ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810382 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:382 Rapportering till nötkreatursregistret av (KD) till Statsrådet (S) För den som håller nötkreatur föreligger skyldighet att rapportera uppgifter till nötkreatursregistret . Rapportering ska göras vid födslar, försäljning och export, köp och import, slakt på ett slakteri, slakt av djur för egen konsumtion, avlivade eller självdöda djur, vid tillfällig förflyttning till annan djurhållare samt om djur tillfälligt tas emot från en annan djurhållare. Kalvar ska rapporteras efter sin födsel, och övriga händelser måste rapporteras in efter att de inträffat. Om djurhållaren inte rapporterar till CDB efter en in- eller uthändelse går djurhållaren miste om det nötkreatursstöd som djuret betingar. gäller att om du mottar ett nötdjur som den tidigare ägaren försenat rapporterat in till CDB mister du kreatursstödet för djuret. Man kan alltså också ärva någon annans förseelse. implementeras en diger sanktionsskala vid den händelse att du själv inte skulle hinna rapportera in en uppgift. innebar en rapportering som överskridit tidsgränsen att du miste kreatursstödet för det aktuella djuret. infaller dessutom ett avdrag på nötkreatursstödet för de djur som överskridit tidsgränsen. Om du äger tio djur och får ett elfte som du missar att rapportera inom tidsgränsen mister du kreaturstödet för det elfte djuret och drabbas dessutom av ytterligare ett avdrag. Du får då kreatursstöd endast för nio djur. Skalan växer sedan beroende på hur många djur du missat att rapportera, såtillvida att du kan drabbas av fullt avslag och sanktionstrappa innan du kan bli aktuell för nytt kreatursstöd. Som så mycket annat har sanktionsskalan sitt ursprung i , som vill att incitamenten för att rapportera ska vara motiverande. Att myndigheten vill känna till nötbesättningens sammansättning har också stöd i vår egen lagstiftning och motiveras med erfarenheter kring smittor som galna ko-sjukan. Men för våra bönder framstår hetsen att rapportera in uppgifterna till CDB som en kontrast till det flertal år de själva får gå och vänta på utbetalningar av stöd. Det sällar sig också till allt annat man som lantbruksföretagare måste rapportera och redovisa. För många som verkar som lantbruksföretagare innebär indragna stöd tunga slag mot en redan skör lönsamhet. För mig framstår det här och andra påbud av byråkratin som kontraster till den livsmedelsstrategi vi alla här i arbetar för. Vi strävar i enlighet med livsmedelsstrategin efter en förenklad tillvaro som djurhållare, och även om motiven för den kunskap som ska samlas i nötkreatursregistret kan vara goda är den stränga sanktionsskalan och tidsgränsen för rapporteringen försvårande för djurhållaren. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att mot bakgrund av det som framförts ta några initiativ för att utarbeta lättnader för i förhållande till påbud om sanktionsskalan för sent inlämnade uppgifter till ? Har statsrådet gjort ställningstagandet att den här sortens påbud harmonierar med den av antagna livsmedelsstrategin?
ip · H810383 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:383 Fastspänning som tvångsåtgärd inom psykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Fastspänning, även kallat bältesläggning eller bältning, är en akut tvångsåtgärd som används inom psykiatrin och innebär att patienten blir fastspänd genom tvång. Åtgärden kombineras ofta med tvångsmedicinering där antipsykotiska, ångestdämpande och lugnande preparat är vanligt förekommande. Omständigheter där fastspänning anses kunna vara en motiverad åtgärd kan härledas till fall där patienten exempelvis inte vill ta emot vård som är livsnödvändig eller att det finns risk för att patienten skadar sig själv eller innebär en fara för andra personer. Enligt användes fastspänning som tvångsåtgärd inom svensk psykiatri vid 3 820 tillfällen , och det var 1 348 patienter som blev utsatta för tvångsåtgärden. Bältesläggning som tvångsåtgärd regleras i lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV). fastslår att tvångsvård ska vara en sista åtgärd när alla andra alternativ har uttömts. I det fall en bältesläggning varar i en period som är längre än måste detta rapporteras till Inspektionen för vård och omsorg (). förekom det 197 sådana fall, och det var 141 patienter som drabbades. Regeringen har genomfört förändringar i lagen om psykiatrisk tvångsvård och lagen om rättspsykiatrisk vård, vilket verkställdes . Dessa förändringar var avsedda för barn inom den psykiatriska tvångsvården, med syftet att minska förekomsten av tvångsåtgärder bland barn och unga som vårdas enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Förändringarna ska enligt regeringen även verka för att stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för de barn som tvångsvårdas. Vad det gäller bältesläggning som specifik åtgärd vid tvångsvård av barn och unga inom psykiatrin har regeringens förändringar inneburit en särreglering av tvångsåtgärden för patienter . Fastspänning med bälte ska bara få ske i undantagsfall och i högst , i stället som varit aktuellt. ska likaså underrättas när en patient har blivit utsatt för tvångsåtgärder vid fler än tre tillfällen . Fastspänning är en integritetskränkande åtgärd som kan vara väldigt traumatisk för den som blir utsatt. Tvångsåtgärden kan leda till följder som posttraumatiskt stressyndrom och även innebära svåra bestående men för den som blir utsatt. Det har även förekommit dödsfall i samband med fastspänning. Tvångsåtgärden uppfattas som kontroversiell och kan anses vara både förlegad och inhuman. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att fastspänning som tvångsåtgärd inom psykiatrin ska fasas ut helt?
