ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810809 · 2021-06-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:809 Behovet av att minska vargstammen av (M) till Statsrådet (S) Resultatet från inventeringsperioden /21 visar att det finns närmare 400 vargar i de svenska skogarna, vilket innebär att stammen har ökat med . Det totala antalet vargar i hela uppgår till cirka 480 individer. Det visar senaste inventering. Det är en ökning från , då inventeringen visade cirka 365 vargar. Vinterns inventering visar på en viss ökning för andra säsongen i rad både i och i som helhet. Spridningen till södra delen av fortsätter, i form av etableringar av revirmarkerande par i och . De som drabbas av skador orsakade av rovdjur, exempelvis fårägare vars får blivit rivna av varg, kommer att kunna få full kompensation för de skador man åsamkats mot tidigare . Det är bra, men det handlar inte bara om pengar. På flera håll där vargangrepp skett vid upprepade tillfällen kan det helt enkelt bli för mycket och för arbetsamt att hantera. behöver öka sin livsmedelsproduktion, och därmed behöver mängden tamboskap öka. Att bo med varg inpå knuten är dessutom en otrygghet för många. sågs en varg mellan husen i . Men många andra orter har det än värre. Där finns det föräldrar som inte vill att deras barn ska gå till skolskjutsen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att agera för att ska följa beslut om att vi ska ha en vargstam på 170–270 vargar? Har statsrådet för avsikt att komma till med förslag om ett annat antal ska ha i sin vargstam? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att en för stor vargstam inte ska hindra att livsmedelsproduktion ökar? Hur avser statsrådet att agera för att människor som bor nära vargen ska kunna känna sig trygga?
ip · H810810 · 2021-06-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:810 Mörkertalet gällande illegala transporter av (SD) till Statsrådet (S) Mörkertalet är stort när det gäller illegala transporter, säger trafikpolisen i ett tv-inslag. har medierna rapporterat om den forskarrapport som kallas ”cabotagestudien”. Där kan man utläsa att flera hundra lastbilar regelbundet utför otillåten inrikestrafik i . De utländska aktörerna bryter således mot det regelverk som reglerar den så kallade cabotagetrafiken. Åkeribranschen har påtalat hur omfattande den olagliga trafiken är i . Den tidigare länskriminalpolisen i kunde också påvisa sambandet mellan den olagliga trafiken och annan kriminell verksamhet. Stölder av diesel, fordon och fordonskomponenter kan också knytas till den olagliga trafiken, ty omfattning och storlek på stöldgodset kräver helt enkelt tunga fordon för transport av stöldgodset. Den rapport som presenterades visar omfattningen av den kriminella verksamheten, men polisen befarar att mörkertalet är stort. Även om rapporten visar på en omfattande olaglig verksamhet kan det alltså vara betydligt värre. Rapporten visar också att bilar som ertappades med otillåten cabotagetrafik alltjämt befinner sig i och kör otillåten trafik. Det finns helt enkelt en mängd faktabaserad forskning som visar att vi har ett allvarligt problem med otillåten yrkesmässig trafik i . Dessutom kan annan kriminalitet knytas till den olagliga transportverksamheten. Ändå har inte nödvändiga åtgärder vidtagits av polisledning och regering. Ansvaret vilar extra tungt på regeringen eftersom den har det yttersta ansvaret för att ge polisen nödvändiga resurser, däribland för brottsbekämpning på väg. I tidningen finns en artikel om forskaren och cabotagestudien, där hans slutsats om situationen är glasklar! ”Det finns ingenting mer vi kan ta fram längre i form av bevismaterial.” Han pekar på att det inte finns något som fungerar som det ska för att få ordning och reda på vägarna. Sternbergs slutsats i artikeln lyder: ”Det finns inga ursäkter längre, att inte vidta åtgärder – såvida man inte beslutar att strunta i åkerinäringen.” Studien visar med tydlighet hur allvarlig situationen är, och det krävs omedelbara åtgärder för att bekämpa den olagliga trafiken. Regeringens utredning har presenterats och är nu ute på remiss. Det finns ingen anledning att vänta på en framtida organisation för kontrollverksamheten på väg. Situationen är allvarlig, och behovet av en resursförstärkning för vägkontrollerna är akut. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att förstärka kontrollverksamheten på väg med anledning av studiens slutsatser?
