för perioden –2025, varför länsplanen blir tydligt baktung (2026–2033). har regeringen aviserat satsningar på flera hundra miljarder i höghastighetsjärnväg över vilket inte kommer att bidra till att stärka befintlig infrastruktur och utveckla landsbygden i . Många åkare som trafikerar den aktuella sträckan vittnar om att den är så smal att tunga fordon knappt kan mötas; där det som smalast är det runt sex meters vägbredd. Väg 70 trafikeras av tusentals vinterturister och även av tung trafik, till följd av rejäl byggboom i Idreområdet. En satsning på Särnaheden–bedöms kostnadsberäknas till i prisnivå 2019. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att ta några initiativ för att länsplaner som haft god framdrift i sitt förverkligande inte ”drabbas” i påföljande planperiod genom att anslag räknas av ? Avser ministern att agera för ett extra tillskott till länsplanen så att väg 70 Särnaheden–kan breddas och bli trafiksäkrare –2033?
ip · H910201 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:201 Riksintressen av (M) till Statsrådet (S) slutredovisade sitt uppdrag att göra en översyn av riksintressena. De skriver i sin slutrapport att uppdraget kan föranleda en minskning av det totala riksintresseanspråket men att det krävs ytterligare åtgärder för att uppnå den kraftiga minskning som regeringen uttryckte skulle ske när uppdraget gavs . Min fråga till statsrådet är därför: Hur ska statsrådet säkerställa att de föreslagna åtgärderna vidtas, och vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att en kraftig minskning av det totala riksintresseanspråket sker?
ip · H910202 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:202 Krispaket för lantbruket av (M) till Statsrådet (S) Det finns cirka 15 000 heltidsarbetande lantbrukare i . Böndernas kostnader skenar. LRF kan i en aktuell beräkning visa att kostnaderna för lantbrukarna ökat med på årsbasis. Att bära dessa 4,1 miljarder ovanpå alla andra löpande kostnader blir mycket svårt och för många lantbrukare ohållbart i längden. lantbrukare är drabbade av kraftigt höjda kostnader för bland annat foder, konstgödsel och diesel. Djuren ska ha foder, grödorna behöver gödslas och traktorer och andra maskiner måste ha drivmedel – inget av detta går att komma ifrån. I den svenska livsmedelsstrategin som antogs stakades en väg ut mot att produktionen i skulle öka och därmed ge en högre självförsörjningsgrad. Tyvärr ser det inte ut så . Till exempel kommer av det lammkött vi äter från svensk produktion. Lantbruk behövs för att vi ska få svensk mat med hög kvalitet även framöver. Jag vill därför fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att införa någon form av krispaket för lantbruket?
ip · H910203 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:203 Konsekvenserna av ett utökat blyförbud av Kopparklint (M) till Klimat- och miljöminister (S) Ett totalförbud mot bly i all ammunition förbereds av Echa. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön. har dock redan ett bra förbud. Det har tidigare utretts noggrant, på vetenskaplig grund. Om ett totalförbud skulle träda i kraft kommer det att få förödande konsekvenser, inte bara för jägare och skyttar utan säkerligen också för flera yrkesgrupper som använder blyammunition. I exempelvis polisens, tullens och militärens tjänstevapen används blyammunition. Och vi ska inte heller glömma våra viktiga eftersöksjägare, som behöver avliva djur med omedelbar verkan. När man ska jaga ska det göras utan onödigt lidande för villebrådet. Det är god jaktetik. Då behövs ammunition som resulterar i ögonblicklig död. Echa har gällande jakt föreslagit totalt förbud mot blyammunition, och när det gäller sportskytte föreslås ett totalförbud eller användning av bly under strikta villkor. Argumenten för dessa förslag är högst intressanta då man lägger fram att 1 miljon barn i EU riskerar bly från viltköttskonsumtion och att bly kan spridas ut i miljön på skjutbanor och orsaka skada på jorden och grundvattnet, vilket är rent ologiska argument. Detta ligger nu för beredning hos två kommittéer (Rac och Seac) innan de föreslås till (). Det är nu oerhört viktigt att redan nu föra fram ståndpunkt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur ämnar ministern agera för att underlätta för Jakt- och sportskyttesverige genom att bevara blyförbud och inte uppmuntra till ett genomförande av det förslag som ligger hos Echa?
ip · H910204 · 2021-12-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:204 Socialfond för klimatåtgärder av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) presenterade kommissionen lagstiftningspaketet Fit for 55. Syftet är att nå EU:s skärpta utsläppsmål till 2030. En del av paketet är förslag om ett nytt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. För att kompensera de hushåll som kommer att drabbas av högre energipriser till följd av detta ligger nu ytterligare ett förslag om att inrätta en europeisk socialfond för klimatåtgärder. Fonden kommer att innebära en ökad nettokostnad för svenska konsumenter och skattebetalare. (Faktapromemoria 2020/21:FPM135). säger därför nej till förslaget. Jag vill fråga klimat- och miljöminister : Kommer regeringen att ställa sig bakom förslaget till inrättande av en socialfond för klimatåtgärder Hur arbetar regeringen för att se till att kriterierna för tilldelningen av medel från fonden tar hänsyn till svenska konsumenters behov?