ip · H810384 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:384 Dröjsmål gällande krisstöd till företag av (M) till Näringsminister (S) Smittspridningen av covid-19 är nu inne i en andra och mycket kraftig våg. Redan hårt trängda företag har hamnat i ett mycket svårt läge som väntas bli ännu värre med ytterligare långtgående restriktioner i och med den nya pandemilagen. hade företag ekonomiska reserver som helt saknas. Regeringen är gång på gång för långsam med att fatta beslut och vidta åtgärder för att hantera coronakrisen. När stödåtgärder väl kommer är de otillräckliga och präglas av byråkrati och krångel. Handläggningstiderna, framför allt vad gäller korttidspermitteringarna, har för många företag blivit ett allvarligt problem. Jag har varit i kontakt med företagare som är desperata och känner en stor frustration över detta. vittnar om att de väntat i över på klartecken från om fortsatt korttidspermitteringsstöd. Det finns exempel på att företag lånar i förhoppningen om att de ska få krisstöd men utan att veta säkert. En del företag börjar till och med friställa personal för att de inte längre klarar att vänta på utbetalt krisstöd. Då blir den redan höga arbetslösheten ännu högre. Om handläggningstiderna fortsätter vara alltför långa riskeras åtskilliga jobb som hade kunnat räddas. Detta behöver åtgärdas omgående. Självklart ska medvetet fusk och kriminella handlingar bekämpas. Men den ökade byråkratin och det regelkrångel som regeringen infört leder nu till ökad arbetslöshet och en mycket svår ekonomisk situation för många företag. Byråkrati får inte förhindra att vi räddar jobb och företag. Fokus bör vara att minska regelkrångel inför utbetalning av stöd för korttidspermitteringar och i stället bör omfattande efterkontroller genomföras. Regeringen bör även göra en snabb översyn vad gäller hur andra krisstöd mer skyndsamt kan betalas ut. Regeringens förslag till förlängning av korttidsstödet är under all kritik. Detta eftersom det träder i kraft först – efter att det offentliggjordes av regeringen – och det dröjer längre än så innan arbetsgivare kan börja ansöka om ytterligare stöd. På grund av förändringar i regelverket måste bygga om sina it-system. Myndigheten räknar därför med att öppna för ansökningar först efter att lagen är på plats. Risken är då att företagen i värsta fall får sina första utbetalningar . Vad detta kommer att betyda för företagen, som behöver pengar från för att ha råd att ha kvar sin personal är inte svårt att räkna ut. Företagen tvingas troligtvis säga upp personalen i stället för att genomföra kortidspermitteringar. Alltså precis det stödet var sagt motverka från början. Många jobb hotas nu när företagen blir allt mer trängda. Mot den bakgrunden vill jag fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att krisstöden skyndsamt ska betalas ut så att företagen slipper säga upp personal?
ip · H810385 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:385 Alternativ till förtida stängning av flygplats av (M) till Infrastrukturminister (S) Flyget har drabbats hård av pandemin, och på många flygplatser ute i landet ligger all kommersiell trafik nere. Regeringens uppdrag till Swedavia kring förtida stängning av har orsakat stor oro i Flygsverige. I kombination med regeringens otydlighet kring utveckling ger det stor osäkerhet kring inrikesflygets och de regionala flygplatsernas framtid. I ljuset av detta har ett privat initiativ visat intresse för att ta över driften av . De gör en annan bedömning av de affärsmässiga möjligheterna än den Swedavia gör. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Är ministern beredd att ta upp en diskussion med privata aktörer om att ta över driften av ?
