ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810605 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:605 Ett polariserande debattklimat av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har haft ett förhållandevis anständigt politiskt debattklimat. Riksdagskollegor från olika partier har kunnat samtala, debattera, umgås och roa sig – trots rejäla politiska motsättningar. Debattklimatet har varit hätskt, men ändå sakligt och långt ifrån de fysiska sammandrabbningar och skrik som vi sett i många andra parlament. Det har helt enkelt funnits en heder i att skilja mellan sak och person, men även tala sanning, agera korrekt och artigt samt vara ödmjuk – inte minst gentemot dem som tycker annorlunda än man själv. Det är därför inte konstigt att många chockades när , som personifierat motsatsen till allt detta, blev vald till president eller att han under hela sin mandatperiod fortsatte med sitt agerande. I och med tillträde som president kom begreppet ”negative campaigning” att få en helt ny innebörd i . I har dock hans taktik också kommit att få liv, och vi ser en banbrytande trend. I takt med att regeringen i allmänhet, och Socialdemokraterna i synnerhet, känner en allt starkare desperation till följd av sina politiska misslyckanden och sviktande stöd i opinionen ser vi hur tongången blivit alltmer oseriös. Socialdemokraterna, den politiska kraft i som kanske främst av alla kritiserat Trumps språk och missbruk, har kommit att kopiera vederbörandes taktik med en oförskämd skrämselretorik innehållande såväl halvsanningar som rena lögner om politiska motståndare. Statsministern gick så långt att han i SVT:s program varnade för att demokratin kunde stå på spel ifall Socialdemokraterna förlorade valet – ett häpnadsväckande påstående. Att på detta sätt misskreditera den demokratiska och legitima politiska oppositionen hör hemma i renodlade diktaturer. Med statsministern i spetsen har med andra ord en lång rad regeringsföreträdare och andra högt uppsatta socialdemokrater gjort trumpismen till ett vanligt inslag i den svenska debatten. Det har orsakat, och riskerar att orsaka, ytterligare polarisering som riskerar skapa långtgående konsekvenser vi inte ens vill drömma om. Mot bakgrund av att valrörelsen inte ens börjat än finns det skäl till oro. Jag önskar därför ställa följande frågor till kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att stärka demokratin och minska polariseringen med efterföljande konsekvenser? Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för ett bidra till ett sakligt debattklimat i ? Hur verkar ministern och regeringen för att regeringens företrädare i sina respektive roller ska svara på frågor eller kritik från journalister eller folkvalda?
ip · H810606 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:606 Barndomsgaranti av (SD) till Statsrådet (MP) I ett pressmeddelande meddelar att man antagit en EU-strategi för alla barns rättigheter vilken inkluderar en barndomsgaranti. Den europeiska barndomsgarantin omfattar att barn ska ha fri och fungerande tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning, åtminstone en näringsrik måltid varje skoldag samt hälso- och sjukvård. Utgångspunkterna är att tjänsterna ska vara kostnadsfria. Även lämpligt boende för hemlösa barn bör finnas, enligt garantin. Det finns på nationell nivå även behov av en barndomsgaranti i svensk kontext. Många barn I är tyvärr också utsatta för brister gällande de grundläggande behoven. Processerna kring familjehemsplaceringar behöver ytterligare uppgraderas, vilket visat sig i flera fall. Barns rättigheter då vårdnadshavare inte är överens bör stärkas. Det gäller även barns trygghet och rättigheter vid myndighetskontakter samt inom vård och omsorg. driver behovet av inrättande av en svensk barndomsgaranti med nolltolerans mot både misär och hemlöshet. Den innehåller även flera förslag kring uppgradering och kvalitetssäkring av situationen för barn placerade i familjehem, rättigheter för barn i rättsprocessen och stöd till barn i vårdnadstvister. Vidare föreslås stöd till barn vid utsatthet och mobbning, ett ökat barnrättsperspektiv inom vård, omsorg och psykiatri samt kompetens hos myndighetspersonal som arbetar med barn. Med anledning av det stora behovet av en svensk barndomsgaranti och antagande av en strategi för barns rättigheter vilken inkluderar en barndomsgaranti vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att agera för inrättandet av en svensk barndomsgaranti, och i så fall med vilket innehåll?
