ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810543 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:543 Framtiden för biståndet av (M) till Statsrådet (MP) FN:s Agenda 2030 är i mångt och mycket en tillväxtagenda. Den tydliggör tillväxtens centrala betydelse för att nå de 17 globala målen om att bekämpa fattigdom och hunger, att säkerställa en god utbildning för alla och att främja fredliga samhällen. Bland flera av de 169 delmålen i agendan tydliggörs ett viktigt fokus på tillväxt i de fattigaste länderna och att småskaligt jordbruk ska förmå skala upp sin produktion. Det blir i Agenda tydligt hur en politik med fokus på tillväxt är centralt för att kunna lyfta människor ur fattigdom. Endast så kan målen realiseras. Pandemin har ju inte på något sätt gjort det enklare att förverkliga Agenda 2030. Det är i sammanhanget viktigt att konstatera att svenska företag spelar en central roll i arbetet med att nå de globala målen. Framgångsrika vacciner, innovativa lösningar för klimatet och smarta digitala lösningar för sjukvården skapas av privata företag. Forskning visar att den ekonomiska tillväxten till ytterst liten del är biståndets förtjänst. I stället skapas utveckling av allt bredare ekonomier där jordbrukets roll krymper och andra samhällssektorer växer. Jobb skapas till inom den privata sektorn, varav i små eller medelstora företag. Åtgärder för att främja ekonomisk tillväxt, internationell handel och förbättrat företagsklimat är helt avgörande för att nå biståndspolitikens mål: att utrota fattigdom och förtryck. Länders deltagande i WTO är därför viktigt, och där kan ett land som spela en stor roll. Även de så kallade remitteringarnas betydelse måste betänkas. Det är pengar som i många länder är viktigare än internationellt bistånd. Remitteringarna och dess storlek är starkt beroende av god internationell ekonomisk tillväxt. Det är vidare betydelsefullt att i större utsträckning villkora biståndet. Det är en omfattande utmaning att vissa länder inte tar emot egna medborgare som blivit utvisade från . Länder som genom sitt agerande bidrar till att skapa problem i bör inte ta emot svenskt bistånd. Resurserna är begränsade, och då bör de länder prioriteras som markerar vilja till samarbete och genuint utbyte. Dit torde höra att man på alla sätt gör det möjligt för egna medborgare utvisade från kan återvända hem. För att nå ett biståndsoberoende och därmed gå mot ökad handel krävs ett reformerat bistånd och en förmåga till nyfikenhet, nytänkande och innovation. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att gå mer mot handel, eller avser statsrådet att fortsatt bejaka den traditionella biståndspolitiken? Finns det skäl att göra en positionsförflyttning inom biståndet? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att det svenska biståndet i större utsträckning ska kunna villkoras? Hur kommer statsrådet och regeringen att främja förverkligandet av FN:s Agenda 2030 genom att arbeta för global tillväxt?
ip · H810544 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:544 Samverkan mellan humanitärt och långsiktigt utvecklingsbistånd av (M) till Statsrådet (MP) internationella bistånd inleddes . har världen förändrats i snabb takt och det skapar nya utmaningar och förutsättningar för utveckling. har en unikt stor biståndsbudget. Den motsvarar nästan halva EU:s budget för bistånd, och i antal kronor lägger svenska skattebetalare mer pengar än till exempel medborgarna i , trots att det är ett land som har så stor ekonomi som . skrev och i en debattartikel på att nya strategi ska fyrdubbla Sidas resurser till och ge dem ett bredare mandat i utifrån tre mål: fred och inkluderande samhällen, stärkt respekt för mänskliga rättigheter och ökad tillgång till grundläggande samhällstjänster. Artikeln är ett exempel på regeringens prioriteringar inom bistånd- och utvecklingspolitiken. Humanitärt bistånd, eller katastrofbistånd som det också kan kallas, är biståndets kärna med ett tydligt mervärde. I ljuset av att de humanitära behoven ökar och är ständigt underfinansierade, finns anledning att ytterligare stärka humanitära bistånd men också att kraftsamla för reformer som ökar effektiviteten. har den allmänna debatten fokuserat på hur mycket pengar lägger på bistånd och i alldeles för liten utsträckning handlat om vilket resultat biståndet ger eller vad som ska uppnås genom det. Vad gäller samverkan mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd handlar det i grunden om att sätta resultat i fokus och i förlängningen om att se till att våra resurser används optimalt och att biståndsmedel i så stor utsträckning som möjligt går till de mottagare de är ämnade för. Med anledning av ovan önskar jag fråga statsrådet : Vilka initiativ kommer statsrådet att vidta för att stärka effektiviteten i svenskt bistånd och stärka samarbetet mellan det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet?
