ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810451 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:451 En likvärdig arbetsmiljö i alla ambulanser av (M) till Socialminister (S) Ett skyddsombud vid en ambulansstation begärde 2017 att skulle meddela ett föreläggande eller förbud enlig 7 kap. 7 § arbetsmiljölagen mot denna arbetsplats beträffande arbetsmiljön för de arbetstagare som utan att kunna använda säkerhetsbälte utför hjärt-lungräddning under färd i ambulans. Skyddsombudet framförde dessutom att i enlighet med de behandlingsriktlinjer som gäller inom verksamheten ska patientkategorier som graviditet, hypotermi, barn och intoxikation transporteras till närmaste sjukhus under pågående hjärt-lungräddning. Hastigheten ska anpassas efter situation och väglag. Om arbetstagarna inte utför hjärt-lungräddning så frångår de verksamhetens arbetsbeskrivning, vilket ses som arbetsvägran. Hjärt-lungräddning måste utföras stående för att ha någon effekt. tvingas arbetstagarna därför att arbeta utan säkerhetsbälte där det inte finns tillgång till en hjärt-lungkompressionsmaskin. Detta innebär en enorm risk för arbetstagarnas liv och hälsa. En inbromsning eller sväng kan orsaka att arbetstagare som står i vårdutrymmet i en ambulans och utför hjärt-lungräddning kan tappa balansen och ådra sig betydande skador. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att isyfte att förbättra arbetsmiljön för alla som arbetar med ambulanssjukvård ivårt land se över riktlinjerna så att alla ambulanser ska vara utrustade med enhjärt-lungkompressionsmaskin
ip · H810452 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:452 Tillgången till drivmedel i kris- och bristsituationer av (M) till Statsrådet (S) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har lagt fram rapporten – en uppföljning. Rapportens fokus ligger på svensk livsmedelsproduktion och frågor kring försörjningsgrad och hur primärproduktionen skulle klara olika kris- och bristsituationer. I rapporten kommer man fram till att riskerna för sårbarhet är många men att det främst är bristen på drivmedel som är den risk för sårbarhet som blivit mest framträdande i uppföljningen. Uppföljningen visar att det finns en mängd olika risker för sårbarheter inom lantbruket. Förutom sårbarheterna för brist på drivmedel och el visar uppföljningen att det finns risk till för att det exempel finns för mycket eller för lite vatten, att det kan vara svårt att hitta rätt personal och att det finns för få livsmedelsanläggningar. Lantbrukarnas farhåga är risken för brist på drivmedel, och då särskilt diesel. De arbetsmaskiner som lantbrukarna använder drivs nästan uteslutande med diesel, och om lantbrukaren inte har tillgång till drivmedel stannar produktionen. Den diesel som finns att få tag på är till största delen importerad. Ett ostört flöde av varor och tjänster såväl inom landet som från andra länder kommer dock troligen inte att kunna upprätthållas under krig eller krigsfara. En störning eller ett avbrott i försörjningsflöden kan således komma att påverka stora delar av samhället. Även Försvarsmakten är i hög grad avhängig av att det övriga samhället fungerar för att kunna bedriva sin verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra att förbättra för lantbrukarna så att vi i händelse av kris eller krig blir mer robusta vad gäller tillgången till drivmedel? Vilka beslut avser statsrådet att ta i närtid för att i stort kan få en bättre och mer robust drivmedelsförsörjning?
