ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810317 · 2021-01-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:317 Arbetslösheten i i förhållande till övriga EU av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Jag tycker att det är rimligt att arbetsmarknadsministern redogör för det svikna vallöftet att skulle ha den lägsta arbetslösheten i EU vid utgången av 2020. Arbetslösheten drar mot rekordnivåer. Utanförskapet blir allt djupare. Inte ens varannan kvinna som har invandrat från och jobbar. Det är viktigt att regeringen analyserar orsaken till detta haveri och förstår vad som måste göras. Vart tog den ambitiösa målsättningen satte i valrörelsen vägen? En gång i tiden var det en mycket prioriterad fråga för Socialdemokraterna. För moderater är det självklart att det ska löna sig att gå från bidrag till arbete. Kan det finnas ett samband mellan den av Socialdemokraterna förda jobbpolitiken och misslyckandet med att minska arbetslösheten, med tanke på det är under en stor del av er tid av i makten som arbetslöshetens graf tydligt pekat uppåt? Analyschefen på är oroad över att långtidsarbetslösheten kan bita sig fast på höga nivåer. Mer än 80 000 fler är inskrivna hos Arbetsförmedlingen än . Grafen för arbetslösheten pekade uppåt redan innan svepte in över . var det enda land i EU där arbetslösheten ökat . Alla de andra 27 (av 28) länderna i EU hade använt högkonjunkturen till att minska arbetslösheten. Det också har misslyckats med är tillväxten, trots högkonjunktur. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till arbetsmarknadsminister : Gäller målet om lägst arbetslöshet i EU fortfarande? Vilka förslag i januariavtalet är de viktigaste, menar ministern, för att sänka arbetslösheten? Vilka förslag avser ministern att lägga fram för att återställa placering i den europeiska arbetslöshetsligan till minst nr 12, som hade när Socialdemokraterna tog över makten ?
ip · H810318 · 2021-01-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:318 Arbetslöshetens inverkan på välfärden av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetslösheten slår nu på många sätt rekord. Det riskerar att få allvarliga konsekvenser. Dels för den enskilde som inte har ett arbete att gå till och inte har egen försörjning. Men också för att resurserna till välfärden riskerar att urholkas. När fler jobbar blir det mer pengar till välfärdens verksamheter men också till rättsväsendet och andra centrala funktioner. När fler i stället lever på ersättningar och bidrag minskar skatteintäkterna, och det finns mindre pengar till sjukvård, skola och äldreomsorg. Därför är det allvarligt att Arbetsförmedlingen nu redovisat det högsta antalet arbetslösa . Långtidsarbetslösheten slår dessvärre också rekord och riskerar att bita sig fast . Pandemin och krishanteringen har självklart spelat in i detta. Men redan innan coronakrisen var det enda landet i EU som ökat arbetslösheten under Löfvens tid som statsminister. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Ser ministern en koppling mellan arbetslösheten och välfärdens resurser? Vilka strukturella reformer har ministern och regeringen genomfört seden för att minska arbetslösheten? Vilka strukturella reformer tänker ministern ochregeringen genomföra för att minska arbetslösheten?
ip · H810319 · 2021-01-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:319 Antalet arbetslösa i av i (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har varit ett dramatiskt och allvarligt år på arbetsmarknaden. Just nu är det över 80 000 fler som är inskrivna som arbetslösa hos landets arbetsförmedlingar än . Det är nästan 50 000 fler som går på Arbetsförmedlingens olika program. 175 000 inskrivna har varit det i över , 24 000 fler än . Dessutom står 112 000 människor på randen till att bli långtidsarbetslösa; de har varit arbetslösa . Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dessa höga nivåer?
