ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910128 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:128 Kulturens frihet och principen om armlängds avstånd av (M) presenterade Myndigheten för kulturanalys rapporten fri ärkonsten. Den är en skrämmande läsning om hur det offentliga på olika sätt styrkulturen och konsten på ett vis som bör föranleda kraftfulla förändringar ikulturpolitiken – en ny kulturminister bör sätta detta högt på prioriteringslistan. Den fria konsten och kulturen är bärande delar i vår demokrati och behöverförsvaras . Varje tendens till direkt och indirekt styrning av dessamåste stävjas. Principen om armlängds avstånd får inte bara vara en tom plattityd. Med beaktande av den aktuella rapporten kan man konstatera att bland annatden statliga bidragsgivningen inkräktar på den konstnärliga friheten på fleraproblematiska sätt. Frågor som ställs i ansökningsblanketter har styrt konstnäreratt utforma sitt arbete till idé och innehåll på visst sätt för att blidka exempelvisKulturrådet och inför utbetalning av statliga medel. Rapporten visar också, genom en enkät, att närmare hälften av de svarandekonstnärerna och kulturskaparna har anpassat sitt konstnärligainnehåll – utan att det enligt dem själva har höjt den konstnärliga kvaliteten – isyfte att öka möjligheterna att tilldelas bidrag. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkra konstens och kulturens frihet? Hur tänker ministern agera för att stärka oberoendet, i förhållande tilldet offentliga, för konstnärer och kulturskapare?
ip · H910130 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:130 Effektivare tillståndsprocesser för gruvverksamhet av i (M) till Näringsminister (S) I framför allt norra finns en stark oro för att svåra processer för olikatillstånd för gruvverksamhet ska leda till att planerade jätteinvesteringar inteblir av. Det har gått en ny gruva öppnades i . Samtidigtökar behoven av i och vår omvärld. Förutsättningarna för att påett långsiktigt hållbart sätt bedriva gruvverksamhet i blir också bättreoch bättre, men det blir svårare att få starta verksamhet i . När dåvarande statsminister bland annat besökte , så har han i tidningsintervjuer bland annat sagt att ”jag tror det går att förkorta och effektivisera processerna”. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Gör ministern samma analys som dåvarande statsministern, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att förkorta och effektivisera processerna för olika tillstånd för gruvverksamhet?
ip · H910132 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:132 En vägslitageavgift av (V) till Finansminister (S) Transportsektorn står för en tredjedel av samlade utsläpp avväxthusgaser, och utsläppen ska enligt det klimatpolitiska ramverket minskamed till 2030. Att flytta över godstransporter från väg tilljärnväg och sjöfart är en prioriterad del i arbetet med att nå transportsektornsmål, men fattade beslut och åtgärder har varit otillräckliga för att någonstörre överflyttning ska ske. Enligt flera bedömare är en vägslitageavgift, ävenkallad kilometerskatt, den åtgärd som snabbast skulle ge den störstaminskningen av utsläpp av växthusgaser inom transportsektorn. Regeringen har tagit fram promemorian En ny inriktning förbeskattning av tung lastbilstrafik (2018). Den tidigare S-MP-regeringenaviserade ambitionen att man skulle återkomma med en inriktningspropositionföre mandatperiodens slut. Så skedde aldrig, trots det alltmer ökade behovet avklimatstyrande åtgärder för att minska utsläppen inom transportsektorn. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tungalastbilar som träffsäkert ska vara möjlig att differentiera. Förutom denklimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster medatt svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och attmyndigheter skulle ges bättre möjligheter att, genom ett automatiseratavläsningsbart system, upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Promemorian inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik remitterades ochdärmed har redan en grund lagts för att ett förslag om avståndsbaseradbeskattning av tung lastbilstrafik bör kunna läggas fram i i närtid. Istället för att agera har den nuvarande S-MP-regeringen tillsatt ytterligare enutredning, Nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg, som skulle haavrapporterats men som är förlängd till . och Tågföretagen har kommit överens om hur svenska godstransporter ska kunna bli effektivare och hur utsläppen ska minska. Det unika med överenskommelsen är att de är överens om att envägslitageavgift på lastbilstransporter bör införas. Denna viktigaöverenskommelse torde undanröja det sista motståndet mot en avståndsbaseradavgift på tunga vägtransporter. Med andra ord borde allt vara klappat och klartför regeringen att lägga fram det styrmedel som snabbast kan minskatransportsektorns utsläpp: en vägslitageavgift. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta initiativ till en vägslitageavgift på tunga transporter?
