ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H91096 · 2021-11-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:96 Barnfattigdom av (V) till Socialminister (S) Tusentals barn lever i ekonomisk utsatthet i . har återkommande presenterat statistik och berättelser i sina årsrapporter och lyfter barnperspektiv på frågor om barnfattigdom och segregation. I den senaste rapporten, Guaranteeing Children’s Future, jämförs barnfattigdomen i , och sticker ut på flera sätt bland våra nordiska grannländer – här är andelen i barnfattigdom betydligt högre. Konsekvenserna av barnfattigdomen är många: Barnen tenderar att ha sämre betyg i skolan, är mindre delaktiga i samhället, lever med ständig oro, har inte råd att byta ut det som är trasigt, saknar kläder, sjukskriver sig när klassen har skolutflykt, lever ofta under osäkra boendeförhållanden och saknar en känsla av att kunna förverkliga sina drömmar. Ojämlikheten biter sig fast i . De ekonomiska klyftorna har ökat snabbare här än i något annat OECD-land. Vi i kan inte acceptera ett samhälle där barn växer upp under omständigheter där de saknar det mest nödvändiga. Vi är övertygande om att ett ekonomiskt jämlikt samhälle skapar bättre chanser och uppväxtvillkor för alla barn. När var med och förhandlade budgeten förra mandatperioden drev vi igenom flera reformer som särskilt gynnar ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Det handlade om höjt underhållsstöd, höjt flerbarnstillägg, höjda inkomstgränser i bostadsbidraget för barnfamiljer, gratis medicin för barn, glasögonbidrag och statligt sommarlovsstöd till kommunerna. Skolungdomar kunde åka gratis kollektivtrafik och alla sexåringar fick gå i gratis simskola. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska barnfattigdomen i ? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska de ekonomiska klyftorna?
ip · H91097 · 2021-11-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:97 Estetiska injektionsbehandlingar av (M) till Socialminister (S) trädde en ny lag om kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar i kraft. Enligt den kan numera enbart läkare, tandläkare och sjuksköterskor utföra estetiska injektionsbehandlingar. Lagen är efterlängtad av många, både branschutövare och patienter, och det är bra att det nu rensats bort en del oseriösa aktörer. Tyvärr har den nya lagen också medfört att vissa seriösa yrkesutövare stoppats från att bedriva verksamhet i branschen. En grupp som tyvärr fallit mellan stolarna är legitimerade tandhygienister, som har genomfört dessa behandlingar och som har den erfarenhet och kompetens som krävs. Andra yrkesgrupper är biomedicinska analytiker och röntgensjuksköterskor. har tandhygienister tvingats stänga ned sina kliniker. Det handlar till övervägande del om kvinnliga egna företagare som drivit sina kliniker på ett patientsäkert sätt. Jag har tidigare ställt en fråga till statsrådet om huruvida regeringen avser att ställa denna situation till rätta eller inte. Regeringen har de facto möjlighet att meddela föreskrifter om att även annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal än den som ingår i lagen, ska kunna få utföra vissa estetiska injektionsbehandlingar. Svaret var att det alltid är någon aktör som påverkas vid en gränsdragning. Däremot gavs ingen förklaring om varför legitimerade tandhygienister inte anses kunna utföra dessa behandlingar, eller vilka kompetenser de saknar? Att regeringen stänger ute en hel yrkesgrupp av välutbildade och erfarna yrkesutövare tillika småföretagare från att bedriva en verksamhet som de bedrivit på ett patientsäkert sätt, är högst beklagligt. Att dessutom göra det utan att förklara vilka kompetenser yrkesgruppen faktiskt anses sakna är mycket anmärkningsvärt. Mina frågor till socialminister är därför: Har ministern tagit något initiativ till en uppföljande analys för att granska effekterna av lagens ikraftträdande? Avser ministern att verka för att regeringen lämnar förslag om att ge tandhygienister rätt att utföra estetiska injektioner, i linje med vad utredningen föreslog?