ip · H810811 · 2021-06-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:811 Återinförande av skatter av Boriana (M) till Finansminister (S) utlovades en omfattande skattereform. Reformen skulle bland annat ”öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, bidra till att klimat- och miljömål nås, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt” samt ”långsiktigt trygga välfärden”. De senaste månadernas utspel från bland annat LO och tunga socialdemokratiska distrikt visar att det fortfarande råder en stark övertygelse om att utjämningen av de växande ekonomiska klyftorna bäst sker via höjda skatter, återinförande av fastighets-, arvs- och gåvoskatt samt införande av nya skatter. Anledningarna till att dessa skatter en gång avskaffades är många, och de gäller alltjämt . Inte minst slår de orättvist och undergräver förtroendet för skattesystemet. En fastighetsskatt skulle exempelvis vara en mycket hård smäll mot svenska hushåll och för många innebära i höjd skatt . Ett av de stora problemen med arvs- och gåvoskatten var att den försvårade generationsskifte i familjeägda företag. Ett återinförande är därför ett direkt hot mot företagande och sysselsättning. är tydliga med att dessa skatter inte ska återinföras. Finansministern har också utryckt att har en internationellt sett ”väldigt låg kapitalbeskattning” och att den måste öka. Även en ökad kapitalbeskattning skulle drabba företagande och svenska arbetstillfällen, då den leder till minskat intresse för att investera i svenska företag. Mina frågor till finansminister lyder därför: När kommer skattereformen? Avser ministern att höja kapitalskatten? Genom vilka insatser på skatteområdet avser ministern att stärka konkurrenskraft, öka tillväxten och minska arbetslösheten?
ip · H810813 · 2021-06-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:813 Felaktigheter i samband med 2018 av (KD) till Utbildningsminister (S) riktar kritik mot regeringen i sin granskningsrapport 2021:12 Pisa-undersökningen 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande. För många elever undantogs felaktigt från Pisaundersökningen . Det handlade om elever med utländsk bakgrund och bristande språkkunskaper men även om elever med funktionsnedsättningar och elever som var frånvarande vid provtillfället. Kunskapsbristerna i är därför större än vad regeringen och utbildningsminister har gett sken av. På fanns information från regeringens egna tjänstemän om att för många elever exkluderats från att göra provet. Utbildningsministern hade kännedom om detta, men trots varningarna gjorde hon eller regeringen inte tillräckligt för att följa upp de misstänkta felen. I stället för att ta reda på sanningen så har man låtit den felaktiga bilden om de svenska kunskapsresultaten kvarstå. Inte nog med detta. I ett skriftligt svar till påstod utbildningsministern därefter felaktigt följande: ”Jag har inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder och har därför inte haft några skäl att ifrågasätta den officiella statistiken från myndigheter och .” misslyckades med genomförandet av , och följden har blivit att kunskapsbristerna i den svenska skolan har mörkats. Regeringen har inte varit transparent med dessa felaktigheter, och det är ett svek mot alla barn som hamnar efter och inte får möjlighet att lyckas i skolan. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Varför valde ministern att inte tillsätta en oberoende granskning av genomförandet och kunskapsresultaten i efter de första varningarna på , ? Varför har ministern inför riksdag påstått att hon inte ”haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder”? På vilket sätt informerades statsministern om att för många elever hade exkluderats från att delta i Pisaundersökningen? På vilket sätt avser regeringen att gå vidare med rekommendationer till regeringen i RiR 2021:12? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de elever som felaktigt har exkluderats ska få möjlighet att förbättra sina kunskapsresultat?
ip · H810815 · 2021-06-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:815 Framförhållning hos av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ger inte kommunerna någon som helst framförhållning i sina beslut om att stänga boenden och flytta människorna som bor däri till annan ort. Detta har pågått i stor utsträckning sedan den stora flyktingvågen 2015, och det är förvånansvärt att det är en sådan bristfällig kommunikation mellan våra olika myndigheter i . , som är en av de orter som har kvar ett stort asyl- och flyktingboende, får med väldigt kort varsel upp till 100 barn att placera i olika skolor och få deras föräldrar att integrera sig i ett nytt samhälle. ser en mycket ökad belastning på deras socialförvaltning i form av ökade orosanmälningar, och deras kostnader har stigit från , till förra årets kostnad på . Den största delen går att koppla till de många människor de fått till kommunen med utomnordiskt ursprung. Att med oerhört kort varsel få upp till 100 barn och deras familjer som nya invånare i kommunen är naturligtvis ingen lätt uppgift även med tid för planering, inte ens om det skickades med en stor budgetpost för att klara uppdraget. Det största problemet är kanske inte att barn får bussas runt i kommunerna för att få plats i en klass med tillräckliga lärarresurser där de kan få gå i skola, utan det största problemet är att integrationen av dessa familjer tar än när de rycks upp med kort varsel från vänner och kontakter för att återigen skapa sig en trygg tillvaro på en ny plats. Hur rimmar detta med att ska vara en humanitär stormakt? Just nu klingar det ganska falskt. Mina frågor till justitie- och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att framförhållningen i beslut ska bli bättre? Hur avser ministern att tillse att rätt resurser finns i de kommuner som plötsligt får en stor mängd människor i olika åldrar och med olika bakgrund till sina boenden i kommunen? Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att försäkra sig om att kan ge kommunerna bättre framförhållning gällande beslut som påverkar dem?