ip · H810386 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:386 Trygghetsskapande åtgärder för lantbrukare av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) En levande landsbygd är viktigt för , och för att landsbygden ska bli levande är det viktigt att såväl nya som gamla lantbruk både inspireras och uppmuntras att driva företag. Detta är fundamentalt för att ge inspiration till andra människor att vilja ta steget att starta nya företag eller ta över och driva familjeföretag som går i arv. Inom den svenska landsbygden finns många människor som bedriver lantbruk med djurhållning. Tyvärr finns det flera hinder som försvårar. Onödigt krångliga regelverk och dokumentation upptar mycket tid som annars skulle kunna läggas på att utveckla verksamheten. Det har också kommit signaler om att när en lantbrukare råkar ut för upprepade incidenter – extern påverkan som djurrättsaktivism, rovdjursangrepp etcetera – som sätter stopp för verksamheten, är det svårt att få snabb hjälp från staten och hjälp till förebyggande åtgärder så att det inte ska hända fler gånger. Med hänvisning till detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att stärka tryggheten för lantbrukare med djurhållning på landsbygden? Hur ämnar statsrådet verka för att uppmuntra nyetablering av lantbruk med djurhållning på landsbygden?
ip · H810387 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:387 Ökad svensk matproduktion av (M) till Statsrådet (S) matproduktion och djurproduktionen måste öka. behöver öka sin självförsörjningsgrad på mat, och en ökad svensk matproduktion innebär nya möjligheter att även öka matexporten från . En ökad matproduktion skapar jobb och tillväxt i hela landet. Matproduktionen och en ökad djurhållning håller dessutom våra värdefulla marker öppna och skapar biologisk mångfald. Tyvärr går inte utvecklingen i åt rätt håll, och risken är i stället stor att vi tappar bort möjligheterna till ökad en ökad livsmedelsproduktion och en ökad djurhållning och i stället ökar matimporten. Om ingenting görs riskerar vi landsbygdens och möjligheter att skapa jobb och tillväxt här i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka djurhållningen och öka matproduktionen i landet? Vilka hinder ser statsrådet som gör att inte djurhållningen och matproduktionen ökar i ?
ip · H810388 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:388 Stöd för demokrati i av (M) till Utrikesminister (S) Det har länge varit känt att oppositionella i lever farligt med hot för sitt eget liv. Det finns tyvärr åtskilliga exempel på hur personer i opposition till den regerande makten har hotats till livet och även mördats. EU och har infört sanktioner mot till följd av regimens bristande respekt för oliktänkande. mördades på bron Bolsjoj Moskvoretskij . Tre män har blivit dömda i domstol för mordet, men såväl bevismaterial som rättegång är hemligstämplade och bevismaterial är undanröjt. Platsen för mordet är en av de mest välbevakade platserna i , men trots detta finns inga vittnen och inga filmer från övervakningskameror tillgängliga. förgiftades med nervgiftet novitjok med efterföljande sjukhusvård i . Navalnyj har återvänt till , fängslats och uttalat att han kan råka ut för ”självmord”. genomfördes omfattande demonstrationer i till stöd för frigivning av Navalnyj. Under och efter protesterna greps över 3 000 personer, däribland fru som dock släpptes . EU har gemensamt fördömt agerande, och under ett möte mellan EU:s utrikesministrar gällde en av punkterna konflikten i . Utrikesministern ska besöka sin ryska kollega och kan där framföra krav om Navalnyjs frigivning. Tyvärr verkar det som att politiska regim står fast vid att inte vare sig offentliggöra rättegången angående mordet på och heller inte avser att frige . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vara pådrivande i EU för skärpta sanktioner till följd av gripandet av Navalnyj och behandlingen av oppositionella i ? Är ministern beredd att verka för att EU använder det nya sanktionssystemet för brott mot mänskliga rättigheter gentemot ryska MR-förbrytare? Är ministern beredd att lyfta frågan om rysk penningtvätt, i EU såväl som i bilaterala kontakter?
ip · H810389 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:389 Inrättandet av en viltmyndighet av (M) till Statsrådet (S) Det har snart gått beslutet om en viltmyndighet fattades, och regeringen visar tydligt att man struntar i uppmaning. På frågor om varför blir svaret oftast att frågan fortfarande bereds. Den givna frågan : Hur länge kan man bereda en fråga? Det verkar snarare som att regeringen kämpar emot tillkännagivande, trots att det är en oerhört viktig fråga för svensk jakt och viltvård. Regeringen ska följa beslut, och det är därför mycket viktigt att regeringen tar tag i denna fråga och inrättar den viltmyndighet som har riktat ett tillkännagivande om. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att regeringen inrättar en viltmyndighet, vilket fattade beslut om ? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att skynda på processen?