ip · H810453 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:453 Postservice på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) har regeringen ökat kostnaderna för privatbilism genom såväl högre fordonsskatter som högre bränsleskatter. Man avser även att höja tjänstebilsbeskattningen kraftigt. Det får stora konsekvenser för dem som bor utanför storstädernas bekväma och tillgängliga kollektivtrafik. Drygt 1 600 personer i har mer än enkel väg till närmaste postombud – det visar statistik som Region låtit P4 ta del av. Trots detta är det vanligare att postombud försvinner än att de etableras, och det är problematiskt, säger företrädare för Region som är samordnare av kommersiell service i regionen. ”får jag köra enkel väg”, säger en boende i till P4 i ett inslag som beskriver de långa avstånden till postombuden. I ett skriftligt svar på frågan skriver statsrådet : ”Enligt 3 kap. 1 § postlagen (2010:1045) ska expeditions- och inlämningsställen inom den samhällsomfattande posttjänsten ligga så tätt att användarnas behov beaktas. () är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lag. En viktig kompletterande service i gles- och landsbygdsområden är den service som den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten tillhandahåller inom ramen för lantbrevbäringen. I korthet innebär det att mottagaren under kan få aviserade paket och brev hemkörda samt beställa frimärken för utkörning. Skulle samhällets behov av postombud inte vara tillgodosett ska PTS rapportera detta till regeringen. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att boende på landsbygden inte ska behöva köra exempelvis enkel väg för att besöka sitt postombud? Vad anser statsrådet är rimliga avstånd för boende på landsbygden för att få sina paket levererade, och vidtar statsrådet några åtgärder? Har regeringen och statsrådet observerat de försämringar som har skett enligt Region och statistik, och vidtar statsrådet några åtgärder?
ip · H810455 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:455 Våld i nära relationer av (SD) till Statsrådet (MP) dödas omkring 16 kvinnor av en man de har eller har haft en parrelation med, ett genomsnitt som har legat mer eller mindre fast . Våldet mot kvinnor i parrelationer kännetecknas av att det är oerhört grovt och systematiskt och att det pågår . Det är även vanligt förekommande med ekonomiskt våld samt så kallat eftervåld. Våldet tenderar att eskalera särskilt vid de fall en kvinna vågar lämna mannen, vilket gör henne extra utsatt i en redan utsatt situation. har som ett av de uttalade jämställdhetspolitiska delmålen att: ”Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor”. Dessvärre vittnar bland annat det våld som kvinnor utsätts för i parrelationer om att regeringen inte lyckats uppnå detta mål. , kriminolog och verksam vid operativa avdelningen, , uttalar sig i och uttalar följande: ”Trots alla lagar som har stiftats till skydd för kvinnor så har inte fallen gått ner. Det är en nyhet i sig. Det har bara malt ut och år in.” Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vad mer, utöver det man redan gjort i frågan, ämnar regeringen göra för att få stopp på våldet i parrelationer? Anser statsrådet och regeringen att det finns anledning att se över och utveckla den strategi man använt sig av, med tanke på att dödsfallen inte gått ned vid makten? Hur ska statsrådet och regeringen arbeta för att garantera kvinnors trygghet i de särskilt utsatta situationer som uppstår när de lämnar en partner?
ip · H810456 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:456 EU-direktiv om minimilöner av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) föreslår ett direktiv om minimilöner, och den svenska modellen för lönesättning står därmed inför ett allvarligt hot. De länder som sätter löner ”uteslutande” genom partsförhandlingar föreslås få ett slags mjukt undantag, och lönerna ska bara regleras av EU i de länder som redan har lagstadgat minimilön. Detta är dock långt ifrån en vattentät garanti. EU-rättsakter får sin verkliga utformning då de tolkas av , och oväntade utfall på detta område har förekommit . För att stoppa direktivet i rådet behöver ungefär en tredjedel av medlemsländerna rösta emot. I finns inte heller någon förståelse för den svenska modellen, och ändringsförslag från om att undanta från arbetsrättslig lagstiftning har fått litet gehör. Majoriteten i tenderar att fokusera på resultat med ringa tanke på negativa konsekvenser för enskilda stater. Majoritetens missriktade välvilja riskerar leda till ändringsförslag om att direktivet ska omfatta fler och att det redan mjuka undantaget vattnas ur ytterligare. Regeringen står därför inför en tuff förhandling. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Är ministern beredd att acceptera undantaget, så som det är formulerat i kommissionens nuvarande förslag? Ser ministern en koppling mellan den sociala pelaren och kommissionens förslag, och hur kommer ministern i så fall att agera för att förhindra framtida negativa konsekvenser av den sociala pelaren? Hur kommer ministern och regeringen att arbeta för att tydliggöra sin inställning i frågan?