ip · H910133 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:133 Dumpade gifttunnor av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Mätningar med sonarteknik som geologiska undersökning, SGU, har gjort visar att tunnor har dumpats på väg ut till det bestämda dumpningsområdet. Bara 3 500 tunnor har lokaliserats i själva dumpningsområdet, och vittnesuppgifter tyder på att en del tunnor ligger betydligt närmare land, bland annat vid Draghällan strax utanför . Med ett fortsatt systematiskt avsökande skulle, enligt SGU:s bedömning, sannolikt merparten av de 23 000 dumpade tunnorna kunna lokaliseras. Undersökningar visar att tunnornas plåthölje rostat sönder, att innehållet vittrar och att det miljöfarliga innehållet sprids och kan tas upp av fisk. har inte uppseendeväckande höga halter av kvicksilver uppmätts i dumpningsområdet, men undersökningarna betraktas inte som heltäckande. skriver att ”området kan utgöra en mycket stor risk för människors hälsa och miljön”. Totalt beräknas de 23 000 tunnorna innehålla kvicksilver. Det är dags att bärga tunnorna tycker en forskare och professor i analytisk kemi på . ”Jag tycker att man ska överväga att bärga tunnorna”, säger professorn i analytisk kemi på , till SVT och hänvisar till riskerna: ”Det är ändå åtta kvicksilver som riskerar att komma ut i miljön.” Det är viktigt att de 23 000 tunnorna i identifieras och att ett arbete med att ta upp kvicksilver ur havet påbörjas . Den tidigare miljö- och klimatministern har agerat mycket saktfärdigt i frågan om att ta upp kvicksilver ur , men har regeringen en möjlighet till en nystart i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer ministern att verka för att de kvicksilver tas upp ur enligt beskrivning ovan? Vilket regeringsuppdrag är ministern beredd att ge till ansvariga myndigheter för att påbörja ett arbete med att ta upp och identifiera gifttunnorna i ? Har ministern och regeringen i regleringsbrev instruerat ansvariga myndigheter att påbörja ett arbete med att ta upp de gifttunnor – 3 500 stycken – som är identifierade ? Har ministern och regeringen beräknat vad det kostar att ta upp gifttunnorna i , och vilken budget har regeringen avsatt 2022?
ip · H910135 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:135 Immateriellt kulturarv och biologisk mångfald i fäbodmiljöer av (SD) Den biologiska mångfalden i fäbodmiljöer är avhängig traditionellt bruk av jord och mark. Fäbodbruk finns skriftligt dokumenterat i . Dock har det förekommit redan under tidig medeltid enligt arkeologiska fynd och undersökningar. Fäbodkulturen har spelat en viktig roll för lands- och glesbygd i historia. Den har varit avgörande för bland annat djurhållning, livsmedel och försörjning. Detta gör fäbodbruket till ett viktigt kulturarv värt att vårda och bevara. har intresset och engagemanget för ekologisk och närproducerad mat ökat, vilket har medfört att också intresset för fäbodkulturen ökat. finns ett mindre antal fäbodar i bruk på traditionellt vis, bland annat i och . Det är dock önskvärt att stimulera bevarande verksamhet för såväl fäbodbruk som immateriellt kulturarv. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att understödja arbetet med att bevara det immateriella kulturarvet och den biologiska mångfalden i fäbodmiljöer?