ip · H810390 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:390 Beslutet om att inrätta en viltmyndighet av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut som fattat. har bland annat riktat åtta uppmaningar, det vill säga tillkännagivanden, till regeringen om underlättande av vapenfrågor som Jakt- och sportskyttesverige berörs direkt av. Tyvärr fortsätter regeringen att strunta i tillkännagivandena, och måttet börjar bli rågat. Ett tillkännagivande är en form av arbetsbeskrivning som regeringen ska följa; annars urholkas demokratiska arbete som ska styra vårt land. tog miljö- och jordbruksutskottet ett utskottsinitiativ om att en viltmyndighet skulle inrättas. Det har snart gått beslutet fattades, och regeringen visar tydligt att man struntar i uppmaning – trots att detta är en oerhört viktig fråga för svensk jakt och viltvård. På frågor om varför blir svaret oftast att frågan fortfarande bereds. Den givna frågan : Hur länge kan man bereda en fråga? Regeringen ska följa beslut, och det är därför mycket viktigt att regeringen tar tag i denna fråga och inrättar den viltmyndighet som har riktat ett tillkännagivande om. Detta är en viktig fråga för människor som engagerar sig i jakt- och viltvårdsfrågor i . Många har väntat på att en viltmyndighet ska inrättas Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att riksdagsbeslutet om att inrätta en viltmyndighet följs och så att det inte dras ut mer? Hur ämnar statsrådet verka så att de som engagerar sig i jakt- och viltvårdsfrågor får tillbaka förtroendet för att beslut som fattas av följs?
ip · H810391 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:391 Nationell kunskapsuppföljning under coronapandemin av (M) till Utbildningsminister (S) har beslutat att skjuta upp Pisaundersökningen, som skulle ha genomförts 2021. fattades beslutet efter en omröstning där deltog med representant från . I när coronapandemin har fått stor inverkan på elevernas undervisning och kunskap, är beslutet om framflyttad Pisaundersökning djupt olycklig eftersom vi nu riskerar att inte se elevernas kunskapstapp. Utbildningsminister har också beslutat att ställa in vårterminens nationella prov i alla årskurser utom årskurs 3. Inställd Pisaundersökning, och inga nationella prov, innebär att elevernas kunskapstapp inte fångas upp i den nationella uppföljningen. har föreslagit införande av systematiska kvalitetsmätningar mellan skolor och mellan klasser, fler diagnostiska prov, digitala och externt rättade. Dessa förslag har Socialdemokraterna och samarbetspartierna röstat nej till. Vi är djupt oroliga över de konsekvenser som pandemin får för elevernas kunskapsinhämtning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur anser ministern att alla elevers kunskapstapp ska synliggöras, och vilka åtgärder vidtar ministern?
ip · H810392 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:392 Digitalisering och yttrandefrihet av (SD) till Statsrådet (S) Fri åsiktsbildning är grunden för en fungerande demokrati. Den demokratiska debatten och åsiktsbildningen av har i stort flyttat ut på Internet, i huvudsak koncentrerat till ett litet antal plattformar med monopolliknande ställning, som Facebook, Youtube och Twitter. Dessa har visat sig vara allt annat än neutrala aktörer som tillhandahåller plattformar för kommunikation, utan har alltmer kommit att ta ställning för åsiktsriktningar och politiker. Med sina algoritmer kan företagen i det tysta strypa spridningen av utvalda budskap, även sådana som tveklöst ryms inom yttrandefrihetens gränser. Exemplen blir dessutom allt fler på hur plattformarna stänger av obekväma opinionsbildare efter godtyckliga regler långt ifrån intentionerna i svensk grundlag. Utifrån ett demokratiskt perspektiv utgör utvecklingen ett sluttande plan. Meningsyttringar som faller inom makthavarnas gillande, eller ointresse, har aldrig behövts skyddas från censur eller repressalier. Yttrandefrihetens essens handlar i stället om att skydda yttranden och åsikter som är obekväma, kontroversiella eller som till och med väcker anstöt. Våra yttrandefrihetslagar är dock författade i då opinionen drevs i tryckta skrifter eller etermedier och är dåligt anpassade efter vår digitaliserade tid. På de digitala plattformarna står enskilda utan rätt. Företagens godtycke eller politiska intressen tillåts styra vad som tillåts och vad eller vem som raderas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att gränsdragningen för vad som får och inte får sägas i den politiska debatten läggs ut på entreprenad till privata företag och därigenom frikopplas från vår nationella yttrandefrihetslagstiftning, eller vidtar statsrådet några åtgärder?
