ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810649 · 2021-04-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:649 Utsläppsgränser i EU:s taxonomi av (L) till Statsrådet (MP) Arbetet med EU:s taxonomi för hållbarhet befinner sig på sluttampen. Den första delegerade akten är på väg att läggas fram för godkännande i rådet och parlamentet. Kommissionen har fått mycket kritik för det utkast som kom . Det är också väl känt att regeringen har agerat i några specifika frågor där branschintressen pekat ut problem i förslaget. Det som däremot oroar är att inget ser ut att ha hänt i fråga om de mycket höga koldioxidutsläppsgränserna för energiproduktionen som kommissionen vill kalla ”hållbara”. Två gränser föreslås. Nybyggd energiproduktion som över sin livscykel beräknas släppa ut under föreslås klassas som starkt bidragande till klimatarbetet. Energiproduktion som släpper ut upp till föreslås inte anses orsaka någon betydande skada. Båda gränserna ska justeras nedåt . Den lägre gränsen är härledd utifrån den utsläppsnivå som EU:s energiproduktion i genomsnitt skulle behöva underskrida för att klimatmålen ska kunna nås. Den övre är dagens genomsnittliga utsläppsnivå. Då en anläggning enligt taxonomin kan klassas som hållbar utan att nödvändigtvis uppfylla den lägre gränsen och det dessutom finns många anläggningar som inte kommer att uppfylla taxonomins krav kan vi konstatera att gränsen på är för högt satt för att EU ska kunna nå sina klimatmål. Den höga gränsen är uppenbart orimlig. Just de höga genomsnittliga koldioxidutsläppen från energiproduktionen är kärnan i klimatproblemet. Att kalla anläggningar som släpper ut koldioxid i nivå med dagens europeiska genomsnitt hållbara är inte förenligt med klimatarbetet. De genomsnittliga utsläppen måste minska kraftigt. Vi liberaler har föreslagit att den övre gränsen borde sättas till , i enlighet med kommissionens resonemang om vad som skulle krävas för att nå klimatmålen. Den lägre gränsen borde (godtyckligt) sättas till . Det är fortfarande högt men det krävs en så hög nivå för att solceller ska kunna klassas som starkt bidragande i klimatarbetet, vilket vi anser är rimligt. Sänkningen av gränsen innebär också att den fossilfria elproduktionens livscykelutsläpp kommer att behöva sänkas. Det har varit tyst från regeringen i fråga om de höga utsläppsgränserna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har regeringen gjort för att förmå kommissionen att sänka utsläppsgränserna för koldioxid som finns med i utkastet till delegerad akt för taxonomin? Anser statsrådet att utsläppsgränserna är hållbara och i linje med unionens klimatmål , och om inte, vilka utsläppsgränser har regeringen ansett skulle kunna anses hållbara? Kommer regeringen att stödja den delegerade akten i rådet om utsläppsgränserna finns kvar i slutversionen av dokumentet?
ip · H810650 · 2021-04-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:650 Fågelinfluensan och risken för nya pandemier av (V) till Statsrådet (S) Just nu grasserar den extra farliga formen av fågelinfluensa, högpatogena HPAI (highly pathogenic avian influenza), på många platser runt om i och även i . Smittan tros ha sitt ursprung hos vilda fåglar som kommit i kontakt med tamfåglar. nådde viruset , och drygt 2 miljoner kycklingar och kalkoner har avlivats, varav en stor del på största äggproducent, i . råder, efter beslut av , skyddsnivå 2 i hela . Detta innebär att alla tamfåglar måste hållas inomhus. Fågelinfluensan är med andra ord inte stoppad. Fågelinfluensan är förstås en tragedi för alla inblandade, men det innebär också en stor ekonomisk belastning för samhället. har sanering, avlivning och kompensation till uppfödare kostat skattebetalarna . Det konstaterar i rapporten (dnr 2021:121), som tagits fram för min räkning. Man kan fråga sig om det är rimligt att samhället ska ta den ekonomiska risken för den storskaliga djuruppfödningen. Fågelinfluensan är bara ett exempel på smittor som sprids mellan djur och ibland muterar och sprids vidare till människor som så kallade zoonoser, vilket är fallet med det nu aktuella coronaviruset. Salmonellautbrott, fågelinfluensa, svinpest och andra virusutbrott ses ofta som naturkatastrofer och enskilda tragedier för de inblandade. Men smittorna blir vittspridda epidemier när de landar i djurbesättningar med tusentals djurindivider på en minimal yta. Smittan sprider sig sedan som en löpeld. Det är djurfabrikerna som möjliggör att smitta kan fästa, muteras och spridas vidare. Minkuppfödningen är ytterligare ett exempel, och där har krävt att de ska stängas av både djurskyddsskäl och på grund av risk för virusspridning. Gällande fågelinfluensan skriver på sin hemsida: ”Det största hotet mot människors hälsa är inte smitta av fågelinfluensa i sig, utan möjligheten att den ska ge upphov till en för människan helt ny influensavariant. I synnerhet en variant med bättre förmåga att spridas mellan människor och mot vilken vi inte har skyddande antikroppar.” Det är med andra ord uppenbart att dagens storskaliga djuruppfödning utgör ett latent hot för nya smittspridningar och i värsta fall pandemier. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra fortsatta utbrott likt den pågående fågelinfluensan? Är det statsrådets bedömning att det är rimligt att staten ska bekosta en så stor andel av kostnaden för fågelinfluensan och andra smittspridningar som har sin grund i intensiv och storskalig djuruppfödning?