ip · H810607 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:607 Åtgärder för regelförenkling av (SD) till Näringsminister (S) har regelbördan tilltagit för det svenska näringslivet och så även kostnaderna för densamma och för den tillkommande administrationen. har därför återkommande verkat för lättnader på området. Vi har föreslagit strukturförändringar rörande exempelvis en ny ordning för regelimplementering och ett stopp för överimplementering av EU-direktiv men har också kritiserat enskilda omotiverade regler likt danstillståndet och hotelltillståndet. Hade regeringen innan pandemin bedrivit ett aktivt regelförenklingsarbete hade det underlättat för näringslivet när väl pandemins konsekvenser drabbade dem. Det går endast att beklaga att så inte skedde, men det är direkt anmärkningsvärt att regeringen inte tagit tillfället i akt att , under pandemin, genomdriva en omfattande regelförenklingspolitik. Delar av näringslivet har varit hårt ansatta och blivit direkt beroende av de stödåtgärder som oppositionen lyckats driva igenom. Det går att diskutera stödåtgärdernas träffsäkerhet, deras storlek och den långa handläggningen, men de har behövts. I takt med att vi tar oss ut ur pandemin kommer de att behöva trappas av och den konstgjorda andningen avslutas. För att underlätta denna återstart krävs strukturförändringar för att säkerställa att den inte hämmas av dyr och omotiverad regelbörda och administration. Tyvärr har inte regeringen verkat för detta under pandemin, trots både tid och förslag – inte minst från slutrapporten av förenklingsresan. I stället har arbetet stannat upp, och de nya målen för förenklingspolitiken som skulle ha inkluderats i höstbudgeten har ännu inte presenterats för . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga följande: Hur kommer det sig att regeringen inte har gjort mer för regelförenkling under pandemin, och avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder i närtid?
ip · H810608 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:608 Den framtida a-kassan av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Parternas förslag till ny arbetsrätt och omställning på svensk arbetsmarknad innehåller krav på att facken ska ta över a-kassorna. En utredning ska sjösättas , enligt LAS-överenskommelsen. En grundplåt om till en ”buffertfond” som parterna ska hantera är ett tydligt krav på regering och riksdag, som skrivningar gör gällande att ersättningsnivåerna ska öka. Förslaget för tankarna till löntagarfondsdebatten . Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Kommer ministern att sjösätta en statlig utredning för att ta fram förslag på en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring? Hur ska nivåerna i a-kassan regleras om a-kassan förs över till parterna/facket i enlighet med LAS-överenskommelsen, enligt ministerns uppfattning? Hur menar ministern att förslaget finansieras?