ip · H810321 · 2021-01-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:321 Brott mot småföretag av (SD) till Statsrådet (S) Att starta och driva sitt första företag är oftast ett stort steg i livet för den som vill förverkliga sin dröm. Som enskild näringsidkare ställs man inför en rad utmaningar för att få lönsamhet i verksamheten. En bra affärsidé som leder till ett framgångsrikt företag gynnar inte bara företagaren utan också samhället i stort. Det är småföretagen som till stor del bär upp vår välfärd, skapar arbeten och genererar möjligheter för exempelvis föreningslivet att utvecklas. Företagande är något fantastiskt och ska uppmuntras på alla sätt. Det är därför min mening att staten ska skapa incitament och uppmuntra fler till att ta steget och starta sin första verksamhet. Det är också min mening att det är statens ansvar att underlätta för småföretagen genom exempelvis infrastruktur, utbildning, regelförenkling och trygghetsskapande åtgärder för att småföretagen ska känna tillit till myndigheter och stat. Särskilt med det höga skattetryck som vi har i . Tyvärr ökar otryggheten bland småföretagen; detta trots att statistiken pekar på en minskning i anmälda brott. Orsaken till utvecklingen är att tilliten mellan stat och näringsliv minskar, vilket i sin tur resulterar i att småföretagare i allt mindre grad anmäler brott som de utsätts för. av företagen avstår från att anmäla brott. Ofta för att de inte upplever att det lönar sig på grund av nedlagda utredningar. Dessutom är försäkringspremierna dyra, och det är därför enklast att låta bli. Utvecklingen är ett problem som inom en rad områden riskerar att få stora, långtgående konsekvenser – inte minst när det gäller skatteintäkter. Med ett växande utanförskap följer gängkriminalitet. Med en ökad gängkriminalitet följer en ökad otrygghet bland allmänheten. Med en ökad otrygghet bland allmänheten följer ett minskat förtroende för rättsstaten. Den utvecklingen måste stoppas. Staten måste se till att utmaningarna är så få som möjligt för den som är modig nog att starta sin första verksamhet. Åtgärder för att minska brottsligheten mot småföretagen bör vara en prioritet för staten. Tyvärr fortsätter utvecklingen åt fel håll, och exempelvis skadegörelse och stöld blir ett allt vanligare inslag i småföretagares vardag. Min fråga till statsrådet är: Vad ämnar statsrådet och regeringen göra för att få bukt med den negativa utvecklingen och den otrygghet som växer bland småföretagen?
ip · H810324 · 2021-01-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:324 Jämlik vård av (SD) till Socialminister (S) var representanter för den stora insamling som skett till Barncancerfonden vid för att överlämna gåvor till de barn som vårdas för olika cancersjukdomar. Förutom representanter för de yrkesförare som samlat in mer än till Barncancerfonden fanns artisten på plats. Vid dessa träffar, som skedde utomhus av hänsyn till smittorisken, överlämnades gåvor till barnen. Gåvorna var skänkta av olika företag för att barnen skulle få lite glädje i den tunga behandling de genomgår. I samband med dessa överlämningar fanns artister på plats för att barnen skulle få underhållning. Artisterna uppträdde helt ideellt för att på så sätt bidra till barnens glädje. aktiviteten skulle påbörjas togs arrangörerna åt sidan av en sjuksköterska. Hon ställde en fråga om huruvida var aktiv i SD eller ej. Om han var aktiv i SD skulle inte barnen tillåtas att komma ned och motta de gåvor som väntade på dem och inte heller få uppleva livemusiken. Oaktat om den artist som uppträder är medlem i ett politiskt parti eller ej, är det uppträdandet i sig som är den bärande aktiviteten. Arrangemanget vid var naturligtvis helt opolitiskt. Underhållningen var bara till för att glädja de cancersjuka barnen. En relevant fråga i sammanhanget är naturligtvis hur den här sköterskan skulle ha agerat om hade sökt vård. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande frågor till socialminister : Ser ministern en risk för att människor får olika vård på svenska sjukhus beroende på partitillhörighet, och vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa att det inte sker? Ser ministern i övrigt en risk för att politiska hänsyn påverkar verksamheten vid landets sjukhus på ett för vårdtagarna negativt sätt, och vilka generella åtgärder vidtar ministern i så fall?
ip · H810325 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:325 Vägran att testa sig för covid-19 av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bara hälften av de som har fått ett utvisningsbeslut lämnar landet frivilligt. Ett stort antal personer väljer att gå under jorden i stället för att följa beslut om utvisning. bedöms uppemot 50 000 personer leva utan tillstånd i . Det svenska återvändandearbetet har fått omfattande kritik av såväl Delegationen för migrationsstudier som . rapporterade medierna om ett nytt sätt att undvika eller förhala utvisning. Detta genom att vägra att testa sig för covid-19 i fall där ett negativt test av covid-19 krävs av det mottagande landet, i de omnämnda fallen . Undertecknad har tidigare genom skriftliga frågor frågat justitie- och migrationsminister om problematiken kring utvisningsbeslut som inte har kunnat verkställas då den som ska utvisas vägrat att testa sig för covid-19, vilket har varit ett krav från mottagarlandet. Den ena frågan handlade om huruvida ministern var beredd att ändra lagen så att covidtester kan genomföras utan möjlighet att neka för den som fått utvisningsbeslut, så att utvisningar därmed kan verkställas. Den andra frågan handlade om huruvida ministern var beredd att verka för att dagersättningen dras in för den som ska utvisas men som förhalar verkställigheten genom att vägra testa sig för covid-19. Justitie- och migrationsministern är, av svaren att döma, inte beredd att ta några initiativ alls. Det är oacceptabelt att en person som har fått ett utvisningsbeslut kan välja att skjuta upp det efter eget godtycke. Det är inte ens säkerställt att det får några ekonomiska konsekvenser för den som vägrar att testa sig. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att det är acceptabelt att utvisningar skjuts upp på grund av att de som har fått ett utvisningsbeslut vägrar att testa sig för covid-19? Avser ministern att vidta några andra åtgärder än de som nämns ovan, vilka ministern redan har avvisat i svaren på mina skriftliga frågor?