ip · H910136 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:136 Elpriser och konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) har varit ett av de länder inom EU som legat högt vad avser konkurrenskraft. Enligt låg 2019 på plats fyra i EU vad avser konkurrenskraft. Detta har tjänat oss väl och är avgörande för ett så exportberoende land som , med hälften av vår inkomst från export. Konkurrenskraften i ett land anses också vara avgörande för ett lands tillväxt och för jobbskapande. Vi ser att det finns ett klart samband mellan länders ekonomiska utveckling och deras förmåga att vara konkurrenskraftiga. Även om politiska beslut inom områden som inre marknad, forskning och innovation anses som viktiga delar av ett lands möjlighet att vara konkurrenskraftigt så är ett lands industri avgörande. De varor vi exporterar är till stor del från vår basindustri och därmed känsliga för energipriser. De svenska exportvarorna består till stor del av industriprodukter som kräver mycket energi vid framställning. Vid ett kraftigt ökat energipris, eller en elproduktion som inte är stabil eller kan hållas stabil, kan vår energikrävande industris konkurrenskraft vara hotad. Vi ser nu att energipriserna i energiområde 3 och 4 i kraftigt stiger och med det företagens kostnader. Detta är en faktor som dels försämrar etablerade företags konkurrenskraft, dels leder till att nyetableringar inte blir lönsamma. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkra svensk konkurrenskraft i en situation med kraftigt stigande elpriser?
ip · H910137 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:137 Ökad matchning på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Regeringen har konsekvent höjt bidrag under pandemin, vilket nu försvårar rekryteringar till serviceyrken. senast är det hotell och restauranger i hela landet som har stor brist på personal när samhället nu öppnat upp igen. De största utmaningarna för branschen handlar om att trygga kompetensförsörjningen, rapporterar . ”I det här akuta läget måste alla lediga platser marknadsföras på samtliga kanaler. På handlar det om en samverkan mellan flera olika aktörer för att göra yrket mer attraktivt”, säger en företagsrådgivare på Arbetsförmedlingen till . Vart de som varit anställda i branschen har tagit vägen finns det inga exakta svar på, skriver . ”Det går inte att svara på vart de tagit vägen någonstans men det är möjligt att de har hittat andra serviceyrken eller valt helt andra yrkesbanor”, säger företagsrådgivaren. Det finns enligt inga kommuner som sticker ut i nordvästra eller i landet som helhet, utan personalbristen ser likadan ut i alla kommuner. ”Problematiken man upplever är ungefär den samma men man har lite olika förutsättningar”, avslutar företagsrådgivaren. Motsvarande rapporter från arbetsgivare kommer från . Det är svårt att få tag i personer som söker de aktuella lediga tjänsterna i serviceyrken trots att har bland den högsta arbetslösheten i . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta på kort sikt för att öka arbetssökandes vilja att söka de lediga jobben? Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att öka kontrollen att arbetssökande söker de lediga jobb som finns? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka mobiliteten hos arbetssökande att flytta exempelvis norrut till lediga jobb? Vilka uppdrag har ministern gett till Arbetsförmedlingen eller andra myndigheter för att säkerställa att personer tar lediga jobb i stället för att passivt uppbära a-kassa?
ip · H910139 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:139 Digital fastighetsbildning av (M) till Statsrådet (S) I den rapport som Lantmäteriet redovisade till regeringen sägs att på kort sikt (1–) väntas effekter av en digitaliserad fastighetsbildning för samhället och de enskilde kunden bli förbättrad kunddialog – ”lätt att göra rätt” ökad andel korrekta och kompletta ansökningar obrutet digitalt informationsflöde från ansökan till handläggning ökad transparens för kunden ökad förutsägbarhet för kunden enhetliga processer och arbetssätt. har frågor om effektiviteten inom fastighetsbildningsområdet diskuterats brett i samhället. På bord ligger ett stort antal motioner om Lantmäteriet och fastighetsbildning. genomför en granskning inom detta område, och en rapport kommer att presenteras . I rapporten lyfte Lantmäteriet fram två stora utmaningar och kritiska framgångsfaktorer på vägen mot en digital fastighetsbildningsprocess: den juridiska utvecklingen, som är omfattande och tidskrävande behovet av underlag med god och känd kvalitet, vilket omfattar bland annat registerkartan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att utveckla lagstiftningen inom detta område, och vilka lagförslag kommer att presenteras ?