ip · H91099 · 2021-11-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:99 bristande rättsstat och kränkningar av mänskliga rättigheter av (V) till Utrikesminister (S) gjorde ett gemensamt uttalande tillsammans med nio andra länder om att den fängslade aktivisten och affärspersonen bör släppas. Efter det har president förklarat dessa länders ambassadörer som persona non grata, icke önskvärda, i landet. Efter diplomatiska kontakter verkar nu Erdoğan backa från att verkställa beslutet. har varit frihetsberövad , bland annat för att ha organiserat protester 2013 mot ombyggnaden av Geziparken i . frigavs i för att sedan gripas igen för misstänkt delaktighet i kuppförsöket 2016. Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av de demokratiska fri- och rättigheterna ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Även den politiska oppositionen har satts under förtryck. Särskilt har det prokurdiska oppositionspartiet (Folkens demokratiska parti) attackerats. HDP, som är det tredje största partiet i , försöker man just nu förbjuda att existera som ett politiskt parti i en rättsprocess initierad av statsåklagaren – helt emot demokratiska principer. Därtill har gripanden av politiska företrädare för nått hisnande höjder. Bara , , greps 82 personer tillhörande HDP på fabricerade grunder. Dessutom fick två parlamentariker för HDP sina platser i parlamentet upphävda, varav en, , dömdes till fängelse . I en annan rättsprocess, kallad Kobane cases, står 108 personer åtalade för att ha uppmanat människor att demonstrera mot inblandning i IS anfall mot staden 2014. Även i sin utrikespolitik har varit väldigt aktivt i att skapa och blanda sig i olika konflikter. presenterades rapporter om att kemiska vapen används i norra av den turkiska militären, rapporter som behöver bekräftas av internationella organ som OPCW (). EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . När förhandlingarna om EU-medlemskap i praktiken ligger nere på grund av allt sämre relationer finns ett behov av att EU utstakar en tydlig politik gentemot . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad anser ministern om den uppkomna situationen, och hur avser ministern och den att agera för att fortsatt kritisera utvecklingen i ? Vilka åtgärder anser ministern att ska vidta, bilateralt och multilateralt, för att stödja människorättsaktivister och den politiska oppositionen i ? Hur avser ministern och den att agera inom EU angående förhandlingarna med om EU-medlemskap? Anser ministern att det är rimligt att EU betalar för att hålla över 4 miljoner flyktingar i flyktingläger i stället för att ta ett gemensamt ansvar, och tänker ministern ta några initiativ med anledning av detta?
ip · H910108 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:108 Slutförvar av kärnbränsle av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Frågan om slutförvar av svenskt kärnbränsle är ännu inte färdigbehandlad utan ligger på regeringens bord och väntar på ett avgörande. kostar detta näringen miljoner , och kostnader drabbar givetvis även andra inblandade som väntar på att få komma igång. Frågan om slutförvar av använt kärnbränsle är inte ny. Regeringen har arbetat med frågan . Den ansökan som Svensk Kärnbränslehantering, SKB, har lämnat in om att slutförvara använt kärnbränsle enligt den så kallade KBS-3-metoden omfattar ett slutförvar i kommun, en inkapslingsanläggning i och en utökning av kapaciteten i det befintliga mellanlagret Clab. finns det krav på att regeringen ska godkänna programmet för den forskning och utveckling som behövs för att ta fram en fungerande metod. Regeringen har varje gång haft möjlighet att korrigera inriktningen. Den första gången som regeringen på det här sättet tog ställning till om SKB var på rätt väg var 1986. Sedan har det alltså skett . tillstyrkte , , ansökan, vilket innebär att de anser att SKB har förutsättningar att bygga ett strålsäkert slutförvar på det sätt som beskrivs i ansökan. Innan slutförvaret kan tas i drift behöver SSM ge sitt godkännande – först till provdriften och senare till den ordinarie driften. SSM ska också godkänna att slutförvaret försluts. Mark- och miljödomstolen kom med sitt yttrande där man efterfrågade en komplettering från SKB. Ärendet lämnades därmed över till regeringen. De två berörda kommunerna har arbetat parallellt med frågan. I inleddes den demokratiska processen 1995 och gick i mål när kommunfullmäktige beslutade att tillstyrka etableringen av kärnbränsleförvaret. hade redan tidigare tillstyrkt uppförandet av inkapslingsanläggningen, och därmed återstod enbart regeringens tillstyrkan. Strålsäkerhetsfrågorna hanteras av SSM. Miljöfrågorna hanteras av mark- och miljödomstolen och genom den komplettering SKB har lämnat in. De lokala frågorna hanteras genom den mest gedigna demokratiska process har skådat. Samråd har hållits med grannländerna enligt Esbokonventionen, där det har kunnat konstateras att varken inkapslingsanläggningen eller kärnbränsleförvaret har någon gränsöverskridande miljöpåverkan. I har två kommuner, och , tagit ett stort nationellt ansvar för vår energiförsörjning. Hur stora de politiska investeringarna är från dessa kommuner är svårt att överblicka. Men med det senaste uttalandet från regeringen i slutförvarsfrågan vill man dela processen, vilket innebär att det arbete som gjorts från framför allt är bortkastat då deras vetobeslut är villkorat av en samlad lösning för slutförvaret. Just nu behöver mer energi för att klara klimatomställningen. Då är det viktigt att ge energibranschen tydliga förutsättningar för framtiden. Därför är det viktigt att denna process inte ytterligare drar ut i onödan. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : När kommer ministern att tillsammans med regeringen lämna besked om tillstånd för ett samlat system för slutförvar av använt kärnbränsle?
