ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810358 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:358 Åtgärder mot matchfixning av (SD) till Statsrådet (S) Antalet matchfixningsskandaler i fotboll har ökat. Det har rapporterats om tre fall av uppgjorda matcher bara den här vintern. De kriminella gängen gräver sig allt djupare in i fotbollsrörelsen, och allt fler spelare riskerar att bli indragna, oavsett division. När jag tidigare ställt en skriftlig fråga om matchfixning till statsrådet, och specifikt om arbetet i matchfixningsrådet, har svar om flera konkreta åtgärder uteblivit, trots att flera förslag presenterats av framför allt idrottsrörelsen. Regeringen lutar sig tillbaka när det gäller matchfixningsrådets arbete, som inte lett till något konstruktivt. Under deras två verksamma år har endast en utredning påbörjats, så sent som . Den här utredningen, som regeringen tillsatt, ska ”föreslå åtgärder för att undanröja eventuella hinder för en ändamålsenlig informationsdelning”. Bevisligen måste mer göras eftersom en utredning arbete inte kan anses som godkänt – framför allt när samma förslag presenterades långt innan utredningen aviserades. Arbetet mot matchfixning leds av och ligger under Spelinspektionen, där polisen, spelbranschen och idrottsrörelsen arbetar tillsammans med . Oron inom idrottsrörelsen just nu gäller att de inte kan eller ska utreda brott. Det är polisens uppdrag och ingen annans. Men polisens resurser räcker inte till. Trots detta hamnar allt större fokus där. Ett tydligare grepp om ansvarsfördelningen behövs, och dessutom måste de åtgärder som utredningen nu arbetar med implementeras möjligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att påskynda utredningens arbete för att underlätta arbetet i matchfixningsrådet? Är statsrådet och regeringen beredda att påbörja en grundlig kartläggning av brottslighetens omfattning när det gäller matchfixning inom idrotten för att kunna sätta in rätt åtgärder? Vilka åtgärder kommer statsrådet att genomföra för att minska antalet fixade matcher? Är statsrådet orolig över denna utveckling, och vad tror statsrådet att den beror på?
ip · H810359 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:359 Likvärdig arbetsmiljö i alla ambulanser av (M) till Socialminister (S) Ett skyddsombud vid en ambulansstation begärde att skulle meddela ett föreläggande eller förbud enlig 7 kap. 7 § arbetsmiljölagen mot dennes arbetsplats, beträffande arbetsmiljön för de arbetstagare som utan att kunna använda säkerhetsbälte utför hjärt- och lungräddning under färd i ambulans. Skyddsombudet framförde dessutom att patientkategorierna som graviditet, hypotermi, barn samt intoxikation i enlighet med de behandlingsriktlinjer som gäller inom verksamheten ska transporteras till närmaste sjukhus under pågående hjärt-och lungräddning. Hastigheten ska anpassas efter situation och väglag. Om arbetstagarna inte utför hjärt- och lungräddning frångår de verksamhetens arbetsbeskrivning, vilket ses som arbetsvägran. Hjärt-och lungräddning måste utföras stående för att ha någon effekt. tvingas arbetstagarna därför arbeta utan säkerhetsbälte i de fall det inte finns tillgång till en hjärt- och lungkompressionsmaskin. Detta innebär en enorm risk för arbetstagarnas liv och hälsa. En inbromsning eller sväng kan orsaka att arbetstagare som står bak i en ambulans och utför hjärt-och lungräddning kan tappa balansen och ådra sig betydande skador. Min fråga till socialminister är därför: Avser ministern att se över riktlinjerna så att alla ambulanser ska vara utrustade med en hjärt-och lungkompressionsmaskin, detta för att förbättra arbetsmiljön för alla som arbetar med ambulanssjukvård i vårt land?