ip · H810652 · 2021-04-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:652 Prostatacancer av Per Ramhorn (SD) till Socialminister (S) Prostatacancer är vanligaste cancersjukdom. I dör cirka 2 400 män i prostatacancer. Det är sju gånger fler än antalet människor som dör i trafiken. Av många anledningar har sjukdomen kommit lite i skymundan. var sjukdomen ”den gamle mannens sjukdom”. Få upptäcktes i tidiga skeden, effektiva behandlingar saknades och männen dog med spridd prostatacancer. Men har bättre diagnostik lett till att sjukdomen kan upptäckas tidigt och att allt fler kan räddas från lidande och för tidig död. har prostatacancern en av de längsta väntetiderna av alla cancersjukdomar. Målet är att ingen skulle behöva vänta än maximalt mellan remiss och den vanligaste behandlingen kirurgi. Regeringen har satt ett mål att av patienterna ska utredas inom de angivna ledtiderna. Men enligt aktuell statistik är det av dem med prostatacancer som får vård inom den beslutade maximala ledtiden. Dagens situation med dessa långa väntetider är omänsklig, leder till oerhört lidande för de drabbade och medför att sjukdomen kan förvärras. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister följande: Vad avser ministern och regeringen att göra för att korta väntetiderna för dem som drabbats av prostatacancer?
ip · H810653 · 2021-04-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:653 Handelstillstånd för sälprodukter av (M) till Statsrådet (S) har beslutat om licensjakt på gråsäl, vilket är bra. Jakten är tänkt att börja . De länsvisa kvoterna slopas. Dessutom försvinner regeln om att jakten bara får ske inom från där sälar orsakat skador. och skarv orsakar mångmiljonskador för yrkesfisket. Skadorna runt är 17 gånger större än det tidigare räknats med. Men när jägare försökt freda fångstredskap från sälar går det bara att tillfälligt skydda fisket. När några sälar fälls kommer nya. Skador som fiskare redogjort för omfattar skadad fångst i redskap, skadade redskap, ökad arbetsbörda och dolda skador. Dolda skador är den del av fångsten som sälen tar utan att lämna några spår efter sig. Också den fisk som sälen skrämmer bort från fiskeplatsen är en dold skada, men den skadan är svår att beräkna trots att den ofta är den största skadan. Ett problem är också att sälarnas kött och päls inte får säljas vilket kan medföra att säljägare inte tar hand om kropparna från de skjutna sälarna. I näringsutskottets betänkande 2019/20:NU15 bifölls motion 2019/20:1362, där beslutet även i bifölls och blev ett tillkännagivande till regeringen. Det handlar om att bör driva frågan att få ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter samt att inom EU bör driva frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Jag frågade handelsministern hur hon har agerat för att få till ett handelstillstånd för sälprodukter men fick till svar från landsbygdsministern att regeringen inte har för avsikt att agera i frågan eftersom regeringen bedömer att möjligheterna att driva frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter är mycket små. Vi måste ta strid i EU för att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Även om ministerns bedömning att det är små chanser att få förbudet upphävt så måste agera för att få till en förändring. Det är dessutom ministerns och regeringens ansvar att agera för att tillgodose det tillkännagivande att agera som har riktat till regeringen. Mina frågor till statsrådet är därför: Hur kommer statsrådet att agera inom EU för att skapa opinion med målsättningen att få till ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter och därmed följa det tillkännagivande som givit regeringen? Vilka incitament avser statsrådet att skapa för jägarna för att de ska vilja tillvarata alla skjutna sälar, vilket också är förenligt med god jaktetik?
