ip · H910221 · 2021-12-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:221 Fördraget om icke-spridning av kärnvapen av (V) till Utrikesminister (S) Den 4–hålls den tionde konferensen angående fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT). Konferensen, som hållits , syftar till att utvärdera hur avtalet efterlevs. Det är nu atombomberna fälldes över och , men kärnvapen är fortfarande en viktig del i många länders försvarsdoktrin. har ett förflutet av aktivt arbete för nedrustning i allmänhet och kärnvapenavrustning i synnerhet. Genom historia av militär alliansfrihet finns en unik röst som bör användas än tydligare för en global kärnvapennedrustning. som det är positivt att konferensen blir av, efter att först ha planerats genomföras , skapar pandemin fortsatt uppenbara problem för dess genomförande. Civilsamhällsorganisationers möjlighet att delta är kraftigt begränsad, vilket riskerar att försvaga diskussionerna, utvärderingen och den demokratiska kontrollen. Konferensens utformning blir därför viktig för att den inte ska utvecklas till ett alltmer elitistiskt evenemang. Kärnvapenfrågan är alltjämt högst aktuell inom säkerhetspolitiken. Den spända relationen mellan och Nato riskerar att bidra till en ökad tilltro till kärnvapnens avskräckande förmåga med upprustning och terrorbalans som följd. I sin årsbok konstaterar fredsforskningsinstitutet att även om antalet kärnvapen minskar något i världen så fortsätter alla stater som innehar kärnvapen att modernisera sina vapenarsenaler. Att och som tillsammans innehar av alla kärnvapen fortsätter att modernisera sina stridsspetsar skapar osäkerhet i omvärlden. Till det kommer den tilltagande oron för och försök att skaffa och utveckla kärnvapenförmåga. Överenskommelser om kärnvapenfria zoner är ett av de allra mest effektiva verktygen mot kärnvapen och mot kärnvapenspridning. Om länder kan vara förvissade om att andra stater inte håller kärnvapen dämpar det viljan att skaffa egna. Stora delar av världen omfattas redan av kärnvapenfria zoner eller zoner fria från massförstörelsevapen. Det gäller exempelvis , , och . har flera förslag för att utveckla det nordiska samarbetet med samma mål. bör arbeta för att såväl och som blir kärnvapenfria zoner. Ett viktigt initiativ är att inrätta en kärnvapenfri zon i . , vid , beslutades att skulle göras till en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen. vet vi att har kärnvapen och att Nato placerat kärnvapenstridsspetsar i . Den bristande implementeringen av en zon i lär bli en fråga vid denna översynskonferens. Inför konferensen har regeringen lanserat Stockholmsinitiativet där 16 länder från olika delar av världen deltar för att blåsa nytt liv i diplomatin, stärka icke-spridningsfördraget NPT och se till att utvecklingen på vägen mot nedrustning går framåt. Så länge stormakter och försvarsallianser bygger sin säkerhetspolitik på kärnvapenavskräckning hotas mänskligheten av en total förödelse. Fördraget om ickespridning av kärnvapen kan användas som ett verktyg för att styra säkerhetspolitiken bort från avskräckning, även om det också kritiserats för att cementera skillnaderna mellan stater som har kärnvapen och de som inte har. förväntar sig att deltar engagerat och driver på för att de officiella kärnvapenstaterna tydligt ska nedrusta sina kärnvapen, vilket just fördraget stipulerar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Förutom att ministern och regeringen driver Stockholmsinitiativet, vad är nationella prioriteringar gällande kärnvapennedrustning? Hur kommer det sig att det i Stockholmsinitiativet saknas en punkt om kärnvapnens humanitära konsekvenser, och hur avser ministern och regeringen att driva att dessa viktiga aspekter återfinns under konferensen samt i dess slutdokument? Avser ministern att på lyfta vikten av kärnvapenfria zoner och den bristande implementeringen av en sådan i ? Hur avser ministern att implementera Stockholmsinitiativet och stärka mobiliseringen kring nedrustning?