ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810333 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:333 Säkerheten vid Sis ungdomshem av (M) till Socialminister (S) Säkerheten vid många av de institutioner som drivs av , Sis, är oacceptabelt dålig. Personer avviker, och narkotika och vapen förekommer inne på institutionerna i stor utsträckning. Detta är ett problem som har lyfts och debatterats , nu senast i samband med uppmärksammade frigivningar av personer som dömts till sluten ungdomsvård. gav regeringen i uppdrag att planera för inrättandet av olika säkerhetsklasser inom de särskilda ungdomshem som Sis driver och där de personer som döms till sluten ungdomsvård placeras. meddelade Sis generaldirektör och socialminister att två av de sex särskilda ungdomshem som har platser för ungdomar som avtjänar sluten ungdomsvård ska få en högre säkerhetsnivå än vad som funnits i myndigheten. De två aktuella institutionerna, ungdomshemmen Tysslinge och , ska vara anpassade så att det ska vara särskilt svårt att exempelvis frita en person eller att smuggla in narkotika och vapen. Det är välkommet att regeringen till slut har insett att säkerheten inom Sis är otillräcklig och att myndigheten är illa att hantera ungdomar som är mycket grovt kriminella och som riskerar att avvika eller rent av fritas. Vi moderater anser dock att de vidtagna åtgärderna inte räcker. Vi föreslår att en ny enhet inrättas hos som övertar ansvaret för unga som begått våldsbrott och andra grova brott. Vi anser att Sis som myndighet inte är lämpad att ansvara för sådana personer. Tvärtom är vi bekymrade över att de mest kriminellt belastade ungdomar som Sis ansvarar för försvårar vården av den stora majoritet av ungdomar på Sis ungdomshem som inte avtjänar sluten ungdomsvård, LSU, utan som får vård enligt lagen om vård av unga, LVU. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att frånta Sis ansvaret för unga som begått våldsbrott och andra grova brott? Anser ministern att de åtgärder som Sis har vidtagit och de anslag som regeringen har tillfört för att höja säkerheten inom Sis är tillräckliga, eller avser ministern att ta initiativ till ytterligare åtgärder? Ser ministern en risk att den vård och behandling som Sis ska ge till ungdomar enligt lagen om vård av unga försämras eller försvåras av att myndigheten ska ansvara för grovt kriminella ungdomar som är dömda till sluten ungdomsvård?
ip · H810334 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:334 Stöldligornas framfart i av (KD) till Finansminister (S) Internationella ligor har kunnat begå hundratusentals stölder i , till exempel butiksstölder, stölder vid bostadsinbrott, bilstölder och stölder vid inbrott på byggarbetsplatser. förs stöldgodset snabbt ut ur landet. Dessa brottsnätverk står för minst hälften av bostadsinbrotten och för av alla bilstölder och stölder av båtmotorer och jordbruksmaskiner. Värdet på det utförda godset uppgår till . Eftersom risken för att bli upptäckt är låg och straffet, för den som mot förmodan blir upptäckt, är milt har blivit ett attraktivt resmål för dessa ligor. En viktig åtgärd för att hindra stöldligornas framfart är att ge befogenhet att stoppa utförsel av stöldgods. kan en tulltjänsteman som påträffar gods som kan misstänkas vara stulet inte stoppa detta från att föras ut ur landet utan man måste kontakta polisen. Men om polisen inte har möjlighet att komma till platsen så kan tulltjänstemannen inte hålla kvar varken den misstänkte personen eller det misstänkta stöldgodset. En stulen båtmotor kan alltså enkelt föras ut ur landet på . Så här kan vi inte ha det. riktade , i samband med att och budget antogs, ett tillkännagivande till regeringen om att ny lagstiftning skulle tas fram som ger personal ökade befogenheter. Regeringen har sedan dröjt med att lägga fram ett sådant förslag. Först skickade regeringen ut en remiss där det äntligen föreslås att en tulltjänsteman som misstänker brott ska kunna ingripa. Men när nu remissinstanserna tycker till visar det sig att förslaget riskerar att bli tandlöst. föreslås visserligen få befogenheter att hålla kvar misstänkta personer och stöldgods som upptäcks i samband med ordinarie tullkontroller. Men eftersom ordinarie tullkontroller i princip alltid görs vid införsel av gods kommer inte att kunna upptäcka stöldgods på väg ut ur landet. Detta innebär att utförsel av stöldgods även fortsatt kommer att kunna ske i omfattande skala och göda en lukrativ kriminalitet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur planerar regeringen att omarbeta förslaget så att utförsel av stöldgods kan stoppas? Planerar regeringen att på andra sätt agera för att stoppa stöldligornas framfart?