ip · H810654 · 2021-04-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:654 Agerande mot tvångsgifte av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) De lagskärpningar som genomförts senare år mot tvångs-, barn- och månggifte är bra men otillräckliga. Det visar den rapportering som lyfter hedersproblematiken. Det gäller inte minst den nya studie som genomfört. Den visar att tvångsgifte används som maktmedel för att vidga kriminella nätverks territorier inom hedersstrukturernas klaner. Studien hade som syfte att utreda och belysa sambanden mellan hedersrelaterat våld och förtryck, klaner, radikalisering, extremism och gängkriminalitet. Inom studien har stads experter på hedersförtryck, , kriminalvården, polisen, och mot organiserad brottslighet ingått. Även annan rapportering i stor omfattning visar att i hederskulturella system drabbas människor och familjer, i synnerhet flickor och kvinnor, negativt och att demokrati och personlig frihet i många fall är satt ur system. Problemen med förekomsten av tvångsäktenskap, barngifte och månggifte, officiella såväl som inofficiella, är stora i . Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) tar upp att arrangerade äktenskap i berör cirka 70 000 personer i åldern 16–. Dessa personer kan inte själva välja vem de vill gifta sig med. Det motsvarar av unga kvinnor och av unga män. Arrangerade äktenskap innebär i många fall tvång. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern och regeringen att agera konkret och skarpare mot tvångsäktenskap?
ip · H810655 · 2021-04-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:655 Användandet av tvångsgifte av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) kunde man läsa i om att har genomfört en studie som visar hur kriminella familjenätverk använder tvångsgifte för att utöka sin makt. Detta genom att klaner tvingar folk att gifta sig med passande personer i andra familjer, allt för att skapa ett utökat territorium inom klansamhället. beslöt kommunstyrelsen i att staden skulle ”utreda och belysa sambanden mellan hedersrelaterat våld och förtryck, klaner, radikalisering extremism och gängkriminalitet” och tillsatte därför studien. Detta till följd av den så kallade där man kan läsa om 42 kända fall av hedersförtryck inom kommunen som har studerats, vilket var efter den uppmärksammade och fruktansvärda historien där en tolvårig flicka gifts bort till en vuxen man i , våldtagits och till följd av våldtäkterna sedan fött ett barn som förövaren fick vårdnaden över. I artikeln går det även att läsa om hur Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) tar upp att arrangerade äktenskap i berör cirka 70 000 personer i åldern 16–, vilket är av unga kvinnor och av unga män. Mörkertalet är dock stort och exakta siffror är svårt att få fram. Problemen med förekomsten av tvångsäktenskap, barngifte och månggifte, officiella såväl som inofficiella, är stora i . Trots att har infört lagskärpningar mot tvångs-, barn- och månggifte behövs ytterligare åtgärder göras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern följande: På vilket sätt ämnar ministern och regeringen agera ytterligare med arbetet mot tvångsäktenskap?