ip · H810326 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:326 Uppehållstillstånd av humanitära skäl av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter mycket kort remisstid har de sista remissvaren inkommit till på den remitterade promemorian Kompletterande promemoria till betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54). I promemorian föreslår regeringen ett antal lättnader. I förslaget rörande uppehållstillstånd av humanitära skäl föreslås att vuxna ska kunna få uppehållstillstånd om situationen är särskilt ömmande, vilket innebär ett betydligt lättare krav än de synnerliga skäl som har krävts. Vid bedömningen av om det finns en särskild anknytning får även sådan anknytning beaktas som har uppstått från det att ansökan om asyl gavs in till dess att uppehållstillstånd beviljas. I sitt remissvar skriver , regeringens egen expertmyndighet, med anledning av förslaget: ”Genom de nu föreslagna ändringarna vidgas tillämpningsområdet för bestämmelsen i förhållande till vad som gällt tidigare enligt utlänningslagen. (…) bedömer att bestämmelsen med tiden kan komma att tillämpas bara i undantagsfall.” Det handlar alltså om ett undantag som varit tänkt att träffa ett fåtal personer, som riskerar att förvandlas till en helt ny grund för uppehållstillstånd för vuxna som saknar skyddsskäl. Det kommer ofrånkomligen att leda till ökad invandring, när i stället behöver en stram migrationspolitik . När i partiledardebatten frågade statsminister varför regeringen inte lagt fram ett färdigt förslag om att ta bort den så kallade ungdomsrabatten svarade statsministern: ”… detta lagförslag fick allvarlig kritik i remisshanteringen. (…) Med en sådan tung kritik från rättsinstanserna mot ett sådant här förslag väljer regeringen att arbeta om förslaget så att det ska få gehör från dem som ska hantera lagstiftningen. Det var skälet.” har det kommit tung kritik från , den myndighet som ska ”hantera lagstiftningen”, som statsministern uttrycker det, och då är frågan hur justitie- och migrationsministern och regeringen avser att gå vidare i arbetet. Det enda rimliga är att justitie- och migrationsministern väljer att dra tillbaka förslaget, så som det formulerats i promemorian. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern att dra tillbaka förslaget om att vuxna ska kunna beviljas uppehållstillstånd, trots att de saknar skyddsskäl, om situationen är särskilt ömmande?
ip · H810327 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:327 Vaccinationsintyg av (M) till Socialminister (S) När smittläget ger möjlighet kommer länder över hela världen att vilja öppna upp för mer resor från utlandet. När det blir aktuellt förväntas även många länder kräva att resenärer bevisar att det inte finns någon risk för smittspridning. Det handlar också om att många eventarrangörer kommer att vilja att gäster uppvisar bevis på vaccination för att man ska kunna genomföra smittsäkrade event. Jag har i en skriftlig fråga i ämnet fått till svar av socialminister att det diskuteras inom EU och internationellt om framtagning av ett internationellt system för vaccinationsintyg. Vidare fick jag till svar att svenska vaccinationsintyg borde utfärdas enligt internationell standard och att regeringen bevakar diskussionen om vaccinationsintyg noggrant. rapporteras i medierna att lägger sista handen vid ett intyg om genomförd covid-19-vaccination som i första hand är tänkt att underlätta för personer som behöver resa utomlands. Den som har fått vaccinet ska själv kunna printa ut intyget, och departementet räknar med att den lösningen ska kunna finnas på plats . Ingen myndighet verkar ännu ha fått uppdraget att ta fram ett vaccinpass, men har tilldelats en samordningsroll. Deras uppgift är att inom ramen för den pågående EU-samverkan från sida koordinera, delta i diskussioner och svara på frågor om svenska förutsättningar. Med anledning av detta önskar jag ställa följande frågor till socialminister : Hur avser ministern att agera för att få till stånd ett lämpligt vaccinationsintyg till svenskar som vill resa ut i världen? Kan ministern redogöra för om hon och har varit drivande i frågan internationellt och proaktivt arbetat för att få fram ett vaccinationsintyg som fungerar bra till de flesta länder, och om inte – varför? Avser ministern och regeringen enbart att bevaka den internationella diskussionen om vaccinationsintyg eller inta en mer drivande roll?