ip · H810457 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:457 Postnord och otillåtet cabotage av (SD) till Näringsminister (S) figurerar Postnord i samband med en poliskontroll och återigen är det fråga om ett otillåtet cabotage. befann sig en del av Helsingborgsgruppen i Mölletofta, och lunch togs ett trailerekipage in för rutinkontroll. Dragbilen var rumänsk och trailern var dansk och tillhörde Postnord. Trots att statsrådet vid flertal tillfällen lovat att statliga bolag ska följa lagar och regler och vara föredömen figurerar alltså Postnord i samband med olagliga transporter. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlar transporter som följer gällande regelverk? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att som ägare ingripa mot Postnords uppenbara nonchalans mot lagstiftningen rörande upphandling av transporter?
ip · H810458 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:458 Hållbara finanser och stabila skattebaser av (M) till Finansminister (S) Det är uppenbart att det finns ett inbyggt problem med hela idén med grön skatteväxling. Själva idén med miljöskatter är att de ska leda till att skattebasen minskar. Som beskriver det i sin framtida skattesystem är grön skatteväxling svårare än vad det låter, och en viktig insikt är att en lyckad miljöskatt medför minskade skatteintäkter – inte stigande. Det medför risker för de offentliga finanserna om ett antal små, osäkra och eroderande skattebaser successivt ska utgöra en allt större andel av skatteunderlaget. De skatter som brukar benämnas som miljöskatter inbringar . Regeringens så kallade miljöskatter, som har införts , har även ett annat problem: De skadar legitimiteten för skattesystemet på grund av sin dåliga utformning och medför nya problem för hushåll, företag och människors vardag. Just nu håller regeringen på med för många experiment i skattepolitiken. Det medför en risk för hållbara offentliga finanser och skattesystemets legitimitet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern gjort en analys av vilka risker som regeringens aviserade ”gröna skatteväxling” medför för de offentliga finanserna, och avser hon i så fall att vidta åtgärder mot dessa risker? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga hållbara offentliga finanser framgent?
ip · H810459 · 2021-02-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:459 Andelen svenskar med låg ekonomisk standard av (M) till Finansminister (S) Andelen svenskar med låg ekonomisk standard fortsätter att öka och nådde 2019 den högsta nivån skriver (DN) i en nyhetsartikel. av befolkningen befinner sig i riskzonen för fattigdom, enligt siffror från (), skriver DN. Bland de grupper som har låg ekonomisk standard är ensamstående kvinnor störst , framgår det av samma artikel. Låg ekonomisk standard definieras av SCB som hushåll vars standard är lägre än av medianvärdet i befolkningen. Inkomstskillnaderna ökade enligt den så kallade ginikoefficienten. Den totala ekonomiska standarden ökade också , vilket är den lägsta noteringen lågkonjunktur. I ett skriftligt svar på en skriftlig fråga skriver finansministern: ”har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka den ekonomiska standarden för hushållen i . refererar i sin fråga till SCB:s publicerade inkomststatistik för . fokuserar bl.a. på att andelen individer med en ekonomisk standard lägre än av medianvärdet i befolkningen ökade . Det är viktigt att komma ihåg att politiska reformer har stor betydelse för utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard. Utan aktiva beslut som stärker de lägsta inkomsterna halkar ekonomiskt utsatta grupper efter. Det såg vi inte minst 2006–2010, då alliansregeringens politik ledde till en exempellös uppgång av den ekonomiska utsattheten i . Den successiva utbyggnaden av jobbskatteavdraget bidrog till att allt fler utan förvärvsinkomster, inte minst pensionärer, hamnade under gränsen för låg ekonomisk standard. Andelen under gränsen ökade snabbt från . Den ökning av andelen som vi ser nu är därför inte förvånande. M/KD-budgeten , som en majoritet i ställde sig bakom, var nämligen helt befriad från åtgärder riktade till utsatta grupper. I stället infördes ännu ett jobbskatteavdrag. Regeringen välkomnar nyväckta engagemang i denna fråga. Den politik som presenteras i senaste budgetmotion – ett kraftigt utvidgat jobbskattevadrag och sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen – skulle dock bara bidra till att ytterligare öka den ekonomiska utsattheten.” Detta svar är alltså skrivet av den finansminister som har haft uppdraget . För att öka den ekonomiska standarden för hushållen i är det viktigt att ekonomin växer så att alla får det bättre. Enligt finansministerns svar verkar det som att hon tror/har uppfattat att kvinnor uppbär en arbetslöshetsersättning, men detta tillåter inte regelverket över huvud taget. Mina frågor till finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka den totala ekonomiska standarden för hushållen i , med anledning av att den totala ekonomiska standarden ökade , vilket är den lägsta noteringen lågkonjunktur? Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att fler kommer i jobb, vilket ökar pensionerna i när den ekonomiska tillväxten blir bättre? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka den disponibla inkomsten för de pensionärer – inte minst kvinnor som har arbetat deltid hela sitt liv – som har lägst disponibel inkomst?