ip · H810656 · 2021-04-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:656 Sälfrågor av (M) till Statsrådet (S) har beslutat om licensjakt på gråsäl vilket är nödvändigt. Jakten är tänkt att börja . De länsvisa kvoterna slopas. Dessutom försvinner regeln om att jakten bara får ske inom från där sälar orsakat skador. Men när jägare försökt freda fångstredskap från sälar går det bara att tillfälligt skydda fisket. När några sälar fälls kommer nya. Skador som fiskare redogjort för omfattar skadad fångst i redskap, skadade redskap, ökad arbetsbörda och dolda skador. Dolda skador är den del av fångsten som sälen tar utan att lämna några spår efter sig. Också den fisk som sälen skrämmer bort från fiskeplatsen är en dold skada, men den skadan är svår att beräkna fastän den ofta är den största skadan. Problemen med säl efter kusten i är mycket omfattande och påverkar såväl yrkesfisket som småskaligt fiske i övrigt. I betänkande 2019/20:NU15 bifölls motion 2019/20:1362, där beslutet även i också bifölls. Det handlar om att bör driva frågan att få ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter samt att inom EU bör driva frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. ställdes frågan till handelsministern hur statsrådet har agerat för att få till ett handelstillstånd för sälprodukter, men svaret – från landsbygdsministern – var att regeringen inte har för avsikt att agera i frågan eftersom regeringen bedömer att möjligheterna att driva frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter är mycket små. Vi måste ta strid i EU för att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Att sälarnas kött och päls inte får säljas kan medföra att säljägare inte tar hand om kropparna från de skjutna sälarna. och skarv orsakar mångmiljonskador för yrkesfisket. Skadorna runt är 17 gånger större än det tidigare räknats med tidigare. Mina frågor till statsrådet är därför: Hur kommer det sig att statsrådet inte har för avsikt att följa ett av fattade beslut om att driva frågan att få ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter samt att inom EU bör driva frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter? Vilka incitament avser statsrådet att skapa för jägarna för att de ska vilja tillvarata alla skjutna sälar, vilket också är förenligt med god jaktetik? Vilka åtgärder i övrigt avser statsrådet att vidta för att minska sälbeståndet och skarvbeståndet efter kusten i och andra kustområden i där behovet finns?
ip · H810657 · 2021-04-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:657 Det allmänna uppdraget av (KD) till Statsrådet (S) Genom ett pressmeddelande framgår att regeringen beslutat bryta det samarbetsavtal som staten haft med , det så kallade allmänna uppdraget. Det här samarbetet inleddes då staten valde att tillvarata den unika kunskap som folkrörelsen besatt och utifrån detta stötta och vidareutveckla vår jakt- och viltvård. Uppdraget finansierar sig självt genom det statliga jaktkortet och möter beundran i många länder runt om i världen. Alla regeringar , och så även den nuvarande, har förklarat sig nöjda med detta upplägg och gång på gång torgfört att man inte haft för avsikt att ändra på något. Uppdraget ska fortsätta. Men med beskedet har den sittande regeringen tvärvänt och abrupt beslutat att bryta det tidigare så hyllade samarbetet med folkrörelsen . Motivet sägs vara att EU, i samband med ett så kallat pilotärende (anmälan mot ), krävt att vissa av de arbetsuppgifter som utförs av i stället ska vara föremål för upphandling. I kommissionens motivering för att avsluta ärendet finns tre bärande element: 1)” Limited cross border interest for the provision of wildlife management service”. 2) “The specific local biodiversity knowledge required” 3) “It is an individual situation of non-compliance with the EU rules on public procurement” Inga andra skäl anges. Ledningen inom säger sig vara tagna på sängen medan ministern hävdar att varit informerade om att ett ändringsbeslut om det allmänna uppdraget skulle komma och att de har deltagit i processen. I Svensk Jakt svarar ministern på ett antal frågor: Har ni haft en dialog med under resans gång eller kom det här som en överraskning för ? – Det hoppas jag verkligen inte. Jag har försökt ha en god och inlyssnande dialog med genom hela den här resan, både vad gäller kritiken från , som vi bedömt att vi behöver hantera, och vad gäller finansieringen. I de samtal ni haft med , tycker förbundet att den här lösningen är okej? – Ytterst är det som ska svara på hur de ser på det, men min bild är att vi haft en god dialog och en acceptans över att det behöver göras förändringar, säger . Informationen från ministern och från ledning är minst sagt motstridiga. Av regeringens diarium framgår att lade ner ärendet – då med ovan angivna skäl och utan krav på förändring. Tvärtom säger kommissionen att frågan är internt svensk och inte påverkar övriga EU-länder. Ministern hävdar däremot att krav har blivit framförda i möten mellan regeringen och . Mina frågor till statsrådet är följande: Vilka samtal har statsrådet fört med som kan betecknas som förhandlingar med målsättning att nå fram till det beslut som har fattats? På vilka omständigheter och fakta har statsrådet baserat sitt ställningstagande att accepterat de beslut som fattats? Har regeringen tagit något initiativ till att etablera kunskapen hos berörda parter om att lagt ner ärendet? Vilka är skälen till att regeringen valt att gå vidare med förändringen av det så kallade allmänna uppdraget, trots motivering för att avsluta ärendet?