ip · H810336 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:336 Genomförandet av försvarsbeslutet av (C) till Försvarsminister (S) Knappt hade beslut om totalförsvarspropositionen 2021–2025 med fastslagen grund- och krigsorganisation börjat gälla förrän i en intervju i uttalar att han inte kan lova att det blir nya regementen i enlighet med beslut. Det är inte några önskemål som lagt fast. Beslutad, utökad organisation är det som ska genomföras. Det finns stora förväntningar från majoriteten i riksdag, inklusive som budgetförhandlande part, att de fastställda prioriteringarna nu genomförs utifrån de tidsperspektiv som finns fastställda, i de fall sådana finns fastställda. Regeringen styr myndigheterna och har ett särskilt ansvar att i styrningen säkerställa implementering av försvarsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har regeringen på något sätt i myndighetsdialog, eller på annat vis, med Försvarsmakten gett uttryck för att det finns möjlighet att frångå den av beslutade grund- och krigsorganisationen och tidsramarna för dess implementering? Anser regeringen att etableringen av de regementen som beslutat om ska genomföras, eller ser regeringen dessa som önskemål från ? Hur avser regeringen att i styrningen av Försvarsmakten säkerställa att den av beslutade organisationen samt tidsförhållandena kommer att genomföras?
ip · H810337 · 2021-01-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:337 Vägar på landsbygden av (M) till Infrastrukturminister (S) Ännu större hål, gropar och djup lera. i flera mil. i norra beskrivs av lokala politiker som helt ofarbar och av boende som en dödsfälla. Företrädare för kommun har träffat . Trots att vägen är den enda bilvägen från norrut till orter som Katrineberg och Gruvberget, samt övriga , är vägen oasfalterad i flera mil. På sina ställen är den så dålig att bilar kan köra fast om de inte har tillräcklig hög fart och riskerar sladda av om de kör för fort, på grund av lera. Vägen ska vara i sämre skick . Boende och företagare som använder vägen tror att den kan bli en riktig dödsfälla om den snart inte asfalteras om på nytt. Redan när asfalten revs upp från vägen gick , och kommuner ihop och skrev ett brev till . I brevet skrev man bland annat att man befarade att virkes- och vindkraftstransporter skulle förstöra vägen ytterligare – vilket enligt kommunen och de boende också ska ha skett. besked är att man inte har resurser till att asfaltera vägen. säger till lokala medier att det inte finns något som säger att en grusväg måste vara sämre än en asfalterad väg. Den här vägen är klassad som grusväg då den ligger där den ligger, säger man vidare till samma medier. Företrädare för säger dock att man är medveten om att vägen har brister. Enligt är vägen felbyggd från grunden, på grund av annan byggstandard för tiden när vägen byggdes . säger sig ha en investeringsplan för sådana här projekt och för underhåll. Men har regeringen inte gett tillräckligt med pengar för just lågtrafikerade vägar på landsbygd. Det krävs mer för att upprätthålla även lågt trafikerade vägar på landsbygden än vad får ta del av. Men det är någonting vi vill satsa mer på, säger vidare till de lokala medierna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern vidta för åtgärder för att säkerställa en god och säker framkomlighet i hela ? har inte fått tillräckligt med pengar för just lågtrafikerade vägar på landsbygd, säger man till medierna. Avser infrastrukturministern att förändra budgeten så att resurser tillförs? Hur överensstämmer den dåliga vägstandarden på landsbygden med nollvision för att antalet avlidna i trafiken? Yrkeschaufförers arbetsmiljö påverkas negativt av en undermålig vägstandard. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att säkerställa en god arbetsmiljö för yrkeschaufförer när vägstandarden försämras så kraftigt?