ip · H910109 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:109 Nato-option i regeringsförklaringen av (M) till Utrikesminister (S) gjorde riksdag ett tillkännagivande till regeringen om att , likt , bör uttala en Nato-option. En tydlig majoritet av tryckte därmed på vikten av att upprätthåller möjligheten att söka medlemskap i försvarsalliansen och noggrant ger akt på förändringar i den internationella säkerhetspolitiska miljön. följde upp denna uppmaning om att införa en Nato-option med ett nytt tillkännagivande. var tydlig med att regeringen, utifrån tillkännagivande om en Nato-option, måste säkerställa brett parlamentariskt stöd för säkerhetspolitik. Trots att det finns en tydlig riksdagsmajoritet för att införa en svensk Nato-option, och två tillkännagivanden, så har regeringen inte gjort något för att tillgodose den vilja som har uttalat. statsminister, , presenterade den nya regeringens regeringsförklaring. Det hade varit ett utmärkt tillfälle att gå riksdagsmajoriteten till mötes och införa en Nato-option i säkerhetspolitiska linje. Dock så återfinns inget kring en svensk Nato-option i regeringsförklaringen. Tvärtom så sägs uttryckligen att ”ska inte söka medlemskap i ”. Detta står i direkt motsats till vad en Nato-option innebär, det vill säga att håller möjligheten öppen att gå med i Nato. Det är direkt oansvarigt av regeringen att dels inte lyssna på vad en riksdagsmajoritet anser om säkerhetspolitiska linje, dels, och än allvarligare, att frånhända sig möjligheten att söka medlemskap i den försvarsallians som står som själva garanten för säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför har ministern inte agerat för att införa en Nato-option i säkerhetspolitiska linje? Avser ministern att tillmötesgå och agera för att en Nato-option införs i den säkerhetspolitiska linjen framgent?
ip · H910110 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:110 De svenska elpriserna av (M) till Statsrådet (S) brottas med rekordhöga elpriser i samtliga fyra elprisområden och en toppnotering på . Det är något som slår hårt mot medborgare och näringslivet. Anledning till de höga elpriserna är bland annat höga elpriser runt om i med brist på gas, men det handlar också om egen utveckling av produktionssäker el. Det handlar om kallare väder som skapat brist på vind- och vattenkraft kombinerat med att två reaktorer vid har lagts ned. Flera experter har dessutom varnat för att det här inte är en enskild företeelse, utan mer volatila priser är något vi kommer att behöva dras med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några omedelbara åtgärder med anledning av de höga elpriserna? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på för att försöka stabilisera elpriserna?
ip · H910111 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:111 Driftssäkerheten i elnätet av (M) till Statsrådet (S) har begärt att få strypa eltillförseln till våra grannländer med hänvisning till det svenska elnätets driftssäkerhet. Det är något som har gjort våra grannländer upprörda. Enligt EU-regler ska av elen i kunna överföras till våra indelade elområden, men på grund av att kärnkraftsreaktorerna som försörjde , och även överföring till och har allt mer el behövt överföras från norr till söder i stället. Ledningarna blir då fullt belastade, och då måste man skära ned på flödena till och från våra länder. Avsaknaden av planerbar produktion har blivit alltmer uppenbar sedan stängdes. I Svenska kraftnäts systemutvecklingsplan –2031, som släpptes , skriver de bland annat: ”Många olika lösningar kommer att behövas för att klara av att på ett driftsäkert sätt leverera den el som kunderna behöver framöver, inklusive en mer flexibel förbrukning men också ytterligare planerbar elproduktion” De listar även utmaningarna för ett kraftsystem i förändring där den första punkten är att öka förståelsen för behovet av planerbar elproduktion. Där skriver de: ”Bristen i tillräcklighet på produktionssidan måste åtgärdas genom att ny fossilfri planerbar produktion tillförs systemet, och kommer att arbeta för att öka förståelsen för detta behov”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att öka den planerbara fossilfria produktionen av el? Ämnar statsrådet utforska möjligheterna att förbättra möjligheterna för svensk kärnkraft? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att inte lever upp till EU-regler och lagkrav om tillgänglighet?