ip · H810460 · 2021-02-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:460 Stöd till kultur- och idrottsarrangemang av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) fick många kultur- och idrottsarrangemang ställas in, och både arrangörer och deltagare förlorade pengar. En del stöd har nått fram, men många viktiga arrangemang kommer att ha svårt att överleva om smittspridningen fortsatt innebär begränsningar . har föreslagit ett nytt stöd till kultur och idrott för att de ska kunna överleva om smittspridningen återigen stoppar dem från att genomföras. Det handlar om Brännbollsyran i , Vätternrundan, musikaler, och många fler arrangemang som vi alla vill ha kvar när vi tagit oss igenom pandemin. Jag vet att stora delar av Kultur- och idrottssverige efterfrågar precis ett sådant stöd som föreslagit. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer ministern att jobba för att regeringen ska ansluta sig till det ovan nämnda förslaget från för bättre och mer omfattande stöd för kultur och idrott, eller vad avser ministern att göra för att kompensera och stötta dessa event?
ip · H810462 · 2021-02-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:462 Plastpåseskattens effektivitet av (SD) till Finansminister (S) har anpassat sin politik på området punktskatter för miljövänliga syften utifrån gällande ambitioner på EU-nivå. Den uppställda målsättningen gäller att vi i ska konsumera 40 plastpåsar eller mindre per person . Det står regeringen fritt att välja verktyg för att nå målsättningen, men regeringen har valt punktskatt som metod om nominellt per vanlig plastkasse. Bruttoeffekten när moms räknas in blir de facto egentligen och , och plastpåseskatten slår hårt mot stora barnfamiljer med låga inkomster, något som regeringen medvetet valt att kommunicera till allmänheten. Experter och professionella bedömare med både ämnes- och branschkunskaper har varit starkt kritiska till punktskatten på plastbärkassar. De påtalar flera problem. Bland annat tycks regeringen inte ha tagit i beaktande att reformen leder till större negativa miljöeffekter, vilket kan uppfattas som underligt med tanke på reformens uttalade syfte. Användningen av tygkassar och papperspåsar samt köpta avfallspåsar på rulle, utan miljöpunktskatt, ökar till följd av reformen. Summerat innebär det ökad användning av kassar som leder till större negativ miljöeffekt både sett till produktionsprocessen och sett till återvinning. Det är ett slag mot den cirkulära ekonomin. innebär reformen att skatteintäkterna inte alls blir så höga som regeringen hade hoppats på. Regeringens prognos på för kommer inte att infrias. Redan efter införandet syns indikationer på ett drastiskt tapp om av användningen av plastbärkassar. Beskattningsunderlaget flyttas bort till andra kassar. Sammantaget kan sägas att reformen ser ut att varken gynna miljön eller de offentliga finanserna på ett skäligt sätt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är det ministerns uppfattning att punktskattereformen både varit och även framledes väntas vara framgångsrik, eller kommer ministern att vidta några förändringar?
ip · H810463 · 2021-02-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:463 Framtiden för svenskt skogsbruk av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Miljö- och klimatminister och nyvalda språkröret meddelade i , , att de vill skydda dubbelt så mycket skog som vi gör och att antalet nationalparker ska öka från 30 till 40 stycken. utlovades även att efter mandatperiodens slut ska nyckelbiotopsinventeringen åter komma på plats, något som har gjort det svårt för många markägare att få sålt det timmer de producerar. Miljö -och klimatministern nämner också i artikeln att markägare kommer att kompenseras för sina förluster. Den svenska skogen bidrar med mycket till vårt land. Den bidrar inte bara med en enorm välfärd utan den är en viktig nyckel för att ställa om samhället och få ned utsläppen. Några exempel är att bygga mer i trä, producera biobränslen och ersätta andra fossila produkter. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att det ligger någon konflikt mellan att ta brukbar skog ur drift och att nå våra klimatmål? När kommer det markutbytesprogram som enligt januariöverenskommelsen ska komma till stånd , och hur är det förenligt med vad ministern utlovar i artikeln? Vilken nivå för ersättning avser ministern när han säger att markägare ska kompenseras; avser han då full kompensation enligt det gällande marknadspriset?