ip · H810338 · 2021-01-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:338 Arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Coronakrisen har slagit hårt mot , och vi sörjer alla de människor som har gått bort och våra tankar går till de anhöriga som har förlorat familjemedlemmar. Vaccinationerna har gått med snigelfart på grund av sedvanliga handlingsförlamning, men alla håller vi nu tummarna för att vi kan få ett hållbart skydd mot smittan . Vad som sakteligen börjar komma upp till ytan är en tilltagande arbetslöshetschock, vilken framför allt drabbar ungdomar. Krisen har slagit oerhört hårt mot personalintensiva sektorer som restaurang, handel och tjänstesektorerna. Dessa branscher erbjuder ofta ingångsjobb för ungdomar och är livsviktiga för att unga vuxna ska få den första kontakten på arbetsmarknaden. kommer kvittot på regeringens illa förberedda plan för att rädda jobben. Antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen i åldern 18–har ökat i kommun. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar, som varit arbetslösa , har ökat . Av tidigare kriser vet vi att långtidsarbetslöshet tidigt i ens liv kan innebära stora kostnader för den enskildes hälsa och välbefinnande längre fram i livet. Ingen mår bra av långvarig arbetslöshet. Dessutom är kostnaden för samhället enorm i form av bidrag. måste det till kraftfulla åtgärder för att bryta utvecklingen. Vi måste se till att restaurangägare och handeln får förutsättningar att driva sina verksamheter på ett ändamålsenligt sätt. Att stödpaketen kommer fram. VI måste lyssna på de åtta restaurangägare i som visade sitt missnöje med situationen . Att gå från ord till handling. Vi måste se till att utbildningar som erbjuds är efterfrågade på arbetsmarknaden. Att vi säkrar upp lärlingsutbildningar en gång för alla. På central nivå behöver vi komma bort från konstgjorda jobb och satsa på arbetslinjen, stärkta drivkrafter till arbete, generellt bättre förutsättningar att driva företag och att värna visstidsanställningarna, som ofta är en språngbräda in på arbetsmarknaden för ungdomar. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Delar ministern den bedömning som har framförts av många företag att om visstidsanställningar skulle ändras från 24 så skulle det leda till färre jobb i näringslivet och försvåra anställningar för företag med stora säsongsvariationer och har ministern för avsikt att föreslå några förändringar vad gäller längden för visstidsanställning? Vad avser regeringen och ministern att vidta för åtgärder för att minska den kraftigt ökade ungdomsarbetslösheten, inte minst i ? Vilka slutsatser har regeringen dragit av att arbetslösheten i har gått i rakt motsatt riktning i förhållande till vallöftet om EU lägsta arbetslöshet i och hur kommer slutsatserna att påverka ministerns kommande åtgärder för att minska arbetslösheten?
ip · H810339 · 2021-01-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:339 Angreppen mot av (M) till Utrikesminister (S) Efter mordet på förre vice premiärministern och oppositionsledaren , bokstavligen i skuggan av lökkupolerna på , har klivit fram som den samlande rösten mot och den nuvarande ledningen i . Han gör det tydligt och med kraft och riktar huvudsakligen in sig på korruptionen i landet. Navalnyj lyckas entusiasmera och engagera. Detta till den grad att han utsatts för övergrepp, politiskt dikterade rättegångar och senast livshotande förgiftats . Efter att ha vårdats i för skadorna från attentatet med nervgiftet novitjok bestämde han sig för att åter resa till . I samband med hans hemkomst greps på plats. Detta har fördömts i hela den fria världen och extra starkt av våra tre baltiska grannar. Det är av stor betydelse att och EU tydligt står upp mot Kremls attacker såväl mot sina medborgare som mot omvärlden. Att Navalnyj kunde erbjudas avancerad vård i ett EU-land var en viktig tysk och europeisk solidaritetshandling och en tydlig och berömvärd markering av regeringen i . eskalerar den ryska regimens brott. Användandet av kemiska stridsmedel, något som har varit otänkbart efter , gentemot sina medborgare i såväl som mot folk utomlands, till exempel Skripal i i , tydliggör den utmaning som nuvarande ledning utgör. Användandet av novitjok strider dessutom mot kemvapenförbudet, som står bakom. Efter nedskjutningen av passagerarplanet från på väg till , där samtliga 298 passagerare omkom, tydliggör Kreml att våldet och döden kan drabba alla. territoriella suveränitet är dessutom fortsatt under attack. bryter mot alla de tio principer som 1975 fastställdes och undertecknades i Helsingforsslutakten. Där lades grunden för den europeiska säkerhetsordningen och de konferenser som sedan utmynnat i (), där är ordförandeland. Vårt öppna samhälle måste stå robust i ljuset av de nya hoten som tar sig uttryck i såväl militära som politiska, psykologiska och ekonomiska attacker. Nord Stream 2 är i sammanhanget särskilt problematiskt och går emot grundläggande europeiska intressen. I spåren på gripandet av Navalnyj förs nu åter en diskussion inom EU ifall markeringar mot gasprojektet kan vara ett sätt att markera allvaret. har flera länder varnat för ett ökat beroende av fossilgas från . har här en nyckelroll. Den ryska hybridkrigföringen är omfattande och drabbar hela västvärlden och våra demokratiska samhällen. Med den nya amerikanska administrationen väcks förhoppningar om ett stärkt samarbete mellan världens demokratier och om att ger prov på ledarskap. Det bör särskilt välkomna. Mina frågor till utrikesminister : Avser ministern att i EU-kretsen verka för ytterligare restriktiva åtgärder gentemot företrädare för givet angreppen mot ? På vilket sätt kan fler restriktiva åtgärder genomföras mot , av tillsammans med andra, för att markera mot den genomgående negativa utveckling landet uppvisat ? Kan åtgärder riktade mot fossilgasprojektet 2 vara en del av det som EU bör sätta in mot för att markera och tydliggöra allvaret? Hur avser ministern att adressera de ryska kränkningarna av den europeiska säkerhetsordningen under det svenska ordförandeskapet i ?