ip · H810816 · 2021-06-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:816 Överskuldsättning av (SD) till Statsrådet (MP) Problemen med osund skuldsättning växer och riskerar att bli ett stort samhällsproblem. rapporterades om en fördubbling av antalet unga personer som ansöker om skuldsanering. uttalade att unga vuxna inte förstår vad en skuldsanering innebär och att de saknar viktig kunskap i privatekonomi. Som påpekar i sin rapport på kredit (2021:1) finns det ingen samlad förteckning över konsumenternas samtliga skulder. Det är därför inte möjligt för kreditgivare att fullt ut kontrollera konsumentens ekonomiska förhållanden, vilket försvårar kreditprövningen. Andelen lån som leder till inkassokrav är hög. Många nya låntagare får inkassokrav redan under lånets första månader, vilket tyder på att kreditprövningen varit bristfällig. I rapporten framgår även ett antal andra problemområden där förbättringar behövs, bland annat vad gäller fakturaköp som övergår till delbetalning och att förbudet om spel på kredit kringgås med hjälp av fakturabetalning. Regeringen har tidigare uttryckt en oro över att unga personer har omfattande skulder och att överskuldsättningen är ett jättestort bekymmer. De åtgärder som regeringen har vidtagit i form av ränte- och kostnadstak för högkostnadskrediter, aktivt val gällande betalningsalternativ vid e-handel och förenklingar när det gäller ansökan om skuldsanering har dock inte varit tillräckliga. Fler åtgärder, men även högre träffsäkerhet, måste till. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta satsningar riktade till unga personer ser statsrådet ett behov av, med anledning av fördubblingen av skuldsaneringsansökningar från unga och överskuldsättning som växande samhällsproblem? Kan statsrådet tänka sig att införa ett komplett skuldregister? Hur ser statsrådet på behovet att revidera lagen om högkostnadskrediter så att även fakturaköp som övergår till delbetalning omfattas?
ip · H810817 · 2021-06-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:817 Importmomsen av (M) till Finansminister (S) Vid gränsöverskridande handel kan fel uppstå. Även den mest noggranna och ansvarsfulla kan göra fel. Att det då kan kosta stora summor som hotar företags existens är inte bra, och det behöver åtgärdas. Fel eller misstag kan uppstå till följd av språkförbistring, att gränspassage inte uppmärksammas eller att handlingarna gås igenom med tullombud och chauffören missar att gå in till som är i nästa hus. Ett av ovanstående misstag gör att transportören får betala momsen och har inte avdragsrätt för densamma. har en hög moms, , vilket gör straffet extra kostsamt. Andra länder inom EU ger transportören möjlighet att vidarefakturera momsen till varuägaren. I praktiken blir svensk importmoms en oproportionerlig straffsanktion, vilket strider mot syftet och grundläggande skatteprinciper. Momsen består av två delar: ingående och utgående moms. För importmomsen har olika myndigheter hand om varsin del. hanterar utgående moms, och hanterar ingående moms. Det finns fog för ifrågasättande och om detta är rimligt och motiveras utifrån ett neutralitets- och likabehandlingsperspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ser ministern några risker för att det uppstår inlåsningseffekter vid importmomsen och avser hon i så fall vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemen?