ip · H810360 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:360 Stölder och olaglig godstrafik av (SD) till Statsrådet (S) ”Därför är ett smörgåsbord för kriminella – 'Öppen dörr'.” Så lyder rubriken på en artikel . Artikeln handlar sedan om de kriminellas möjlighet att bedriva sin verksamhet i , utan att myndigheterna ingriper. Det är inte myndigheterna som bär det yttersta ansvaret, utan ansvaret måste läggas på regeringen. Trots att poliser, organisationer, försäkringsbolag och många andra påtalat det som sker är åtgärderna från regeringen blygsamma. Lagstiftningen lämnar mycket övrigt att önska, vilket tydligt framgår i artikeln. Trafikpolisen har behandlats styvmoderligt och har bara några få enheter som ska klara av kontrollerna. Det är en omöjlig uppgift när omfattningen av den olagliga trafiken tillåtits växa ohämmat . Man konstaterar i artikeln att internationella stöldligor ostört har kunnat forsla ut stöldgods ur landet . I artikeln beskriver vd:n på situationen och han säger bland annat följande: ”Stöldvågen började när öppnade gränserna mot de forna sovjetländerna .” Han fortsätter: ”har på grund av sina 'goda förutsättningar' blivit ett smörgåsbord för de kriminella. – Det beror dels på att vi har mycket gods med stort värde, som fina bilar och båtmotorer. Vi har också ett bra transportnätverk och en etablerad logistikkedja som gör det möjligt att enklare köra ut godsen.” Artikeln sätter ljuset på två viktiga delar i den framgång som de kriminella har haft i . Dels är det den svaga lagstiftning som reglerar tullens befogenheter att ingripa, dels är det att det finns en etablerad logistikkedja som ofta styrs av just de kriminella nätverken. När dessa faktorer sammanfaller skapas en ”fri marknad” för de kriminella. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet och regeringen sambandet mellan de omfattande stölderna och den olagliga godstrafiken i , och vilka åtgärder vidtar statsrådet?
ip · H810362 · 2021-01-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:362 Demokratisk dialog i det politiska samtalet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Med erfarenheter hämtade i ett land som exempelvis finns en växande oro för vad ett försämrat samtalsklimat och bristande respekt för politiska motståndare långsiktigt kan leda till. Med ett förgrovat språk, mer eller mindre illa dolda anklagelser, demoniseras och smutskastas personer som ogillas. Det blir en spiral nedåt. I en demokrati och ett öppet samhälle har alla i central position dessutom ett eget viktigt ansvar att vårda språk, uttryck och hållning. debatterade statsrådet och jag en av mig väckt interpellation, 2018/19:75, som tog sin utgångspunkt i uttalanden gjorda av statsminister om att försvara den liberala demokratin med hjälp av det 73-punktsprogram som resulterat i att S kunnat fortsätta som regeringsparti. Den debatt som fördes i kammaren kom att handla om värdet av oberoende medier. Men också om tonläge och förhållningssätt. I debatten anförde bland annat: ”Mitt problem, fru talman, är att jag misstror som parti när det gäller partiets förmåga att i längden stå emot trycket från de auktoritära krafterna när man väl har satt sig i en utpressningssituation gentemot dem.” Och för egen del menade jag att det är viktigt att slå vakt om en anständig demokratisk dialog och riktade en tydlig uppmaning: ”Lugna ned er! Tänk igenom exakt vad det är ni säger, för det får konsekvenser för det politiska samtalet i .” I en tweet skriver , med sitt särskilda ansvar inom regeringen för demokratifrågor: ”som Trump tvingas lämna och svärs in som president i , så signalerar (M) att han vill gripa makten i med hjälp av SD.” ”Gripa makten” är en oerhört stark formulering. Det är svårt att se hur dessa ord kan ta plats i ett respektfullt samtal. Risken med återkommande överträdelser är att detta både ytterligare sporrar till och legitimerar en brutalisering av samhällsdebatten. Precis en sådan utveckling goda krafter varnat för. på uttryckte detta väl i en ledare : ”Oppositionen i sägs numera alltså inte bara ha sakpolitiskt fel utan dessutom är demokratiskt tvivelaktig. Det är en mycket dramatisk retorisk glidning som borde vara politiskt omöjlig i ett civiliserat land som . I en demokrati griper ingen makten någonstans. Ett parti söker mandat av väljarna och får det eller får det inte i allmänna val. formulering är djupt oanständig i det att den naket underförstår att ett moderat-Sverigedemokratiskt parlamentariskt maktövertagande kommer att vara demokratiskt illegitimt.” Med anledning av detta önskar jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur arbetar ministern för att säkra och upprätthålla ett respektfullt politiskt debattklimat i för att därmed undvika polarisering? Givet ministerns ansvar för demokratifrågor i regeringen, har ministern gjort någon analys kring ledande politikers egenansvar att säkra en god och saklig ton i den allmänna debatten och hur det kan förbättras, och vilka åtgärder vidtar ministern inom ramen för sin tjänsteutövning i regeringen?