ip · H810328 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:328 Bättre möjligheter för reservofficerare att tjänstgöra av (M) till Försvarsminister (S) I den beslutade totalförsvarspropositionen –2025 finns det väldigt lite skrivet om reservofficerare och hur möjligheterna ska bli bättre för dem att kunna tjänstgöra. Regeringen konstaterar kort att Försvarsmakten har mandat att utforma reservofficersförsörjningen. Det måste sägas vara en sanning med modifikation. Det är regeringens uppgift att lägga fram lagförslag om så behövs i detta fall för att förbättra möjligheterna för reservofficerare att tjänstgöra. Det finns flera saker som i lag och förordning skulle behöva ändras för att skapa bättre förutsättningar för reservofficerare att kunna tjänstgöra. Reservofficerarna är en viktig grundbult i försvaret av . För att underlätta och stärka reservofficerens möjligheter till tjänstgöring bör reservofficerare få laglig rätt att få tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som GSS/T har. Det skulle enkelt kunna genomföras genom en ändring i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Dessutom bör reservofficerare likställas med yrkesofficerare gällande ersättning som instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. Detta för att förbättra möjligheterna att få kvalificerade instruktörer i till exempel hemvärnet. Det skulle dessutom göra det mer ekonomiskt attraktivt för reservofficerare att tjänstgöra inom frivillig försvarsutbildning. Även detta kan ske snabbt och enkelt genom en förändring i förordningen (1994:522) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att förbättra möjligheterna för reservofficerare i stort? Tänker ministern ta initiativ till att förändra lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar och förordningen (1994:522) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning? Vilka verktyg och medel använder ministern i sin roll som minister för att förbättra för alla reservofficerare, och kan ministern ge något konkret exempel på hur detta har förbättrat situationen för landets reservofficerare?
ip · H810329 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:329 Nordiskt samarbete med anledning av coronapandemin av (M) till Statsrådet (S) Under det år som gått med pandemin rasande över världen har även villkoren kommit att påverkas och förändras i . Valet av strategier och förhållningssätt till hur covid-19 ska bekämpas har resulterat i olika lösningar som också fått konsekvenser för utbyte och möjligheter att ta sig mellan länderna. Samarbetet mellan de nordiska staterna kan väl sägas ha fungerat på en övergripande nivå med exempelvis samordning mellan EU-länderna, och om vaccin eller hjälp med gemensamma flyg under vårvintern och för att bistå strandsatta nordbor utomlands. Dödstalen är helt olika i de nordiska länderna. I gränsbygderna märks påfrestningarna på ett helt annat sätt. Öppna och stängda gränser om vartannat, bitvis svårigheter för arbetspendling och olika regelverk som gör sig påminda bland annat på skattesidan har medverkat till att medborgare känt sig utlämnade brottandes med stora vardagssvårigheter. Särskilt besvärligt har det varit för butiker och näringsidkare i gränsområden som tidigare levt på en relativt fri och obehindrad rörlighet mellan länderna som gynnat handel och service. Med mer eller mindre stängda gränser, i vart fall kraftigt reglerad trafik, har åtskilliga problem i vardagen uppstått. I spåren av detta har det också kommit rapporter om fientlighet eller hur man upplever sig vilja ge igen för vad som ses som en orimligt eller orättfärdigt stängd gräns. Svenskar som arbetar i , och berättar också om hur de kan utsättas för glåpord endast genom att komma från vårt av pandemi och höga dödstal drabbade land. Det har gått så långt att statsminister har markerat i den norska debatten. Olika opinionsmätningar ger också vid handen att känslan för det nordiska och vår samhörighet fått sig en törn. Med vaccineringen ökar förhoppningarna om att tillståndet ska bli normalare och att de rörelsebegränsningar som dominerat kan ersättas av den fria rörlighet och passfrihet som präglat vår del av världen . Men det finns dessvärre anledning att tro att allt ändå inte återgår till hur det varit . De sår som rivits upp kommer att ta tid och kräva åtgärder att läka. Det behövs ett särskilt fokus på gränsbygderna. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Hur lyder statsrådets analys av hur det nordiska samarbetet påverkats under det år som präglats av pandemihanteringen givet olika dödstal, olika strategier och olika restriktioner i länderna? Hur påverkar det samarbetet ur ett övergripande perspektiv men också ur ett medborgarperspektiv och rent mellanfolkligt, enligt statsrådets analyser och erfarenheter som varit? Hur blickar statsrådet framåt, och vilka åtgärder kan sättas in för att inte nordiskt samarbete, särskilt i gränsbygder, ska tillfogas långsiktiga skador?