ip · H810340 · 2021-01-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:340 Ersättning för personer i daglig verksamhet av (M) till Statsrådet (S) Antalet personer som tvingas söka försörjningsstöd från – trots att de har en funktionsnedsättning och deltar i daglig verksamhet – har ökat. Det visar nya siffror som har tagit fram på uppdrag av SVT. Personerna som berörs har en funktionsnedsättning. Deras läkare och Arbetsförmedlingen har bedömt att de inte kan klara ett vanligt arbete. Samma slutsats har kommunens handläggare gjort. Därför får de här personerna i stället en sysselsättning som kallas daglig verksamhet. Ersättningen kommer från – men allt fler förlorar den ersättningen när myndigheten gör en omprövning. Den här situationen drabbade över tusen personer med en funktionsnedsättning 2019. Det visar en nya siffror som har tagit fram på uppdrag av . I en tidigare interpellationsdebatt (interpellation 2019/20:123) har statsrådet sagt att situationen inte är acceptabel och att regeringen skulle åtgärda situationen. ”Nej, det är inte lämpligt eller acceptabelt att unga personer med funktionsnedsättning och utan arbetsförmåga hänvisas till försörjningsstöd. Det är helt oacceptabelt. Det var inte det som var tanken med socialförsäkringen.” Men siffror visar att det har skett en ökning från 850 personer 2018 till 1 085 personer 2019 som hade daglig verksamhet och försörjningsstöd. FUB har med all rätt reagerat mycket kraftfullt på den helt orimliga situation som uppstår i och med att drar in ersättningen för den här gruppen som bedöms ha noll möjlighet att etablera sig på den reguljära arbetsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet om den kraftiga ökningen av personer som erhåller försörjningsstöd i stället för ersättning från enligt beskrivning ovan? Har regeringen gett något uppdrag i regleringsbrevet 2021 till för att åtgärda situationen? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att personer som har daglig verksamhet ska erhålla aktivitetsersättning från och inte hänvisas till försörjningsstöd? Vilka brister i dagens regelverk ser statsrådet?
ip · H810341 · 2021-01-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:341 Bonus–malus av (M) till Finansminister (S) I finns det ett bidrag för anskaffning av bil, vilket är ett värdefullt stöd för den som har en funktionsnedsättning att dels kunna anskaffa en bil, dels kunna bygga om bilen så att den kan användas funktionellt. Anskaffningsbidrag kan vara på , men då är det vissa kriterier som ska vara uppfyllda, till exempel avseende bilens ålder och hur den får vara körd. Bidraget ska täcka tiden framåt. Malus betyder att minibussar, som många som använder permobil eller andra hjälpmedel är tvungna att använda, får en hög fordonsskatt , och 2021 kan malus uppgå till . Det betyder att en barnfamilj som är beroende av en minibuss kan få i anskaffningsbidrag medan malus därefter innebär att familjen ska betala i en extra fordonsskatt. I en skriftlig fråga till statsrådet har jag ställt frågan om regeringen avser att förändra bilstödet med anledning av den kraftiga höjningen av fordonsskatten. Svaret var att en familj kan köpa en mindre bil i stället. Detta är inte möjligt för de flesta eftersom hjälpmedlen inte ryms i de fordonen. Finansministern fick en liknande fråga i en interpellationsdebatt. Hur ska en familj som är beroende av ett hjälpmedel som en permobil ha råd att införskaffa ett sådant fordon med den höga fordonsskatten? Finansministern svarade följande: ”Vad gäller tillgång till bilar för familjer som behöver två permobiler ber jag att få återkomma. Jag är inte insatt i hur mycket en permobil väger och inte heller i vilka bilar som klarar en sådan tyngd. För att svara på en sådan specifik fråga behöver jag se till att plockar fram material. Däremot finns ju alltid möjligheten att köpa en begagnad bil, för då drabbas man inte av malus.” Frågan är vilken konsekvensanalys som regeringen och har gjort när man inför en sådan hög skatt på minibussar, vilka funktionsnedsatta med hjälpmedel måste använda, utan att förändra bilstödet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att vidta några förändringar av bilstödet för att kompensera för den ökade årliga kostnaden för fordonsskatter så att även funktionsnedsatta ska kunna ha nödvändiga fordon? Vilken konsekvensanalys är gjord av för att säkerställa att inte den höjda fordonsskatten påverkar funktionsnedsatta negativt? nu plockat fram det material som finansministern anser sig behöva, och vilka slutsatser har ministern dragit av det underlaget?