ip · H810363 · 2021-01-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:363 Uppföljning av elevernas kunskapsutveckling under pandemin av (L) till Utbildningsminister (S) Skolverksamheterna har från större delen av 2020 erfarenheter av hur pandemin påverkat skolans undervisning. Det gäller främst gymnasieskolan men också och vuxenutbildningen. På grund av skärpta restriktioner har även förskolan påverkats i sitt uppdrag. En fråga som Liberalerna började lyfta fram i utbildningsutskottet hade fokus inte bara på gymnasieskolan utan i synnerhet på kvaliteten och undervisningen i , en fråga som vi menade hamnat i skymundan. /21 har fokus nu skiftat något till på grund av det besked och regeringen gett att även kan bedriva fjärr-eller distansundervisning utifrån ett antal kriterier, exempelvis för att undvika trängsel i kollektivtrafiken eller på skolorna. En kritisk punkt som riskerar falla mellan stolarna är skolans kärnuppdrag: kunskapsuppdraget och elevernas undervisning. Liberalerna menar att det är centralt att staten inte tappar den viktiga översikten av kunskapsutvecklingen i landet. Detta är särskilt viktigt när vissa prov ställs in men också för att det under en pandemi är uppenbart att skolverksamheten påverkas, även negativt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Har ministern och regeringen ett pågående arbete för att kartlägga konsekvenserna av pandemin när det till exempel kommer till undervisningstid och hur elevernas kunskapsutveckling påverkas? Avser regeringen att dra tillbaka beskedet att de nationella proven inte kommer att genomföras ? Vilka konkreta initiativ har ministern och regeringen vidtagit för att operativt stötta huvudmännen för att mildra konsekvenserna av pandemin på skolans verksamhet?
ip · H810364 · 2021-01-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:364 Skenäktenskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns flera fall där parter har ingått äktenskap uteslutande i syfte att bereda ena individen uppehållstillstånd i , ett så kallat skenäktenskap. Ansöker man om uppehållstillstånd i får man genomgå en prövning av , som ska avgöra om förhållandet är äkta eller ett skenäktenskap. Vi vet inte exakta siffror över antalet skenäktenskap i , men vi vet att mörkertalet är stort. kunde man läsa i Dagens Juridik om en man som ansökt om uppehålls- och arbetstillstånd. Mannen fick först avslag på sin ansökan och skulle utvisas efter att kommit fram till att han levt i ett skenäktenskap. Mannen valde då att överklaga beslutet till Migrationsdomstolen som beslutat att bevilja mannen permanent uppehållstillstånd. Hans barn beviljas detsamma då de är familjemedlemmar till honom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ämnar ministern och regeringen införa några åtgärder för att komma till rätta med skenäktenskap?
ip · H810365 · 2021-01-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:365 Vägunderhållet i av (KD) till Infrastrukturminister (S) publicerade Transportföretagen rapporten av ett underfinansierat vägunderhåll. I rapporten beskriver rapportförfattaren de mycket allvarliga konsekvenserna av att vi låter landets vägar förfalla. På grund av de otillräckliga medel som anslagits tvingas göra snäva prioriteringar i sitt underhåll av vägarna. Konsekvensen blir att storstadsvägar med hög trafik, vägar som bildar sammanhängande stråk genom och vägar för arbetspendling och dagliga resor prioriteras. försämras tillståndet på lågtrafikerade vägar. konstaterar att under nuvarande prioritering förväntas underhållsskulden öka från 2020 till 2030. Misskötseln av vårt vägnät har, enligt , gjort att en återställandepolitik som vänder utvecklingen skulle kräva att underhållsbudgeten ökade med 2 miljarder , från 3,4 till 5,4 miljarder. Om inte underhållsnivån förbättras kommer enligt rapporten andelen mycket dåliga vägar att öka från år . Det är lågtrafikerade vägar på landsbygden som främst drabbas av den låga underhållsnivån och därmed blir alltmer eftersatta. gör prioriteringen av högtrafikerade vägar i storstäder att dessa kan hålla en relativt god standard. I rapporten anges att ”mätt i trafikarbete ökar andelen trafik som går på mycket dåliga vägar från , som andelen trafik som går på bra eller mycket bra vägar ökar från ”. Vi står då med ett tudelat vägnät med en polarisering mellan stad och landsbygd. Dåliga vägar försämrar mobiliteten på landsbygden med konsekvenser på arbetsmarknaden i form av uteblivna företagsetableringar. En mycket allvarlig aspekt är också den trafiksäkerhetsmässiga, där ett försämrat väglag ökar risken för trafikolyckor. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att i arbetet med den nationella infrastrukturplanen verka för att avsätta tillräckliga resurser för att bryta underfinansieringen av väginfrastrukturen? Avser ministern att verka för att återupprätta en jämlik, hög vägstandard i hela landet?