ip · H810545 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:545 Korruption inom biståndet av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen skriver i budgeten att biståndet ska arbeta efter mer-för-mer-principen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. I budgeten skriver man ”Mot bakgrund av den negativa utvecklingen i många länder ser regeringen över hur ökade krav kan ställas på de länder som mottar svenskt bistånd att leva upp till rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt ska stödet till staten minska vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati.” Att biståndet i större utsträckning ska arbeta efter mer-för-mer-principen är en välkommen utveckling. Den demokratiska utvecklingen i många av de länder har utvecklingssamarbete med är mycket oroande, och det är viktigt att från svensk sida markera när utvecklingen går åt fel håll. Ett annat område som är ytterst problematiskt i många av de länder har utvecklingssamarbete med är graden av korruption. Sida hänvisar på sin webbsida till ny forskning som visar att korruptionen har svårare och mer långtgående konsekvenser än vad som tidigare befarats. Myndigheten uppger att samband finns mellan länders utvecklingsnivå och graden av korruption. Korruption hämmar ekonomisk tillväxt och hejdar fattiga länders utveckling och fattigdomsbekämpning. Detta leder i sin tur till försvagad tillit bland medborgare, att demokratin urholkas och att den negativa spiralen riskerar att fortsätta nedåt. Givet korruptionens negativa inverkan på utveckling borde mer-för-mer-principen också gälla graden av korruption i de länder och organisationer samarbetar med inom biståndet. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Vilka initiativ kommer statsrådet att vidta för att stärka arbetet mot korruption inom biståndet?
ip · H810546 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:546 Förändringar i omställningsstödet av (M) till Näringsminister (S) Regeringens beslut om att förlänga det så kallade omställningsstödet till företagen med ikraftträdande skapar med det nya kriteriet en problematik för företag som arbetar på basis av säsonger. Beräkningar i underlagen är nu annorlunda jämfört med tidigare stödperioder, och det är företagens fasta kostnader som ligger till grund för att man sedan drar av för täckningsbidrag som företagen fått från sin försäljning . Regeringen skriver på sin hemsida att beräkningarna beror på för den här typen av stöd. Vidare skriver regeringen att modellen bedöms vara mer förmånlig för de flesta företag jämfört med vad som gällt tidigare. Detta gäller dock inte alla företag. De som befinner sig inom branschen besöksnäring ramlar mellan stolarna i detta nya förslag. Med tanke på att ett antal länder i också har en besöksnäring där det under högsäsonger kommer in goda intäkter under normala år, så att företagen kan slå ut pengarna på de säsonger då det i stort sett inte finns några intäkter, så framstår det som märkligt att inte sådana företags förutsättningar finns med i omställningsstödet. Branschen går på knäna i vårt land, och det blir de som också hamnar vid sidan av med omställningsstödet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta initiativ i linje med att dessa företag fortsatt ska kunna komma ifråga för stöd och inte hamna mellan stolarna?