ip · H810342 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:342 Skärpningar av lagen om särskild utlänningskontroll av (SD) till Statsrådet (S) Hotet från våldsbejakande extremism gör sig återkommande påmint genom utförda terrorattentat runt om i , senast i och . I är läget fortsatt ansträngt, och den våldsbejakande islamistiska miljön utgör den största av de grupperingar som Säkerhetspolisen håller under uppsikt. Inom denna miljö finns ett flertal utlänningar som regeringen har försökt att utvisa men som till följd av bristande framgång och bristfällig lag i stället rör sig fritt i vårt land med vissa begränsningar. Utlänningar som av Säkerhetspolisen anses utgöra ett terrorhot begränsas endast genom anmälningsplikt hos polisen och ett förenklat förfarande med husrannsakningar. Det finns förslag om att möjliggöra ytterligare kontroll genom elektronisk övervakning. Ett flertal exempel från verkligheten i andra länder visar dock att befintliga lagar i , och aviserade förslag från regeringen, inte har stoppat terrorister från att begå allvarliga terrorattentat. I har flera islamistiska extremister genomfört terrorattentat när de varit under elektronisk övervakning, med flera oskyldigt döda som följd. vill att utlänningar som utgör ett terrorhot och som ska utvisas med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll ska sättas i förvar tills utvisning kan verkställas. För detta krävs att förvarstagandet baseras på en ny grund om att säkra samhället från terrorhot snarare än ett förvarstagande för att underlätta en möjlig utvisning. Andra tänkbara begräsningar som skulle kunna möjliggöras utifrån en individuell bedömning är kommunarrest där ansvariga myndigheter avgör var en person som inte kan utvisas ska få bo. När det gäller elektronisk övervakning så skulle det kunna användas för att begränsa rörelsefriheten inom en kommun så att exempelvis religiösa extremister inte kan besöka moskéer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att ompröva grunden för förvarstagande så att terrorhot låses in med hänvisning till att säkra vårt land i stället för med hänvisning till att förenkla en förestående utvisning? Hur ställer sig regeringen till liknande förslag eller till att på annat sätt skärpa hur lagen om särskild utlänningskontroll fungerar?
ip · H810343 · 2021-01-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:343 Klanröstningens inverkan på demokratin av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Under föregående år blossade det upp en debatt om klaners vara eller icke vara i , samt hur de eventuellt påverkar allt från gängkriminalitet till våra allmänna val. Det var efter att biträdande rikspolischef deltog i Ekots lördagsintervju som debatten tog fart, men allvaret i den är fortsatt aktuellt. Enligt försöker klanerna infiltrera såväl myndigheter som politiken med syftet att erhålla makt som kan gagna klanen. Detta tycktes komma som en chock för många trots att det är välbelagt att flertalet partier blivit infiltrerade av personer med egna särintressen som företräder sin grupp – må det vara en klan eller inte – snarare än partiet vars mandat han/hon erhållit. I SVT:s Agenda ville inte svara på frågan ifall någon klan har representation i . Konstateras kan dock att klanliknande röstning fört in företrädare för egna särintressen i tidigare och att minst en av dagens ledamöter har beskyllts för det. Även om det kanske skett genom lokala trossamfund snarare än släktnätverk – i den mån dessa ska särskiljas. Med andra ord är det tydligt att klansamhället påverkar utfallet i de allmänna valen och oberoendet hos våra folkvalda. Ett exempel på detta, som uppmärksammades av bland andra , är hur Socialdemokraterna i påstods ha skänkt mark till den lokala syrisk-ortodoxa församlingen i utbyte mot dess röster. Detta är en allvarlig problematik som av allt att döma redan har etablerat sig i områden runt om i landet. Agerar vi inte omgående kommer klanstrukturerna i vårt samhälle att växa sig starkare och så även risken för ytterligare klanröstning, vilket i längden allvarligt underminerar vår demokrati. Svenskarna förtjänar att veta om de röstar på ett parti eller en klan. Ifall partiets folkvalda företräder dem eller någon imam i den lokala moskén. Därför bör åtgärder vidtas omgående för att minimera klanröstningens potentiella påverkan på valen 2022. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att klanröstning inte påverkar valen 2022?