ip · H810609 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:609 Kommunala lantmäterimyndigheter av (M) till Statsrådet (MP) Lantmäteriet har brottats med långa handläggningstider i sin verksamhet. De långa handläggningstiderna skapar både frustration och missnöje runt om i landet. Allt fler vittnar nämligen om att de långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet bromsar många bostadsbyggen, generationsskiften och företagsetableringar och därmed hämmar tillväxten. Situationen är ohållbar och kräver åtgärder. Många kommuner vill därför ta saken i egna händer och inrätta en lantmäterimyndighet. I en nyligen framtagen rapport från (Handläggningstider förrättningar, 2020:1652) redovisas vad gäller förrättningstyperna ”Privat bostadsbyggande” och ”Privat mark- och fastighetsutveckling” att handläggningstiden i genomsnitt är kortare hos de kommunala lantmäterimyndigheterna än hos den statliga lantmäterimyndigheten. kommun har lämnat in en ansökan om att få bilda en lantmäterimyndighet. har utrett förutsättningarna och skriver i sin ansökan: ”Utredningsinitiativet tillkom som en reaktion på den statliga lantmäterimyndighetens långa leveranstider och brist på lokal närvaro. kommun uppfattar handläggningstiderna för lantmäteriförrättningar så pass långa att de utgör ett påtagligt hinder för en effektiv samhällsbyggnadsprocess i kommunen.” I min interpellation ställde jag frågan till dåvarande statsrådet : ”Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta för enskilda kommuner, till exempel , att inrätta en egen lantmäterimyndighet för att på så sätt kunna få ned de långa handläggningstiderna?” I riksdagsdebatten sa statsrådet : ”Det är möjligt att det vore mer effektivt att låta hela verksamheten vara , åtminstone för de lite större kommunerna. De har råd att betala mer och har kanske lantmätare boende hos sig.” Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några lagstiftningsåtgärder som gör det lättare för kommuner att bilda egna kommunala lantmäterimyndigheter? Hur ser statsrådet på det förhållandet att kommuner som är missnöjda med den statliga lantmäteriservicen fortsätter att ansöka om att få bilda en egen lantmäterimyndighet? Hur ser förutsättningarna ut för de kommuner som redan ansökt eller som överväger att lämna in en ansökan att få ett beslut så att verksamheten kan starta ?
ip · H810610 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:610 Svensk lag och Encrochat av (M) till Statsrådet (S) Den organiserade brottslighetens framfart genom vårt land har fört med sig utbredd otrygghet, sprängningar mot flerfamiljshus, mord på offentliga platser och ett stort mänskligt lidande. Situationen är så pass alvarlig att vi har näst intill en skjutning och ett mord . Det är ett många inte känner igen sig i och kan identifiera sig med. Det trygga lilla landet i norr är inte längre skonat från kriminalitetens brutalitet. har vi i medierna kunnat läsa om ett flertal gripanden av och åtal mot grovt kriminella gängmedlemmar och en och annan gangsterrappare. Det som möjliggjort för svensk polis och åklagare att nå de här framgångarna är att fransk polis lyckats knäcka krypteringstjänsten Encrochat, som använts väldigt frekvent av tungt kriminella. Åtalen hade inte varit möjliga eftersom svensk polis enligt svensk lagstiftning inte tillåts få de verktyg de behöver för att komma åt den moderna teknik som dagens organiserade brottlighet använder sig av. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet att utreda om det är möjligt för svensk polis att arbeta på samma sätt och genomföra insatser som fransk polis gjort med Encrochat?
ip · H810611 · 2021-03-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:611 Handläggning och utbetalning av permitteringsersättningar av (M) till Näringsminister (S) Coronapandemin är nu inne på sitt andra år, och stora delar av besöksnäringen är under hård ekonomisk press, både på grund av pandemin i sig och på grund av de smittskyddsrestriktioner som gjort det väldigt svårt för många restaurangägare att bedriva sin verksamhet. Många restaurangägare har varit tvungna att säga upp eller permittera sin personal, ofta unga och människor med utländsk bakgrund. betalar restaurangägarna ut permitteringslöner till sina anställda, men har ingen permitteringsersättning betalats till företagen. Företag som redan har stora ekonomiska svårigheter tvingas agera bank åt staten, och situationen börjar bli ohållbar för många företagare. riskerar restauranger och kaféer att gå i konkurs på löpande band om inte staten skyndsamt börjar betala ut den utlovade ersättningen. Jag vill därför fråga näringsminister : Vilka skyndsamma åtgärder tänker ministern vidta för att påskynda handläggningen och utbetalningen av permitteringsersättningarna till företagare?