ip · H810819 · 2021-06-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:819 köp av ryskt kärnbränsle av (M) till Utrikesminister (S) har tidigare slutit avtal om ryskt kärnbränsle med leverans till kärnkraftverket i . Kärnbränslet levereras av det ryska bolaget , som är helägt av den ryska staten. Rosatom är även djupt involverat i det ryska kärnvapenprogrammet. De tidigare utrikesministrarna har fått frågor i om detta avtal. Det har varit frågor om hur regeringen sett på att i en förlängning gjort sig beroende av leveranser från och vilka säkerhetspolitiska överväganden den dåvarande regeringen gjort. Frågor om det är av svenskt nationellt intresse, särskilt mot bakgrund av att EU nu verkar för ett minskat beroende av rysk energi. Sedan for till och påbörjade dessa diskussioner har det säkerhetspolitiska läget ytterligare förändrats till det sämre. antog en resolution om där Rosatom pekas ut. Den tjeckiska regeringen har klargjort att Rosatom inte kommer att bli föremål för att få delta i någon upphandling av landets största infrastrukturprojekt, bygget av nytt kärnkraftverk. Den tjeckiska regeringen anger säkerhetsskäl. ambitioner att använda kärnkraften som maktmedel borde vara kända av den . Men regeringen talar aldrig om detta. Kraven från riksdagsledamöter om att regeringen ska göra en samhällsanalys av konsekvenserna utifrån affärer med Rosatom möts med tystnad. Utifrån agerande i vårt närområde upprepar jag därför frågan från dåvarande riksdagsledamoten och nuvarande ledamoten . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern vidta några åtgärder för att tydliggöra den svenska säkerhetspolitiska analysen av avtal med Rosatom, och i så fall vilka?
ip · H810821 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:821 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) Många svenskar vill bo i småhus, vilket inte minst tydliggjorts av boprisutvecklingen . tar det väldigt att bygga nya småhus, inte minst till följd av Lantmäteriets långa handläggningstider. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad utgör en acceptabel nivå för handläggningstiderna hos Lantmäteriet enligt statsrådet och regeringen, och vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen för att Lantmäteriet ska ha förutsättningar att handlägga ärendena ?
ip · H810823 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:823 Åtgärder mot olagligt cabotage på vägarna av (V) till Infrastrukturminister (S) Åkeribranschen har haft stora problem med lönedumpning, osund konkurrens och bristande trafiksäkerhet. har allt fler inrikestransporter utförts av utländska åkerier som betalar löner långt under svenska kollektivavtalsnivåer och som dessutom pressar sina chaufförer att bryta mot både arbetstids- och trafikregler. Cabotagetrafik betyder att en godstransport utförs av en operatör som tillfälligt är i landet. Den regleras genom direktiv från EU och innebär att en utländsk åkare får genomföra tre transporter innan den måste lämna landet. För kombinerade transporter gäller speciella regler. Studier visar dock att fusket med cabotagetransporter är omfattande och att många fordon sällan eller aldrig lämnar landet. Förutom odrägliga arbetsvillkor för chaufförer, osund konkurrens och bristande säkerhet får sänkta transportkostnader även negativa miljökonsekvenser. SVT rapporterade om en ny studie som visar att hundratals utländska lastbilar kör olagliga cabotagetransporter i . Detta är trots de skärpta regler som ingår i EU:s mobilitetspaket. Regelefterlevnaden är låg, och resurserna för att kontrollera den är otillräckliga. SVT:s granskning från visar att flera stora företag, bland annat Postnord, har anlitat åkerier som bryter mot regelverket. finner det anmärkningsvärt att ett statligt bolag agerar på det här sättet. Genom initiativ från det danska fackförbundet 3F Transport och arbetsgivarna införde nya och striktare danska regler och regeltillämpning för rättvisa transporter och en rättvisare arbetsmarknad. Grunden för initiativet var att man konstaterade att social dumpning och exploatering av utländska förare var ett enormt och olöst problem. Det var även ett stort och helt avgörande hinder för de förändringar som behöver göras för att transportsektorn ska bli en miljövänlig och hållbar sektor. Den danska modellen innebär bland annat strängare nationellt regelverk på vägarna, mer resurser till kontroller och högre böter för brott mot kör- och vilotider. Situationen på de svenska vägarna har varit allvarlig , och det krävs effektiva åtgärder för att främja seriösa åkeriföretag och sunt arbetsliv. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta mot det olagliga cabotaget? Ser regeringen behov av att tillämpa den danska modellen även i ?