ip · H910142 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:142 Ungas boende av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att regeringen för en aktiv bostadspolitik som möjliggör för fleratt få sin första bostad. I en undersökning med namnet Hur vill unga bo ochvarför? som genomförts av och Ungdomsbarometern har manfrågat var unga människor helst vill bo, och resultatet är mycket tydligt. Någotsom också är väldigt tydligt är att behöver 800 000 fler hem för att lösaboendebehovet till 2030, vilket är en tuff utmaning som behöver lösas. Mellan och genomförde enonlineundersökning via Ungdomsbarometern där 2 989 unga mellan 15 och 24år svarade på frågor om sitt framtida boende. På frågan om hur unga vill bo närde etablerat sig på arbetsmarknaden svarar de flesta villa () följt avbostadsrätt (). Hyresrätten kommer på tredje plats ().Nästan ingen vill bo i andra hand () eller dela lägenhet med en kompis(). Att bo i en bostadsrätt har blivit mer populärt . vill var tredjeung bo i en bostadsrätt. Ett vanligt svar i undersökningen på varför man vill boi en bostadsrätt är att det är en bra investering, att det är billigare och att det ärett sparande eftersom man betalar till sig själv. Ett annat svar är att man anseratt en bostadsrätt ger trygghet och frihet, med större möjlighet att inreda ochbestämma själv. För fyra av tio unga är en villa ett mål och en livsdröm. Några typiska svar äratt en villa anses ge större frihet, vara något eget, skapa större avstånd tillgrannar och ge en känsla av att få göra precis som man vill. En villa tycksockså ingå som en del av ungas idealbild av familjeliv. Flera svarande uppger att de själva växt upp i hus och att det därför kännsnaturligt att själv flytta till en villa när de bildar familj. Tillgång till trädgård,större ytor och en passande miljö för barn och hund är vanliga motiv. Unga sombor på landsbygden är mer positiva till att bo i en villa framför en lägenhet. Att bo i en bostad som man själv äger och framför allt i en villa är alltså deflesta ungas önskemål och vilja. Det är bostadsministern och regeringen somhar möjligheten att föra en sådan politik för att det ska bli möjligt Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer stadsrådet och regeringen vidta för att underlätta för fler unga att äga sin bostad? Vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen för att fler unga ska kunna flytta hemifrån och in i sin första ägda bostad? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att underlätta för att det ska byggas fler bostäder till unga?
ip · H910144 · 2021-12-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:144 Pandemistöd till företag av (M) till Näringsminister (S) blev det klart att gång på gång har fattat felaktiga beslut kring korttidsstöd till företag under coronapandemin. Ett av felen rör den så kallade jämförelsemånaden, vilken används för att se vilken lönenivå de anställda hos ett sökande företag har legat på. Myndigheten använder fel månad och följer inte lagen, enligt både förvaltningsrätten och kammarrätten i . I en debatt med den tidigare näringsministern frågade jag hur ministern avser att säkerställa att ansvarig myndighet skyndsamt betalar ut stöd till de personer som är berättigade till det, och hur tidtabellen för detta ut såg ut. Jag fick då till svar: ”För att bland annat korta handläggningstiderna har genom en extra ändringsbudget, som beslutades av , fått ytterligare i anslag. har också rekryterat närmare 250 nya handläggare för att skynda på handläggningen.” har det visat sig att företagare som fått rätt i domstol hänvisats tillbaka till , där de har fått en ny handläggare. Handläggningstiden är , vilket innebär att de får fortsätta vänta på de pengar som de har rätt till. Även om flera börjat få snurr på sina verksamheter igen är det stora belopp för många att ligga ute med, och än svårare blir det ju det tar. En del har väntat i . Mina frågor till näringsminister är därför: Har ministern uppmärksammats på att ordningen hos myndigheten är sådan att de som blivit felaktigt behandlade och väntat väldigt nu också drabbas av ytterligare handläggningstider? Har ministern för avsikt att vidta några nya åtgärder som skulle möjliggöra att drabbade företagare snabbare kan få de utlovade stöden?
ip · H910145 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:145 Gränspolisens tekniska utrustning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) sände ett inslag om gränspolisen vid . I inslaget framkommer att just är en av de gränsövergångar där det upptäcks flest fall av människosmuggling. Det redogörs i inslaget för olika sätt som är vanliga att ta sig in i på, bland annat används så kallade look-alike-pass, som köpts eller lånats Den allvarligaste bristen som framkom i reportaget var dock att gränspolisen vid saknar teknisk utrustning för att kontrollera fingeravtryck på plats. När fingeravtryck ska kontrolleras måste personen i fråga transporteras till en polisstation. Detta drar ned effektiviteten, och företrädare för polisen uttrycker att det finns behov av förbättrad teknisk utrustning på plats. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att det finns tillräcklig och relevant teknisk utrustning vid , en av mest trafikerade gränsövergångar, och vid andra tungt belastade gränsövergångar?