ip · H810612 · 2021-03-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:612 Coronafonden av (SD) till Statsrådet (S) klubbade igenom EU:s stora skuldpaket efter att regeringen fått aktivt stöd av och Liberalerna, samt passivt stöd av och . Skuldpaketet, även kallat coronafonden, innebär att kommer att få betala , vilket motsvarar fem gånger så mycket som budget, främst till länder i . Det är ett ekonomiskt och politiskt vansinne, både av praktiska och moraliska skäl. Den ursprungliga tanken kring stödpaketet var att gemensamt lyfta efter pandemin. Som tidigare är dock EU sällsynt illa rustat för uppgiften. EU-kolossen har genom pandemin visat sig vara en byråkratisk mardröm, oförmögen att hantera alltifrån vaccin till grundläggande koordinering om reserekommendationer mellan medlemsländerna. Detta är det organ till vilket svenska politiker vill sätta sin tilltro. I bakgrunden till coronafonden lurar också ett federalistiskt EU som ser detta som en chans att tillskansa sig alltmer makt och inflytande. Gränserna mellan medlemsländernas självbestämmande och beskattningsrätt blir allt luddigare i avgränsningen mot EU:s byråkrati. När mycket av återhämtningsfonden fokuserar på ”grön omställning” och ”digitalisering” är det svårt att skaka av sig uppfattningen att politikerna använder pandemin som en förevändning för att driva önskeprojekt. Projekt som invånarna aldrig ställt upp på under normala omständigheter. Redan nu varnar EU:s revisorer för risken att en del av pengarna inte går till det avsedda syftet. Denna risk tydliggörs onekligen av att länder som kommer att erhålla stöd föreslår sänkt pensionsålder, förkortade arbetsveckor och införandet av medborgarlön. Det är givetvis upp till dessa länder att avgöra vad de vill finansiera; svenska skattebetalare ska dock inte stå för notan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet en risk i att misskötta ekonomier nu passar på att genomföra önskade satsningar på vår bekostnad, och avser regeringen att vidta några åtgärder för att förhindra det? Ser statsrådet en risk i att coronafonden inte får önskad effekt utan i stället bidrar till ett mer federalistiskt EU, och avser regeringen att vidta några åtgärder för att förhindra det?
ip · H810615 · 2021-03-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:615 EU:s återhämtningsmedel och nya klimatinsatser av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) har godkänt de ändrade reglerna för EU:s egna medel och framåt, som har beslutat om. Beslutet reglerar inkomsterna i EU:s budget och finansieringen av för att hantera coronapandemin. ville avslå regeringens proposition, eftersom utformningen av faciliteten för återhämtning och resiliens innebär att EU tar ett stort steg mot en gemensam finanspolitik. Det finns goda möjligheter redan nu att stödja den gröna omställningen efter pandemin, både med EU-medel och nationella anslag. Men är beslutet fattat och ska regeringen lämna sin nationella plan till EU om hur vill använda sin del av återhämtningsstödet. I Klimatpolitiska rådets årsrapport från riktas en rekommendation till regeringen: ”Använd återhämtningspolitiken för att förverkliga den klimatpolitiska handlingsplanen och befintliga strategier som konkretiserar vägen mot ’världens första fossilfria välfärdsland’“. planeras få av EU:s återhämtningsstöd, varav på förhand är öronmärkt för klimatåtgärder. Vissa av regeringens ministrar har resonerat kring att använda EU:s återstartspengar till att fylla redan tomma hål i regeringens budget och inte till additionella klimatåtgärder. Glädjande nog avfärdas det av miljö- och klimatministern: ”Det tycker jag var en förhastad slutsats som jag inte är beredd att skriva under på”, sa Per till Aktuell Hållbarhet . ”Miljö- och klimatbudgeten är ju redan fullt ut finansierad. Processen här pågår för fullt, och det är klart först när EU ska få vår nationella plan. Min ambition är att vi ska få mer pengar till klimatarbetet, där både tidigare satsningar i den nationella budgeten och nya satsningar med EU-pengar kan bidra.” Det kan nämnas att andel av återhämtningsstödet beräknas till ; av den summan har regeringen beslutat att hälften ska användas till grön omställning, varav för direkta investeringar i klimatsmarta lösningar och teknologi, som till exempel sol- och vindkraftsprojekt. Målet för finansminister är att statens satsningar också ska få privata pengar att strömma till. Det finns stora möjligheter att koppla ihop återstarten av svensk ekonomi med den gröna omställningen. Några exempel: Investera i hållbara rättvisa städer där gång och cykel prioriteras framför massbilism, extra stöd till kollektivtrafiken och järnvägen, stöd till framtagande och kommersialiserande samt upphandling av växtbaserad kost och investeringar i anslutning av havsbaserade vindkraftsparker. Allt detta är exempel på åtgärder som skapar nya jobb och som bidrar till stora utsläppsminskningar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att säkerställa att en mycket stor del av återhämtningsstödet från EU används till nya och additionella klimatåtgärder, exempelvis hållbara städer, extra stöd till kollektivtrafiken, järnvägen, växtbaserad kost och investeringar till anslutning av havsbaserade vindkraftsparker?