ip · H810465 · 2021-02-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:465 Regeringens förtroende för av (SD) till Utrikesminister (S) Inte långt efter utrikesminister besök i valde EU:s utrikeschef att också resa dit i syfte att möta den ryske utrikesministern . Oavsett vad man initialt har tyckt om Borrell som person eller hans politik råder det en ganska bred enighet om att detta besök på intet sätt kan ha ansetts som särskilt lyckat, i synnerhet inte ur ett EU-perspektiv. När man sitter på den position som Borrell förväntas tydlighet när man genomför den här typen av resor – tydlighet i var man står i olika frågor samt vilka värden man företräder – och det borde rimligtvis ha gjorts en konsekvensanalys i samband med genomförandet av resan. Inget av detta verkar ha varit fallet. I stället vet vi som bekant att en av EU:s främsta företrädare lyckas med att själv bidra till att unionen underminerades. Att även en högt uppsatt företrädare kan begå misstag och göra fel är en sak, men att misslyckas så kapitalt så som Borrell har gjort är helt enkelt inte acceptabelt. EU är, vare sig man vill eller inte, en central utrikes- och säkerhetspolitisk plattform för , liksom för våra grannländer. De värden som utrikeschefen ska stå för, var som bortblåsta. Utrikesminister önskas svara på följande frågor: Kände ministern till resa till , och hur såg hon i sådana fall på den? Vilka konsekvenser kommer resan att få för EU respektive för relationen mellan och , enligt ministern? Har ministern framfört några synpunkter till kommissionen och i sådana fall vilka? Hur ser ministern på de avgångskrav som ställts mot , stöder hon dessa eller har förståelse för dem?
ip · H810466 · 2021-02-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:466 Unga vuxna på bostadsmarknaden av (SD) till Statsrådet (MP) Bostadsbristen i kombination med höga priser på bostadsrätter i storstäderna har försatt unga vuxna som vill flytta hemifrån i en svår situation. Man saknar ofta den kontantinsats som krävs för ett inträde på bostadsmarknaden i våra mest snabbväxande och arbetsintensiva regioner, alternativt begränsas man av i vissa fall orimliga kreditrestriktioner. har hushållen i många fall bra kassaflöden och skulle därmed klara löpande boenderelaterade utgifter. Den primära tröskeln för gruppen unga vuxna är därför finansieringen av kontantinsatsen. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en utredning, Förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden, för att se över hur man kan underlätta för förstagångsköpare att komma in på bostadsmarknaden samt inom ramen för uppdraget föreslå hur ett statligt startlån bör utformas för gruppen. har drivit förslaget om startlån i , och vi ser därför positivt på tillsättandet av denna utredning men saknar ändå en viktig komponent. Det statliga startlånet är en reform som är nära besläktad med det statligt finansierade bosparandet och kan kombineras ihop med detta för full effekt. Statligt finansierat bosparande innebär att unga vuxna, till exempel 18–, ska kunna spara till en kontantinsats med särskilda skatteregler. Utformningen av sparformen kan liknas vid ett inverterat ränteavdrag, men i stället för återbäring på lånet får man tillbaka på sparandet. På så sätt kan unga vuxna snabbare bygga upp en kontantinsats för ett första bostadsförvärv. Tre av fem norrmän i åldern 17–33 använder denna sparform, och liknande modeller finns också i , och . Min fråga till statsrådet är därför följande: Är regeringen beredd att ge utredningen ett tilläggsdirektiv med uppdraget, alternativt ge en ny utredning i uppdrag, att utreda hur ett statligt finansierat bosparande kan utformas?