ip · H810658 · 2021-04-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:658 Folkmord på den uiguriska folkgruppen i Xinjiang av (KD) till Utrikesminister (S) publicerade uppseendeväckande uppgifter om brutala övergrepp mot uigurer i i nordvästra . Tidningens uppgifter byggde på läckta dokument som visade att högste ledare, Xi , personligen initierat en kampanj mot uigurer och andra huvudsakligen muslimska befolkningsgrupper. Officiellt ska kampanjen ha syftat till att bekämpa våldsbejakande islamism och terrorism efter att drabbats av ett antal våldsdåd. Inofficiellt har dock tydliga instruktioner utgått från kommunistregimen om att generellt angripa uigurernas kultur, religionsutövning och traditioner. ”Visa ingen som helst barmhärtighet”, uppmanade Xi i samband med att kampanjen inleddes . har vittnesmålen och larmrapporterna om systematiska övergrepp blivit allt fler. Över en miljon uigurer uppges vara inspärrade i särskilda interneringsläger för att ”omvändas och botas” samt utbildas till lojala medlemmar av . som dokumenterat vittnesuppgifter från tidigare lägerfångar larmar om terror, hjärntvätt och ett rigoröst system för övervakning och kontroll. Parallellt har religiösa uttrycksätt förbjudits och moskéer rivits. Den mest omfattande rapporten om övergreppen i publicerades av amerikanska och kanadensiska . I rapporten, The Uyghur genocide: An examination of 's breaches of the 1948 genocide convention, analyseras de vittnesmål och övriga uppgifter som framkommit gällande situationen i Xinjiang. För analysen står ett femtiotal experter på , kinesisk politik och folkrätt. Deras slutsats är att illdåden och övergreppen mot uigurerna ska klassas som folkmord. I anges fem kriterier som var för sig är tillräckligt för att definiera systematiska övergrepp som folkmord. Expertgruppen konstaterar att övergreppen mot uigurerna uppfyller samtliga kriterier och att den kinesiska staten utan tvivel är skyldig till folkrättens värsta och mest avskyvärda brott. Över tid har de politiska fördömandena av den kinesiska regimens agerande i blivit allt vanligare. EU och har infört sanktioner till följd av övergreppen, medan andra länder gått längre. Under såväl som presidentskap har klassat övergreppen mot uigurerna som folkmord. Liknande beslut har fattats av parlamenten i och . Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att på något sätt agera mot den kinesiska regimen med anledning av uppgifterna om pågående folkmord i ? Är utrikesministern beredd att definiera övergreppen mot uigurerna som folkmord på det sätt som skett i , och ? Vilka slutsatser drar statsrådet av det faktum att ett 50-tal experter i rapporten s breaches of the 1948 genocide convention" anser att den kinesiska regimen är skyldig till folkmord på uigurer?
ip · H810659 · 2021-04-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:659 exportstrategi och flyget av (M) till Infrastrukturminister (S) I regeringens exportstrategi kan man läsa följande under 4.22 Fler direktlinjer till och från : ”Tillgänglighet i form av flygplatser med direkta flyglinjer blir allt viktigare i dagens globaliserade värld. Det är en av de faktorer som har störst betydelse för utländska företag när de väljer mellan olika alternativ för etablering och nyinvesteringar. Svenska flygplatser har jämförelsevis få direkta flyglinjer till viktiga städer, inte minst i tillväxtländerna, vilket också gör att våra städer tappar i global tillgänglighet. – Det statliga turist- och investeringsfrämjandet ska stödja arbetet som utförs av främst Swedavia med att attrahera fler direkta flyglinjer till .” Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att stimulera att får fler direkta flyglinjer till och från ?
ip · H810660 · 2021-04-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:660 Den ökande jämviktsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringens vårproposition slår fast att jämviktsarbetslösheten ökar fram , från dagens till skyhöga . Ökningen av den strukturella arbetslösheten ligger också i linje med vad som kan förväntas av de kraftigt höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen sjösatte . slår fast att regeringens generösare villkor och ersättningsnivåer höjer jämviktsarbetslösheten med motsvarande 40 000 personer. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad gör ministern för att minska jämviktsarbetslösheten? Kommer ministern och regeringen att säkerställa att de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen återgår till normala nivåer 2022? Hur ska ministern göra det mer förmånligt att arbeta för den som befinner sig i utanförskap?