ip · H810366 · 2021-01-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:366 Riksintressen och planerade stambanan mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) kommer att presentera vilka korridorer som kommer att vara aktuella för dragning av en ny stambana mellan och . Dessa korridorer kommer att utses till riksintressen för att garantera möjligheten att bygga stambana inom dessa områden. Tyvärr orsakar detta oro och bekymmer i de berörda områdena eftersom riksintresset innebär att det i praktiken blir omöjligt att godkänna detaljplaner eller ge bygglov utreder dem som möjliga korridorer för den kommande stambanan. I en artikel i beskriver verksamhetschefen för och Bygglov på kommun situationen på följande sätt: ”Att dragningarna nu blir ett riksintresse för det svårare för våra medborgare och det känns mycket beklagligt. Det skulle vara mycket önskvärt att man hittar en korridor och smalnar av denna så vi vet mer exakt var man tänker bygga järnvägen. Det är viktigt att inte Götalandsbanan får ligga som en våt filt över vår kommun längre än nödvändigt.” I det berörda fallet är det dock inte bara som berörs utan också områden i , och och då genom en rad tätbebyggda eller expansiva områden. Och situationen –är i grunden bara en illustration av problematiken med svepande riksintressen för framtida infrastruktur som riskerar att hindra bostadsbyggande och stadsutveckling. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att minimera påverkan av riksintressen för framtida infrastruktur på bostadsbyggande och stadsutveckling?
ip · H810367 · 2021-01-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:367 En kommunalisering av Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) En färsk statlig utredning på beställning av regeringen och dess samarbetspartier öppnar för att kommuner ska få konkurrera med fristående leverantörer i Arbetsförmedlingens upphandlingar (SOU 2020:41). Samma utredning slår i sin konsekvensanalys fast att likvärdig konkurrens är omöjlig att uppnå om förslaget blir verklighet. Det innebär att privata aktörer riskerar att gå till graven innan reformen ens är sjösatt i sin helhet. Vad värre är att i remissvaren uttrycker , , , och några av främsta upphandlingsjurister på att i förlängningen leder förslaget till en kommunalisering av svensk arbetsmarknadspolitik, med negativa konsekvenser för arbetskraftens rörlighet och för möjligheterna att utvärdera effekter av den förda politiken. Arbetslinjen undermineras lika mycket av regeringens bidragspolitik som av dess illa genomförda styrning av svensk arbetsförmedling. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vill ministern och regeringen genomföra en kommunalisering av svensk arbetsmarknadspolitik likt den utredningen föreslår? Vill ministern och regeringen förändra villkoren för privata matchningsaktörer på något sätt och i så fall hur? Har ministern gjort någon analys av på vilket sätt en kommunalisering av Arbetsförmedlingen gynnar både arbetssökande och arbetsgivare som söker personal, och hur ställer sig ministern till utredningens förslag och förslagens eventuella förverkligande?