ip · H910147 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:147 Reseavdraget av (M) till Finansminister (S) De kraftigt skenande kostnaderna för drivmedel är skadligt för såväl hushållensom för näringslivet. I en rapport från kan man sevar i som störst andel av befolkningen använder reseavdraget – och vardet används minst. I är det exempelvis enbart av individerna som använderreseavdraget, jämfört med där det är av individerna somanvänder reseavdraget. skriver följande irapporten: ”Geografiskt är avdragen vanligast i och län, ochsom ovanligast i .” Reseavdraget är värdefullt för många som är beroende av att kunna ta sig tilloch från arbetet. När priset på drivmedlen stiger kraftigt så följer intereseavdraget eller den skattefria statliga milersättningens storlek med. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder i närtid för att kompensera arbetspendlare för de kraftigt ökade drivmedelskostnaderna?
ip · H910148 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:148 Förhöjd fordonsskatt för funktionsnedsatta av (M) till Finansminister (S) DHR skriver följande i en debattartikel om bonus malus i tidningen : ”En övergång till fossilfria alternativ i transportsektorn är helt nödvändig för att vi i ska kunna minska utsläppen av koldioxid och klara våra klimatmål. Det är därför positivt att andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen ökar snabbt och att den tekniska utvecklingen mot mer effektiva fordon med allt lägre utsläpp går framåt. Tyvärr är det dock ännu inte möjligt för många personer med funktionsnedsättning att välja en bil med lägre utsläpp av koldioxid. Det beror på att det nästan helt saknas klimatsmarta fordon på marknaden som fungerar utifrån dessa människors tillgänglighetsbehov. är det endast lite större fordon, typ minibuss, som kan uppfylla behoven, och dessa fordon har generellt sett högre utsläpp. Ett annat problem är att den laddningsinfrastruktur som byggs på många håll i för laddningsbara bilar till stora delar är helt otillgänglig för de som använder rullstol eller något annat förflyttningshjälpmedel. Det leder till att ett klimatsmart alternativ i form av en laddningsbar bil inte är aktuell för denna grupp, även om det inte skulle finnas behov av en minibuss. DHR anser att den förhöjda fordonsskatt som föreslås i promemorian ’Skärpt miljöstyrning i bonus-malus-systemet’ skulle slå hårt mot människor med funktionsnedsättning. Skatten skulle bli en slags straffbeskattning för en grupp som ofta redan kämpar hårt med en ansträngd ekonomi. Vi menar att det i vägtrafikskattelagen måste medges en befrielse från den föreslagna förhöjda fordonsskatten för dem som blivit beviljade statligt bilstöd för inköp och/eller anpassning av fordonet samt för dem som beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade. En liknande befrielse finns redan när det gäller trängselskatten. Den nu fallna S och MP regeringen meddelade i sin budgetproposition att den vill undersöka hur en kompensation inom bilstödet kan utformas för den fördyring som den förhöjda fordonsskatten kan innebära för bilstödsmottagare. DHR anser dock att det är en alltför tidskrävande process som inte kommer att vara klar tills den förhöjda fordonsskatten träder i kraft . Dessutom skulle en sådan lösning ytterligare försvåra handläggningen av ett ytterst komplicerat och svårtolkat regelverk för bilstödet. Bilen är ett viktigt hjälpmedel för många personer med funktionsnedsättning. Den bidrar till att människor kan röra sig fritt, leva ett självständigt liv och vara delaktiga i samhällslivet. Det är oerhört viktigt att inte staten försämrar den här möjligheten till delaktighet genom oöverlagda regelförändringar. Undantag från den planerade förhöjda fordonskatten måste kunna medges.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Delar ministern DHR:s uppfattning om att bonus malus får mycket negativa konsekvenser för funktionsnedsatta i behov av egen bil, och hur avser ministern och regeringen i så fall att kompensera för kostnaderna för bonus malus i enlighet med DHR:s önskemål?