ip · H810331 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:331 Lagliga åsiktsyttringar på reglerade marknader av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Att fritt få uttrycka sin åsikt är kärnan i en demokrati och en grundlagsskyddad rättighet i . Den digitala tidsålderns inträde har möjliggjort för fler människor att söka, uttrycka och sprida åsikter och information globalt. Demokratiseringen samt digitaliseringen av vår vårdag har bidragit till att medborgare och journalister lättare kan granska makten i såväl moderna demokratier som totalitära regimer. Denna rättighet har dock kommit att ifrågasättas av medier, politiker och globala techgiganter. De sistnämnda har skapat sig en monopolliknande ställning på sociala medieplattformar och har därmed en enorm makt att påverka opinionsbildning och vilka åsikter som tillåts och inte tillåts. Röster har höjts för att censur ligger inom deras fulla rättighet, trots att det inte finns något som säger att näringsfriheten måste offras på bekostnad av yttrandefriheten, eller tvärtom. Man verkar på en reglerad marknad där det inte råder ett motsatsförhållande mellan demokrati och marknadsekonomi. I kölvattnet av det amerikanska presidentvalet har trots detta flera konservativa politiker och opinionsbildare fått sina kommunikationskanaler blockerade. Den amerikanske presidenten fick sitt Twitter-, Facebook- och Instagramkonto avstängt. På Twitter föregicks avstängningen dessutom av så kallad faktagranskning där man diskrediterade presidentens åsikter. Faktagranskning av politiker och makthavare är normalt en uppgift som journalistiken ägnar sig åt, men här har alltså Twitter tagit sig friheter som ligger utanför dess roll. Även i och har vi sett liknande exempel. Den sverigedemokratiska Europaparlamentarikern fick sitt Facebookkonto avstängt sedan hon besvarat ett grovt påhopp. Swebbtv raderades från Youtube för att ha uttryckt uppfattningar som inte strider mot nationell lagstiftning. Och inför valet kallade justitieminister upp företrädare för Facebook och Google för att diskutera ”klagomål på innehållet”. Det här är en farlig utveckling som är ett hot mot individens demokratiska fri- och rättigheter. Godtycklighet av detta slag är i regel förbehållet auktoritära stater som önskar tysta kritiker och ska därför inte förekomma i . Vidare är denna typ av försök till påverkan och kontroll ett sluttande plan, eftersom de åsikter som för tillfället uppfattas som obekväma varierar och är beroende av det enskilda företagets policy. Vad som är en acceptabel åsikt kan innebära ett brott mot företagets policy och vice versa. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser regeringen att säkerställa den grundlagsskyddade yttrandefriheten på reglerade sociala medieplattformar?
ip · H810332 · 2021-01-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:332 Gränskontroll för test av covid-19 av (KD) till Statsrådet (S) är drabbat av pandemin covid-19. har vi drabbats av två tydliga perioder av höga sjukdomstal från covid-19. Under dessa perioder har många varit sjuka, och över 10 000 personer har gått bort. Det är därför med oro som jag ser att sjukdomstalen ökar även i . Längs med åker ett stort antal lastbilar som kommer från kontinenten och åker via in i . Bara över rör det sig cirka 16 000 fordon . Denna trafik skapar en stor oro för att vi i gränsområdet löper risk för extra utsatthet. För att minska risken för ytterligare exponering för sjukdomen bör vi börja testa för covid-19 på framför allt lastbilschaufförerna vid den norska gränsen. I och känner vi stor oro för att ytterligare personer ska drabbas av sjukdom. Jag anser att tester för covid-19 på borde minska risken för ytterligare smittspridning. Jag vill därför fråga statsrådet : Har statsrådet gjort ställningstagandet att det logistiska trafikflöde som utgår från längs med kan utgöra en risk för smittans spridning? Kommer statsrådet att ta några initiativ till att upprätta en gränskontroll för covid-19 riktad mot lastbilsförare?