ip · H810368 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:368 Ridsport under coronapandemin av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vi ska alla medverka till att inte sprida smitta vidare. under coronapandemin behövs åtgärder för att minska smittspridning. Åtgärderna ska vara effektiva, logiska och motiverade, konsekvenserna väl utredda och analyserade. Jag är tacksam för att barns och ungdomars aktiviteter prioriteras av regeringen. Sporterna skiljer sig mycket åt och har olika möjligheter att förhindra smitta. Det finns risker med att öppna upp för alltför många idrottsaktiviteter just , men det finns skäl att i bedömningarna göra skillnad på vissa idrotter. Ridsporten är en sport där man är van att hålla distans till varandra; en sparklängds avstånd har alltid varit lämpligt av säkerhetsskäl. Ridsporten har haft möjlighet att genomföra effektiva åtgärder för att klara smittskyddet. Det är mycket som skiljer ridsporten från övriga sporter. Närkamp förekommer inte, och sporten klarar sig bra utan omklädningsrum, kafeteria och publik. Därför bör vissa utomhussporter där personkontakt inte förekommer kunna behandlas annorlunda. Det är viktigt för ungdomarna att röra sig, och då är träning och tävling motivationshöjande och viktigt för hälsan. Vid en pressträff tog vi del av informationen att ungdomsgruppen som får träna och tävla ska ökas, så att även äldre ungdomar ska få utöva mer sport och idrott. Med anledning av ovanstående frågar jag kultur- och demokratiminister : Kommer det framöver att möjliggöras för ridsport och liknande utomhusaktiviteter för ungdomar födda tidigare än 2005? Om svaret är ja på ovanstående fråga, hur ser ministerns prognos ut för en sådan möjlighet?
ip · H810369 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:369 Järnvägsdragning mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade den dåvarande alliansregeringen att börja bygga ny järnväg för traditionella snabbtåg mellan och , med byggstart . Det gällde den viktiga sträckan –, med en station på . Pengar för bygget avsattes i budgeten 2014. Med denna nya delsträcka skulle den sämsta delen av spåren mellan de två städerna bytas mot en helt ny järnväg. Restiden mellan de två städerna skulle kortas ordentligt, och det skulle underlätta den regionala pendlingen. skulle två största städer få direkt tågförbindelse till flygplats. Hade Alliansen fortsatt styra hade bygget av denna järnvägssträcka redan varit igång, och skulle man ha kunnat använda den, till stor nytta för både arbetsmarknaden och miljön. Men tyvärr blev det inte så. Efter regeringsskiftet ändrades allt. Först gick det när inget alls hände. 2017 drog sedan regeringen tillbaka det tidigare beslutet och de pengar alliansregeringen satt av. Därefter återförde man pengarna – och kallade det för en satsning. Då sattes byggstarten till 2023. talas om en byggstart –2027, men ingen vet å andra sidan längre vad som ska byggas på sträckan – höghastighetståg eller räls för vanliga snabbtåg? tvingades börja om från början igen med en helt ny förstudie och nya samråd. utreds nu ett antal olika tänkbara dragningar av den nya järnvägen, vilket lägger en våt filt över stora delar av , och kommuner. Järnvägskorridorer har dragits både norr och söder om , trots att samtliga tre berörda kommuner avvisat alla tankar på att dra den nya järnvägen norr om . Kommuner och enskilda kan inte planera för sin framtid eftersom kommunerna inte vågar detaljplanera eller ens bevilja byggnadslov för bostäder inom de aktuella områdena. Det talas till och med om att kommer att åberopa ”riksintresse” och därmed kunna kräva stopp för alla nya byggnadslov framåt. Flera av de sträckor som utreds passerar rakt igenom byar och samhällen på ett helt orimligt och respektlöst sätt, eftersom det kommer att tvinga väldigt många människor från deras hem och kosta massor i inlösen av bostäder. Och eftersom man arbetar med tre olika korridorer berörs oskäligt många av begränsningar; många tvingas helt i onödan gå och oroa sig för inlösen av sina hem, och många hindras från att utveckla sina fastigheter. Samtliga fastigheter inom de tre korridorerna blir dessutom i praktiken osäljbara. Oklarheten kring om det som avser att bygga är vanlig, traditionell järnväg för snabbtåg, eller höghastighetståg som kräver betydligt bredare järnvägskorridorer, bidrar dessutom till att onödigt stora markområden spärras för annan verksamhet i väntan på beslut. Samma sak när det gäller osäkerheten om olika stationslägen, vilket påverkar dragningen av en framtida järnväg. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att minimera den tid som oroliga markägare ska tvingas vänta på besked? När avser ministern och regeringen att fatta slutligt beslut om var och när järnvägen ska börja byggas?