ip · H810547 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:547 Fiskeförbud av (M) till Statsrådet (S) Havs- och vattenmyndigheten, som arbetar med frågor för regeringen med bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag, hav och fiskeresurserna, har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till fiskeregleringar i alla svenska skyddade områden. Ett av förslagen är ett förbud riktat mot fritidsfisket. Myndighetens förslag innebär att allt fiske i de havsområden som tillhör de nordvästligt belägna skånska kommunerna förbjuds. Det innebär att totalförbjuda allt garnfiske utanför Bjäre- och , runt och i . Det småskaliga kustnära husbehovsfisket som myndigheten vill förbjuda utgör en viktig del av den svenska kulturhistorien. Levande landsbygd och kust påverkas därmed negativt. Det är förbjudet att fiska i större delen av naturreservatet skånska . Kulla- och förlorade av sina fiskevatten när reservatet infördes. Myndigheten lyfter fram olika bevarandevärden i sitt förslag såsom förekomsten av tumlare, knubbsäl och gråsäl. Men enligt den så kallade rödlistan som publicerades betraktas både tumlare och knubbsälar som livskraftiga i , och gråsälen likaså. I en tidigare fråga om fisket i nordvästra till statsrådet har jag fått följande svar: ”Regeringen har sammantaget vidtagit flera åtgärder som syftar till att småskaliga fiskare ska få bättre förutsättningar att på lång och kort sikt kunna fortsätta bedriva och utveckla sin verksamhet i syfte att bidra med positiva effekter för kustsamhällena.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att beslut beaktar att säkra husbehovsfiske i skyddsområden för att på så sätt bidra till att värna kulturhistoria, landsbygd, miljö och kust?
ip · H810548 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:548 Formuleringar om det säkerhetspolitiska läget av (M) till Försvarsminister (S) I grunden finns en bred uppslutning bakom den försvarspolitiska inriktningen . Skillnaderna är inte så mycket koncentrerade kring vad som ska göras utan i vilken takt och med vilken ekonomi. Med betydligt högre ekonomiska nivåer, särskilt bortom 2025, skapas reella förutsättningar för de investeringar i försvarssatsningar och materielbeställningar som svensk säkerhet kräver. Det finns fortfarande en betydande risk att försvaret givet ambitionsnivån underfinansierats. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen återger regeringen som politisk bedömning för de satsningar som görs formuleringar som Försvarsberedningen under bred politisk uppslutning mejslade fram: ”Det säkerhetspolitiska läget i närområde och har försämrats. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i närområde.” Vad som står att läsa på sidan 26 i den försvarspolitiska propositionen är en god och stabil grund att stå på. I årets utrikesdeklaration, framlagd och därmed endast cirka efter regeringens försvarspolitiska proposition, används en helt annan formulering: ”Det säkerhetspolitiska läget i närområde och har försämrats. Som ett svar på utvecklingen sker en historisk satsning på totalförsvaret och ett fortsatt stärkande av våra internationella försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.” Två viktiga och centrala dokument från regeringens sida använder sig av helt olika formuleringar. Den ena åtnjuter ett brett parlamentariskt stöd genom att vara förankrad i Försvarsberedningen. Den andra är något ensidigt framtaget av de två regeringspartierna. Detta skapar osäkerhet och oklarhet om vad som verkligen gäller och kan anses vara den svenska linjen. Mina frågor till försvarsminister : Gäller den politiska bedömning som görs i regeringens proposition om försvarspolitisk inriktning 2021–2025 som vilar på det Försvarsberedningen ställt sig bakom i bred politisk enighet? Hur förhåller sig denna formulering till det som anförs i regeringens utrikespolitiska deklaration framlagd ? Tänker ministern verka för att regeringen framför enhetliga formuleringar vad gäller det bedömda säkerhetspolitiska läget för för att undvika osäkerhet och oklarhet?