ip · H810824 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:824 Ekonomisk jämställdhet av (M) till Finansminister (S) Kvinnor i har en högre utbildningsnivå än män. Även betygen är högre för kvinnor än för män, såväl i årskurs nio som i gymnasieskolan. Trots det har kvinnor lägre lön, lägre inkomst och i förlängningen därmed även lägre pension än män. Därtill uppgår kvinnors genomsnittliga kapitalinkomster till enbart cirka hälften av männens. Föräldraskap påverkar kvinnors arbetsinkomst negativt, medan motsvarande effekt inte finns för män. Kvinnors förvärvsinkomst dyker i samband med första barnet och förblir sedan på en lägre nivå . Kvinnor står också för en större del av det obetalda arbetet samt arbetar mer deltid, och detta ökar då de får barn. av kvinnorna jämfört av männen arbetade deltid 2019. Sammantaget gör detta att sparutrymmet och den ekonomiska friheten generellt sett är betydligt lägre för kvinnor än för män. En av fem kvinnor uppger att hon inte skulle ha råd att skilja sig, och nästan varannan kvinna skulle inte ha råd att bo kvar i sin nuvarande bostad vid en separation. För att stärka jämställdheten på arbetsmarknaden behöver det löna sig bättre att jobba, och välfärdstjänster såsom barn- och äldreomsorg behöver fungera väl. Även ett skatteförmånligt pensionssparande är viktigt; om man till exempel går ned i arbetstid under småbarnsåren kan detta kompenseras med att man själv – eller ens partner – sparar extra till ens pension. Mina frågor till finansminister är därför: Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att kvinnors inkomstnivå ska öka? Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att stärka kvinnors ekonomiska frihet?
ip · H810825 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:825 Statsbidrag för läxhjälp till ideella föreningar av (SD) till Utbildningsminister (S) sökte 148 ideella föreningar skattemedel för att bedriva läxhjälp. Av dessa föreningar fick 142 beviljat stöd med totalt . I dagens skola har vissa elever ett behov av extern läxhjälp. Det kan bero på att föräldrarna inte har tillräcklig tid eller inte har tillräckligt med egna kunskaper för att kunna hjälpa sitt barn. Därför är det bra att det ges möjlighet till stöd för extern läxhjälp. Regeringen har via valt att dela ut bidrag till läxhjälp, både till kommuner, skolor och även ideella föreningar. Då det är gemensamma skattemedel som delas ut ska man också säkerställa att dessa medel går till avsett behov. Vad gäller kommuner och skolor är jag trygg med att dessa skattemedel används till avsedd verksamhet. När det gäller listan på de 142 ideella föreningar som fått bidrag beviljat är jag dock inte lika trygg. Ett flertal av dessa föreningar har florerat i diverse medier och varit starkt ifrågasatta angående sin verksamhet. I vissa fall har det saknats verksamhet och i en del fall har föreningar visat sig ha en antisemitisk agenda, hyllat terrorhandlingar med mera. Det är naturligtvis djupt olyckligt om våra gemensamma skattemedel delas ut till sådana föreningar. Bidrag för att bedriva läxhjälp ska naturligtvis användas till just det ändamålet och inget annat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Kommer ministern att se till att gör noggranna kontroller för att säkerställa att inga oegentligheter föreligger, att felaktigt utbetalda medel återbetalas och att det endast delas ut medel till de föreningar som de med säkerhet vet kommer att använda bidragen till avsedd verksamhet?
ip · H810826 · 2021-06-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:826 Hantering av ärenden enligt minerallagen av i (M) till Näringsminister (S) har vid upprepade tillfällen meddelat regeringen att den behöver vidta åtgärder för att processen för olika tillstånd för gruvverksamhet i ska bli både mer transparent och mer tydlig. Det gjordes senast i tillkännagivande om förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen, där regeringen uppmanades att återkomma med konkreta förslag i frågan (bet 2020/21:NU18). Men även kort , när beslutat att det så kallade Natura 2000-tillståndet som gruvverksamheter kan behöva ansöka om vid gruvetablering inte bör vara en förutsättning för bearbetningskoncession (se bet 2020/21:NU16). har regeringen vidtagit en konkret åtgärd för att tillmötesgå tillsägelser, nämligen tillsättandet av utredningen om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (dir 2021:16). Det uppdraget ska dock redovisas . Det har gått en ny gruva öppnades i . ökar behoven av i och vår omvärld. Förutsättningarna för att på ett långsiktigt hållbart sätt bedriva gruvverksamhet i blir också bättre och bättre, men det blir svårare att få starta verksamhet i . blir mer och mer beroende av viktiga från andra länder, länder där varken respekt för mänskliga fri- och rättigheter är välkända eller där anställningsvillkoren för gruvarbetare är rimliga. utvecklas det svenska näringslivet, och initiativ som Hybrit och Northvolt visar hur svenskt näringsliv kan ta täten i omställningen till ett hållbart samhälle. Problemet är bara att det inte kommer att finnas så många från för att möta deras behov. fanns på regeringens bord fyra ärenden enligt minerallagen, där det äldsta handlar om företaget ansökan om bearbetningskoncession enligt minerallagen för området Kallak K nr 1 i kommun, . Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att verka för att införa tidsgränser för hur länge ärenden enligt minerallagen får handläggas, såväl hos myndigheter som inom regeringen?