ip · H810393 · 2021-01-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:393 Djurskyddet vid hästförsäljning av (M) till Statsrådet (S) Betänkandet SOU 2020:51 bereds nu i . Beslutet och möjligheten att exkludera djur i konsumentköplagen ligger hos regeringen. Det är väl känt att konsumentköplagen värnar konsumenten och att djuren far illa i en processdrivande lag som konsumentköplagen. EU har också sett problemet och gjort det möjligt för varje medlemsnation att exkludera djur från konsumentköplagen. Regeringen har låtit göra en utredning där utredaren inte har förordat att djur tas bort från konsumentköplagen trots att flera remissinstanser varit tydliga med att det behövs om man värnar djuren. I remissvaret från står det följande: ”Vi tycker att försäljning av levande djur helt ska lyftas ur Konsumentköplagen. Den är orimlig att applicera på handel med djur då levande varelser av naturliga skäl inte kan 'varudeklareras' att gälla som det går att göra med en sak.” Vid handel med djur är det inte givet att säljaren har mer kunskap än köparen. Kunskapsförhållandet kan lika gärna vara omvänt. Konsumentköplagen lämpar sig bra för företag som säljer vitvaror och serietillverkar kylskåp. Här är konsumentköplagen perfekt. Men för en hästuppfödare som kanske har mellan ett och tre ston som bär fram föl som säljs till privatpersoner när de är tre eller så fungerar lagen dåligt. När det gäller handeln med djur, och framför allt med hästar, så blir det absurt att de ingår i konsumentköplagen likt en vara med innehållsdeklaration. Ett djur förändras, och att då ha möjlighet att häva ett köp är orimligt. Det finns ingen säljare som kan garantera en hästs sundhet och prestation . Ett djur kräver att det ställs krav på köparen. Historierna är många om köpare som inte har tagit väl hand om djur som de sedan häver köpet för. Ansvaret för rehabilitering hamnar ofta hos säljaren, eller så får djuret plikta med sitt liv och avlivas. Jag har lyft denna fråga till statsrådets kollega där justitieministern menar att djuret värnas i djurskyddslagstiftningen och inte konsumentköplagen. Rent praktiskt så fungerar det inte så i dessa fall. Under en rättsprocess får djuren betala det högsta priset eftersom köparen är missnöjd med köpet. Kanske är köparen rädd för hästen eller tycker att det var mer jobb med den än vad han eller hon förväntat sig? Djuret, exempelvis hästen, får inte den träning, utevistelse och omvårdnad som behövs för sin utveckling och sitt välmående. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att dagens djurskydd fungerar tillräckligt bra för djuren, främst hästar, under rättsprocesser eller avser statsrådet att vidta åtgärder för att stärka djurskyddet? Avser statsrådet att i stället för att förändra konsumentköplagen stärka annan lagstiftning, exempelvis djurskyddslagstiftningen, eller menar statsrådet att dagens djurskyddslagstiftning är tillräcklig för att skydda djur, exempelvis vid hästköp?
ip · H810395 · 2021-02-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:395 Säkerheten vid vägarbeten av (SD) till Infrastrukturminister (S) genomförde Helsingborgspolisens båda trafikgrupper riktade insatser på vid sydsida. Resultatet var mer än nedslående ur trafiksäkerhetssynpunkt. Polisen rapporterade 66 förare för fortkörning, och inte mindre än 55 förare fick sina körkort omhändertagna på plats. Om polisen hade haft mer resurser att tillgå skulle resultatet ha blivit än mer nedslående. En luttrad trafikpolis summerar det hela med en suck: Respekten hos trafikanterna är borta! De personalgrupper som har vägen som arbetsplats är utsatta för andra förares nonchalans och bristande respekt för andra människors liv och hälsa. Att dundra förbi en arbetsplats i så hög hastighet att man mister sitt körkort visar på en omdömeslöshet som trotsar all beskrivning. Vägarbetare, räddningstjänst, ambulanspersonal, poliser och bärgningspersonal måste kunna utföra sitt arbete under säkra förhållanden. De är ju trots allt där ute för att hjälpa oss andra att få en bättre och säkrare trafikmiljö. Det finns ytterligare en dimension i detta problem och det är att skyltning om vägarbete blir kvar trots att arbetsdagen avslutats. Det kan leda till att förare förlorar respekten för skyltningen. Problemet med höga hastigheter förbi vägarbetsplatser måste få en lösning, ty allt för många dödsfall, skador och incidenter inträffar ute i trafiken. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att öka säkerheten för dem som har vägen som arbetsplats, och vilka åtgärder blir i så fall aktuella?