ip · H810549 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:549 Situationen i av (C) till Utrikesminister (S) har mer än passerat sedan fuskvalet i . Alltsedan 1994 har suttit på presidentposten. Valet var varken fritt eller rättvist. , som alltjämt bebor presidentpalatset, saknar legitimitet. Det belarusiska folket har på ett imponerande brett och fredligt sätt visat ett mycket brett motståndet mot det som skedde och krävt fria och rättvisa val och att lämnar den post han klamrar sig fast vid. Vi har mött och följt det modiga agerandet från såväl ung som gammal. Inspirerats av kvinnornas ledarskap för protesterna och hur de trots fortgående trakasserier, gripanden, tortyr och övervåld från säkerhetstjänst och polisstyrkor fortsätter sin kamp. Sedan utrikesrådets och Europeiska rådets förra möte har ytterligare gripanden av journalister och civila ägt rum. Sedan förra mötet har 14 kvinnor mellan gripits och dömts till böter efter att på ett pendeltåg tyst läst belarusiska böcker som en protest. Vi vet att tiotusentals personer har gripits och att än fler har trakasserats och hotats. Alltjämt finns det hundratals politiska fångar, varav en är . Kravet på att de måste släppas fria måste drivas tydligt från EU. den 24–äger rum med den belarusiska till minne av kortlivade fria republik 1918 – som väntas leda till nya övergrep från regimen och till nya modiga protester mot det illegitima styret i . måste inför kommande EU-möten driva kravet på förstärkta sanktionerna gentemot de ansvariga och då säkra att täppa igen de luckor som följer på nuvarande sanktioner mot de ytterst ansvariga för utvecklingen. Med hänvisning till vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att kräva att sanktionerna nu breddas för att tydligare träffa direkt ansvariga för såväl det illegitima valet som det övervåld mot fredliga protester som drabbar det belarusiska folket? Är ministern beredd att nu kräva att breddas för att träffa systematisk korruption och penningtvätt för att förhindra straffrihet? Vilka åtgärder anser ministern kan vidtas för att öka trycket på regimen att släppa de politiska fångarna?
ip · H810550 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:550 Regelförenklingar för näringslivet av (KD) till Näringsminister (S) Vi har tidigare kunnat följa näringsminister förenklingsresa. Från gick en strid ström av pressmeddelanden som närmast var att likna vid en digital resedagbok. Jag tycker att det är lovvärt av näringsministern att intressera sig för perspektivet hur politiken kan förenkla för näringslivet och underlätta företagande i vårt land, med ett särskilt fokus på småföretagandet. Men sedan förenklingsresan var avklarad blev det väldigt tyst från . För att vi inte ska behöva vänta på ministerns eventuella memoarer för att få veta vad som blev det faktiska utfallet finns det behov av att ställa några frågor. Jag vill ta ett avstamp i . Där går igenom medlemsländernas arbete med god styrning och regelgivning. Till riktades två specifika rekommendationer. Den första handlar om att utöka arbetet med utvärdering av regelverk genom att göra djupgående översyner inom olika sektorer och policyområden. Den andra handlar om att skapa en gemensam webbportal som kan användas när det gäller konsultationer om regler, ta del av regler och förslag etcetera. Näringsminister borde ha hunnit packa upp väskan från sin förenklingsresa för länge sedan, och vi är många som väntar på resultatet av de erfarenheter han fick under sin turné. Inte minst borde rekommendationen om att kunna skapa en gemensam digital ingång för att öka transparensen och möjliggöra för en företagare att hitta allt på samma ställe vara genomförd för länge sedan. Ministern sa att det skulle vara klart inom loppet av några månader. har det gått vi skrev . Jag förstår att mycket kraft har fått läggas på att hantera den pågående pandemin. Men desto viktigare då att regeringen skyndsamt tar initiativ till att skapa ett regelverk som gör det lättare att starta och driva företag i vårt land. För att vi ska komma starkare ur dagens ansträngda läge behöver det hända saker, och de behöver hända . Mot denna bakgrund vill jag fråga näringsminister : Är regeringen på väg att lägga fram förslag som syftar till att möta de två rekommendationer som gav i sin ? Finns det några andra initiativ på gång som bottnar i de erfarenheter som gjordes under den så kallade förenklingsresan?
