ip · H91094 · 2021-11-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:94 Sänkta hastighetsbegränsningar och en levande landsbygd av (SD) till Näringsminister (S) sänktes hastighetsbegränsningarna statlig väg som ett led i tillämpning av de riktlinjer regeringen givit myndigheten. Hastighetssänkningarna genomfördes enligt principen att alla vägar med ”måttlig eller betydande trafik” ska ha en högsta hastighet om om de saknar mittseparering. Detta är således en direkt konsekvens av frånvaron av sådana investeringar i väginfrastrukturen som är nödvändiga för att möjliggöra bibehållna hastighetsbegränsningar på landets vägar. Hastighetssänkningen genomfördes på vägsträckor i hela , från i söder till i norr. Detta skedde inte sällan i regioner som präglas av långa avstånd, gles befolkning, utarmad samhällsservice och avflyttning. Från politiskt håll i berörda kommuner och regioner framfördes hård kritik mot beslutet, detta då sänkta hastighetsbegränsningar leder till längre arbetspendlingstider och försämrad tillgänglighet. Därmed har det en hämmande inverkan på de initiativ som tagits för att skapa förutsättningar för en god regional tillväxt. I en skriftlig fråga till infrastrukturminister uttryckte jag farhågor om att den hastighetssänkning på vårt vägnät som påbörjades bara skulle vara en början på mer omfattande hastighetssänkningar på vägar i hela landet. Jag menade då att det fanns en risk för att vi framgent skulle komma att få bevittna genomföra fler sänkningar av hastighetsbegränsningarna på vårt vägnät. Jag konstaterar nu att mina farhågor inte var obefogade. Återigen planerar omfattande hastighetssänkningar på vägar, främst i glesbygdslän. ligger tyngdpunkten på , och . Än en gång framförs synnerligen hård kritik mot beslutet från politiskt håll. På kunde man läsa en debattartikel i vilken 43 kommun- och regionpolitiker i södra och kritiserar planerna och menar att bidrar till att bromsa utvecklingen i deras del av landet. Om man ska tro på slutsatserna i den rapport från Transportföretagen som släpptes är inte oron för att fler och mer omfattande sänkningar av hastighetsbegränsningarna ska komma att genomföras obefogad. De menar nämligen att kommer att fortsätta med sitt arbete med att sänka hastighetsbegränsningarna och att så mycket som väg kan komma att ha fått sänkta hastigheter om inte tillräckliga satsningar på trafiksäkerhetshöjande åtgärder genomförs. Eftersom många av dessa hastighetssänkningar genomförts och kommer att genomföras i regioner som präglas av långa avstånd och brist på välfungerande kollektivtrafik slår de hårt mot människor och företag som bor och verkar där. Många av de argument och omständigheter som framförs i kritiken från kommun- och regionalpolitiskt håll är kända och borde därmed inte vara obekanta för regeringen. Med tanke på att regeringens senaste inriktningsbeslut för satsningar på infrastruktur med det ambitiösa namnet Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela slår fast att en god transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet ska säkerställas torde det vara hög tid för regeringen att agera. Om hela landet ska ha förutsättningar att leva och utvecklas måste omfattningen av såväl genomförda som av dem planerade, hastighetssänkningar av våra vägar begränsas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern och regeringen på landsbygders möjlighet till utveckling och välmående med eftersatt väginfrastruktur som leder till sänkta hastighetsbegränsningar och därmed ökade restider? Hur ser ministern och regeringen på förutsättningarna att stärka landsbygdens attraktionskraft för boende, företagande och turism om restiderna avsevärt förlängs till följd av omfattande hastighetssänkningar? Hur ser ministern och regeringen på sambandet mellan en väl fungerande väginfrastruktur och förutsättningarna för en god regional tillväxt, och vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som har framförts?