ip · H910112 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:112 Beslut om Kallak av (M) till Näringsminister (S) Tillståndsprocessen gällande gruvprojektet i Kallak har väntat på ett avgörande . Ännu har inget beslut kommit. Den tidigare näringsministerns brist på agerande ledde till slut till att ett enigt konstitutionsutskott prickade honom för att han lät ärendet ligga, trots påtryckningar. Både tillståndsprocesser och den svenska gruvnäringen är oerhört viktiga för som industrination. Då kan vi inte se den här typen av ärenden fastna i utan att få ett avgörande. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att fatta beslut om gruvprojektet i Kallak ? Anser ministern att mer underlag eller beredande åtgärder krävs, och i så fall vad, innan regeringen säger ja eller nej till en gruva i ?
ip · H910114 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:114 Utlokalisering av asylsystemet enligt dansk modell av (SD) till Statsrådet (S) Det drama som utspelat sig i gränsområdena mellan , , och illustrerar hur EU:s asylsystem undergräver unionens diplomatiska handlingsförmåga, vår stabilitet internt, lockar migranter till livsfarliga resor och ger organiserad brottslighet stora förtjänster. Det är heller inget unikt händelseförlopp utan ett mönster som återkommit . Det danska har antagit den danska regeringens förslag L 226, om Indførelse af mulighed for overførsel af asylansøgere til asylsagsbehandling og eventuel efterfølgende beskyttelse i tredjelande. Förslaget innebär att en möjlighet införs att överföra asylsökande från till ett tredjeland, där de ska invänta beslut i asylärendet. Om de befinns ha asylskäl, beviljas de asyl både av och i tredjelandet. De återvänder således aldrig till . Regelverket har inte implementerats . Systemet skulle åtgärda de flesta av de problem som dagens system ger upphov till, och se till den asylsökandes intresse av att hitta en . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att införa motsvarande förslag i ?
ip · H910115 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:115 hästnäring av (M) till Näringsminister (S) I bedrivs hästverksamhet i många olika former. I begreppet hästverksamhet ingår, enligt egen promemoria, trav och galopp, alla ridsportens grenar – till exempel dressyr och hoppning – hästträning och ridutbildning, turridning, avel, uppfödning, hästuthyrning, uthyrning av stallplatser och hingsthållning. Praxis för bedömningen av om hästverksamhet, förutom vad gäller trav, utgör näringsverksamhet eller inte saknas i stora delar. Med avelsverksamhet avses avels- och uppfödningsverksamhet. En förutsättning för att näringsverksamhet ska anses föreligga är att avelsverksamheten bedrivs i syfte att sälja de framavlade/uppfödda hästarna eller om de ska ingå i en annan hästverksamhet som ägaren bedriver. ingår då som en del i helhetsbedömningen av om verksamheten ska anses utgöra hobby- eller näringsverksamhet. Några viktiga omständigheter, förutom de som tidigare beskrivits, som måste beaktas vid bedömningen är bland annat hur många avelsston som finns i verksamheten. Det finns dock inga regler om antal utan detta bedöms olika över landet, vilket gör det både orättvist och svårhanterligt. Därför behövs ett förtydligande uppdrag till om hästnäringens betydelse och att även småskaliga verksamheter kan klassas som näringsverksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka initiativ har ministern tagit för att förbättra för hästnäring? Har ministern för avsikt att förtydliga regelverket så att det blir tydligt att även småskaliga verksamheter kan klassas som näringsverksamhet?
ip · H910116 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:116 Beslut om slutförvaret av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Samtliga beslutsinstanser har varit tydliga, närmast glasklara: Inga fler instanser behöver rådfrågas gällande slutförvaret. Alla fakta som behövs ligger nu på bordet och det enda som fattas är ett beslut från regeringen. I och med det utfallet och uttalande gällande den senaste remissrundan är alla frågetecken uträtade. Trots att allt är utrett och klart har den tidigare miljö- och klimatministern vägrat ge besked om huruvida han avsåg att godkänna utbyggnaden av slutförvaret eller inte. Beskedet är nödvändigt för att säkra den kvarvarande kärnkraften i . Både värdkommuner och SKB har varit väldigt tydliga med att en uppdelning av beslutet inte var välkommet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern : Avser ministern att fatta beslut om slutförvaret i närtid? Anser ministern att ansökan om slutförvar behöver kompletteras på något sätt, och i så fall hur, innan beslut kan tas av regeringen? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att undvika risker för elproblem som kan uppstå med anledning av regeringens hantering av ansökan om slutförvar?