ip · H810616 · 2021-03-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:616 Sommarens revision av kärnkraften av (M) till Statsrådet (S) kommer den årliga revisionen av kärnkraftsanläggningarna. maj–juni kommer , och 3 att tas ur drift, vilket innebär att ungefär hälften av kärnkraft försvinner. Med anledning av revisionen har det därför aviserats omfattande överföringsbegränsningar från elområde SE3, vilket tvingat att reservera utrymme utanför marknaden i ledningarna till både driftområde SE3 och SE4, som lider av stora underskottsproblem. Elmarknadsförordningen säger att måste tillse att av kapaciteten i ledningarna tilldelas marknaden. kan söka dispens hos men måste då också inkomma med en långsiktig lösning. har dock redan nu meddelat att man inte kommer att klara kraven om . Konsekvenserna av detta är att prisskillnaderna återigen kommer att bli märkbara inom landet, med skillnad mellan norra och . Ett nästan identiskt scenario utspelade sig även då reaktorerna låg nere för revision, och oljekraftverket i tvingades sättas i drift. Anledningen till att tvingas till dessa nödåtgärder beror på väldigt små marginaler i kraftsystemet. När då den planerbara produktionen i söder har försvunnit i och med nedstängningen av ökar sårbarheten i systemet. har med andra ord inga åtgärder kunnat sättas in för att säkra upp kraftsystemet. I och med den massiva omställningen och utbyggnaden av elintensiva industrier i norra kommer också problemen att bli allt värre om inget görs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta i närtid för att utöka marginalerna i kraftsystemet? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att garantera att uppfyller kraven i elmarknadsförordningen? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera tillräckligt med kraftproduktion i ?