ip · H810551 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:551 Åtgärder mot allvarliga fordonsbrister av (SD) till Infrastrukturminister (S) Trafiksäkerhet är viktigt, och arbetet med att säkerställa hög säkerhet får aldrig avstanna. När det gäller tunga fordon är det än viktigare att dessa är i gott skick och uppfyller kraven vad gäller bromsar, däck, axelinfästningar, balkar och andra viktiga komponenter. Att fordonen uppfyller kraven på tekniska funktioner är viktigt, men lika viktigt är att det inte förekommer överlastade fordon i trafiken. Ett överlastat fordon påverkar inte enbart hållfastheten på själva fordonet, det påverkar också vägkroppen och innebär att vägnätet slits hårt. De seriösa åkeriföretagen får allt svårare att konkurrera med aktörer som inte säkerställer fordonets tekniska egenskaper och dessutom kör med kraftigt överlastade fordon. Polisens kontroller i exempelvis och visar hur omfattande bristerna på tunga fordon är. Ofta är det utländska fordon som har undermåliga däck, dåliga bromsar eller andra allvarliga tekniska brister. Det förekommer naturligtvis även svenska fordon på vilka man upptäcker allvarliga brister vid besiktning eller flygande inspektion. Oaktat om det är fråga om svenska eller utländska fordon som framförs med allvarliga brister eller överlast är det ett hot mot trafiksäkerheten och sliter på vårt gemensamma vägnät. De som kraftigt åsidosätter regelverket och har satt i system att fuska är ett problem för det seriösa företagandet inom transportnäringen. Tekniska brister och kraftigt överlastade fordon är också ett allvarligt hot mot trafiksäkerheten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att minimera antalet fordon med allvarliga tekniska brister på landets vägar och därmed säkerställa trafiksäkerheten samt för att minska antalet överlastade fordon på landets vägar?
ip · H810552 · 2021-03-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:552 En hållbar återstart av kollektivtrafiken av (V) till Infrastrukturminister (S) Under pandemin har av kollektivtrafikens resenärer försvunnit. Vill vi på allvar minska transportsektorns utsläpp är det hög tid att se till att alla hittar tillbaka och att vi dessutom ökar andelen som reser kollektivt. Vi behöver investera mer pengar för att göra kollektivtrafiken tillgänglig och attraktiv för breda folklager. Regeringen har anslagit 3 respektive i stöd till kollektivtrafiken, men underskotten för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna är mycket större än så. Vill vi att kollektivtrafiken ska återhämta sig måste de regionala kollektivtrafikmyndigheterna få ett större tillskott än vad regeringen beslutat om. Men regeringen skulle också kunna bidra till kollektivtrafikens återhämtning genom att underlätta för nyinvesteringar av bussflottorna. kommer en stor del av de dryga 14 000 bussar som rullar i att förnyas. Med ett större statligt investeringsstöd än skulle merparten av dessa bussar kunna köpas in som elektriska bussar. I har och bussbolaget investerat i 145 nya elbussar som börjat rulla på 34 helt elektrifierade linjer i andra stad. Bussflottan blir, tillsammans med 70 inköpta elbussar, största helt elektrifierade bussflotta. Var tredje bussresa i görs nu helt utan utsläpp, buller och skakningar – till både resenärernas och busschaffisarnas stora glädje. har sökt pengar från regeringens elbusspremie för att delfinansiera inköpet av elbussarna. är det oklart hur mycket pengar som kommer att betalas ut. Dessvärre har regeringen försämrat elbusspremien. Regeringen har sänkt stödbeloppet från 20 till endast max av inköpskostnaden för elfordonet. Dessutom finns endast avsatta för elbusspremien, och en aktör kan högst söka . Om vi vill att en stor del av bussflotta ska elektrifieras är det uppenbart att det behövs mer pengar. Som en del av en hållbar återstart av svensk ekonomi vore det mycket väl investerade pengar att kraftigt höja elbusspremien. Då skulle de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och bussbolagen få det viktiga incitament de behöver för att köpa in nya utsläppsfria elfordon. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att höja elbusspremien? Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta en hållbar återstart av svensk kollektivtrafik?
ip · H810554 · 2021-03-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:554 Enhetliga bedömningar inom sjukförsäkringen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har under hela det gångna året genom hela covid-19 pandemin lappat och lagat och ofta agerat senfärdigt för att begränsa de skador som pandemin orsakat såväl enskilda människor som näringsidkare och andra verksamheter. Det råder stor förvirring om vilka stöd som ska användas, och utbetalningarna dröjer. Samma mönster går att skönja inom sjukförsäkringen. Regeringen har, ofta efter initiativ från och andra oppositionspartier, infört olika förmåner eller genomfört förändringar inom befintliga, med anledning av covid-19. Förvirring uppstår dock i fråga om vilka stöd och intyg som ska användas vid respektive situation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder på sjukförsäkringsområdet för att tydliggöra vilka regler som är tillämpliga i olika fall och vilka intyg om ska anvädas, i syfte att förbättra förutsättningarna för enhetlighet i bedömningar?