ip · H910117 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:117 Åtgärder mot en ökad vargstam av (M) till Statsrådet (S) Sjundareviret sträcker sig ungefär från E4:an mellan och och bort till sjön i väst. har det inträffat fem angrepp mot fårbesättningar i Sjundareviret, som breder ut sig i både och . Det finns också rapporter om att katter har försvunnit i området. har länsstyrelserna i och gemensamt fattat beslut om skyddsjakt av en varg i Sjundareviret. Det var i samma revir, Sjundareviret, som vargarna 2018 slog ut största fårgård på Molstaberg efter att ha massakrerat cirka 60 får. Alla vargar är oftast lika stora problemindivider. Då kan det behövas starkare åtgärder än att bara skjuta av en enskild varg. Lagstiftningen medger bara möjlighet att bevilja skyddsjaktstillstånd på en varg i taget tills problemet upphör. En minskning av en vargindivid i taget i områden med mycket mänsklig aktivitet är en ineffektiv åtgärd. För att nå effektivitet i skyddsjakten borde man kunna eliminera hela revir och inte enskilda vargar. Det är väldigt många småföretagare som arbetar hårt för att bidra till livsmedelsförsörjningen och till att vi ska ha öppna landskap. Dessa fårägare uppmanas att sätta upp rovdjursstängsel, även mot vattenlinjer. Bidrag utgår till en liten del för att sätta upp stängsel, men på totalen blir det en helt orealistisk lösning för de flesta. Hot och trakasserier mot personer som ansöker om skyddsjakt på rovdjur förekommer i allra högsta grad. Flera som skulle vilja ansöka om skyddsjakt avstår enligt uppgift av rädsla för hot mot sina djur, sin familj och sig själv. Detta är något helt oacceptabelt och måste stävjas. Eftersöksjägare fyller en viktig samhällsfunktion för att vilda djur inte ska behöva lida vid trafikolyckor med vilt. De avlastar polisen och är snabbt och effektivt på olycksplatsen med god kännedom om både närmiljön och viltet. Eftersöksjägare får en liten symbolisk ersättning och utför uppdraget mer eller mindre på ideell basis. vittnar många eftersöksjägare om både hot och våld vid eftersök på rovdjur, vilket lett till att fler inte längre gör dessa eftersök. Gruppen militanta djurrättsterrorister blir allt grövre i sina aktioner, och av den anledningen behöver jägare som ansöker om och utövar skyddsjakt samt genomför eftersök och licensjakt skyddas i sitt samhällsuppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Har statsrådet för avsikt att vidta några åtgärder för att möjliggöra åtgärder för skyddsjakt på ett helt revir? Hur avser statsrådet att säkerställa tryggheten för djurhållare i och kring Sjundareviret? Har statsrådet för avsikt att vidta några åtgärder för att möjliggöra sekretessbeläggande av personuppgifter om den som ansöker om skyddsjakt, för ökad säkerhet?
ip · H910126 · 2021-12-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:126 Beslut om bearbetningskoncession för Kallak av i (M) till Näringsminister (S) Kallak är platsen för en järnmalmsfyndighet i kommun,, belägen mellan byarna . Sedan2010 har företaget utfört provborrningar och provbrytningar iområdet. lämnade först in sin ansökan om bearbetningskoncession förKallakprojektet . har ärendet skickats fram och tillbakamellan Bergsstaten, i , ,och regeringen. Frågan ligger nu för andragången hos regeringen för beslut. konstitutionsutskott, KU, har granskat ansökan ombearbetningskoncession för Kallak. I det regeringsärendet genomfördes ingasynbara handläggningsåtgärder under närmare . Det innebär en förseningsom inte är acceptabel, enligt KU. Under KU:s granskning om huruvida regeringens hanteringav gruvärendet varit för långsam skickade Näringsdepartement ett brev tillchefen för i . I detta brev bad departementetom utlåtande och rekommendationer vad gäller hur en järnmalmsgruva i påverka Laponias status som världsarv. erhöllNäringsdepartementet svaret från . Vid en interpellationsdebatt den 18december 2020 uttryckte den dåvarande näringsministern att regeringen kunde gå till beslut iärendet efter att yttrandet från inkommit. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När avser ministern och regeringen att fatta beslut om bearbetningskoncessionför Kallak?