ip · H810617 · 2021-03-31 00:00:00 — Interpellation 2020/21:617 Konsumenters ansvar för arbetsmiljön vid delad entreprenad av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Tanken med regelverket på arbetsmiljöområdet är bland annat att undvika ohälsa och olyckor. håller just nu på att se över alla sina föreskrifter. är det som så att konsumenter som anlitar flera hantverkare för ett byggprojekt (delad entreprenad) hålls ansvariga för arbetsmiljön. Tanken från sida är att ingen ändring ska ske på den punkten. Konsumenter tvingas vid delad entreprenad ta ett arbetsmiljöansvar, vilket de flesta inte ens förstår att de har eller vad det innebär. Om en konsument anlitar en snickarfirma för att göra om sitt kök och snickarfirman i sin tur anlitar en elektrikerfirma och en rörmokarfirma (totalentreprenad) övergår arbetsmiljöansvaret till snickarfirman. Detta då det rör sig om en totalentreprenad. Anlitar däremot konsumenten själv snickarfirman, elektrikerfirman och rörmokarfirman har konsumenten arbetsmiljöansvaret, då det är en delad entreprenad. Att arbetsmiljön skulle kunna förbättras av att konsumenten i stället för byggfirmorna tar arbetsmiljöansvaret förefaller långsökt. Problemet är att arbetsmiljöansvaret är så svårbegripligt för konsumenter att inte ens alla politiker alla gånger själva begriper det. Den tidigare statsministern klarade inte av det, vilket ledde till att han fälldes för att inte ha följt regelverket. Regelverket gör det dock lätt att sätta dit konsumenter för brister i arbetsmiljön, men det leder knappast till en bättre arbetsmiljö. För en förbättring av arbetsmiljön borde konsumenternas arbetsmiljöansvar lyftas över på byggfirmorna, även vid delade entreprenader. Det kan förvisso uppkomma vissa gränsdragningsproblem mellan byggfirmornas ansvarsområden, men det är bättre än att en oinsatt konsument ska ha hand om arbetsmiljöansvaret. De flesta konsumenter begriper sig inte på olika former av entreprenader och hur deras arbetsmiljöansvar påverkas om de anlitar en eller flera hantverkare för projektet. De förstår än mindre hur olika arbetsmoment ska utföras på ett säkert sätt ur arbetsmiljösynpunkt. I praktiken lär därför konsumenters arbetsmiljöansvar vid delade entreprenader inte spela någon större roll för hur säkert arbetet bedrivs. Sedan är väl frågan om hantverkare gillar att konsumenter – som inte kan något om hur hantverksjobb görs på ett säkert sätt – hänger dem över axeln och ifrågasätter om arbetet verkligen bedrivs tillräckligt säkert. Nuvarande regelverk gör det dock enkelt att ställa konsumenter till svars om något händer, men det ger ju inte någon bättre arbetsmiljö. Det bästa vore i stället att reglerna var upplagda så att arbetsmiljön blir säkrare. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att ändra nuvarande regelverk för konsumenters ansvar för delade entreprenader, och i sådant fall hur? Anser ministern att det ger en sämre arbetsmiljö om konsumenternas arbetsmiljöansvar får tas över av byggfirmorna vid delade entreprenader och i så fall, avser ministern att vidta några åtgärder?
· H810568 · 2021-04-09 09:49:46 — Sedan kan inte riktigt reda ut vad de menar med just hyrköp och vad man ska göra om den typ av situation som jag precis beskrev uppkommer. Tanken är, vad jag förstår, att man ska betala en högre hyra under . Och pengarna ska läggas undan av hyresvärden så att hyresgästen sedan kan köpa lägenheten. Tanken är alltså att hyresvärden ska agera bank åt hyresgästen. Jag pekar på den stora risken med det. Om det nu är så att jag har pengar över, som jag kan spara till ett framtida bostadsköp, kan jag lika gärna gå till banken med de pengarna och spara dem där. På banken är de trygga. Jag vet då att jag kan få ut pengarna när jag behöver köpa min lägenhet. Jag förstår inte varför hyresvärden ska få rollen som bank på det här sättet. Jag tror faktiskt att det är en väldigt osäker modell för hyresgästen. Detta måste man väga in. har inte svarat på frågan: Vad händer om hyresvärden kommer på obestånd och pengarna plötsligt är borta? Vad ska man då göra som hyresgäst? Om skulle ta över bostadspolitiken vet vi att två saker skulle inträffa. Den ena saken är att bostadsbyggandet skulle kollapsa. Så har det varit varenda gång har tagit över bostadspolitiken. Då har bostadsbyggandet dramatiskt minskat. Det beror på att man drar undan pengarna till bostadsbyggandet. Den andra saken är att man skulle sälja ut hyresrätter. Det är väl egentligen det som man är ute efter här: att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter. Då blir det sämre förutsättningar för dem som har låga inkomster att klara sitt boende. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.