ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910150 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:150 Reformeringen av Arbetsförmedlingen av (V) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Trots att januariavtalet har fallit fortsätter regeringens arbete med att reformera Arbetsförmedlingen enligt önskemål: Arbetsförmedlingen ska fortsatt ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken, men matchande och rustande insatser ska i huvudsak utföras av privata aktörer på uppdrag av myndigheten. remitterade en promemoria med de lagförslag som regeringen bedömer behövs för den fortsatta reformeringen av myndigheten (Ds 2021:27). En genomgång av remissvaren visar på en omfattande kritik från expertmyndigheter, kommuner och fackförbund. utvärdering (IFAU) är mycket kritisk till den snabba reformeringen av Arbetsförmedlingen. Enligt IFAU saknas det evidens för att privata utförare av arbetsmarknadspolitik når bättre resultat än offentliga. Om något verkar privata utförare snarare leda till högre kostnader för arbetsmarknadspolitiken. Enligt IFAU finns det därmed inget stöd för att den föreslagna reformeringen bidrar till en effektivare arbetsmarknadspolitisk verksamhet. IFAU konstaterar avslutningsvis att det saknas en konsekvensanalys av den pågående reformeringen. Enligt IFAU är det märkligt att en så omfattande reformering kan genomföras utan en noggrann analys av effekter och kostnader. Av de kommuner som beretts möjlighet att inkomma med remissvar är majoriteten mycket kritiska. och , de fackförbund som organiserar merparten av de anställda på Arbetsförmedlingen, riktar också skarp kritik mot den pågående reformeringen i sina respektive remissvar. Departementsskrivelsen är enligt ST ”oroväckande tunn när det kommer till substantiellt innehåll”. SSR anser, å sin sida, att denna historiskt omfattande reformering av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen inte uppfyller beredningskravet (RF 7 kap. 2 §), att behövliga upplysningar och yttranden ska inhämtas från berörda myndigheter samt att även sammanslutningar och enskilda ska ges möjlighet att yttra sig. SSR avstyrker därför förslaget i sin helhet. delar den omfattande kritik som ovanstående remissinstanser ger uttryck för. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Varför vill ministern genomföra en reformering av Arbetsförmedlingen som varken har stöd i forskningen eller hos en majoritet av remissinsatserna? Varför vill ministern genomföra en reformering av Arbetsförmedlingen enligt januariavtalet trots att avtalet har fallit? Varför har ministern inte genomfört en konsekvensanalys av den pågående reformeringen där effekter och kostnader analyseras? Avser ministern att, i det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen, ta hänsyn till den omfattande kritik som IFAU, ST, SSR och en majoritet av kommunerna ger uttryck för?
ip · H910151 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:151 Kvinnors sysselsättningsgrad av (M) till Finansminister (S) Det råder stor skillnad gällande sysselsättningsgrad mellan inrikes födda och utrikes födda i . Bland kvinnorna är skillnaden störst. av de inrikes födda kvinnorna är sysselsatta, men enbart av de utrikes födda kvinnorna. Vad gäller män födda i är sysselsättningsgraden och för män födda utanför . (SCB, Q3 2021) Arbete är ofta nyckeln till integration. Därför är det mycket allvarligt att siffrorna ser ut som de gör vad gäller utrikes födda kvinnor. Risken att fastna i utanförskap är stor. Men arbete är också ofta nyckeln till ekonomisk frihet, som exempelvis möjliggör att lämna ett destruktivt förhållande. Av den anledningen är det också allvarligt att utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad är mycket låg i förhållande till övriga gruppers. Därför vill bland annat bygga ut jobbskatteavdraget samt införa ett bidragstak, så att det alltid lönar sig att jobba. Dagens system utgör en kvinnofälla där vissa fastnar i hemmet på grund av att det ibland lönar sig bättre än att ta ett arbete. Mina frågor till finansminister lyder därför: Vilka konkreta åtgärder inom sitt ansvarsområde ämnar ministern vidta för att minska gapet mellan inrikes födda och utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad? Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att sänka tröskeln till arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor? Ämnar ministern göra justeringar i skattesystemet för att stärka drivkrafterna till avlönat arbete?
ip · H910152 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:152 Skatter och tillväxt av (M) till Finansminister (S) Krisens slag mot belyser våra brister. Historien lär oss dock att länder som genomgår kriser men som ställer om ekonomin genom innovationer och strukturförändringar har fått stora ekonomiska fördelar. Möjligheten ligger framför oss att sjösätta reformer som vi vet att behöver för högre tillväxt och full sysselsättning. Redan före krisen hade en tillväxt som var en av EU:s lägsta. mer än någonsin hade landet behövt politiskt ledarskap och handlingskraft. behöver bättre villkor för företagande och entreprenörskap – mer tillväxt och investeringar. Det finns goda förutsättningar för att på allvar ändra det dödläge svensk ekonomi hamnat i , när tillväxten per capita blivit lägst i hela EU. Men det kräver reformer och politisk vilja. Enligt innebär en lägre effektiv bolagsskatt både ökade utländska etableringar i och inhemska investeringar. Utöver detta är sänkt skatt på arbete samt bidragsreformer och en mer balanserad a-kassa viktiga åtgärder som bidrar till fler jobb och starkare ekonomisk återhämtning. hävdade i en intervju i att skattelättnader på jobb och företagande är ”tönterier” när det kommer till att öka sammanhållningen. Hur ska vi öka sammanhållningen om det inte ska bygga på att människor kommer i arbete? Hur kan det vara ”tönterier” att skapa jobb? Man undrar om den nytillträdde finansministern delar den uppfattningen. Mina frågor till finansminister lyder: Genom vilka konkreta åtgärder kommer ministern, bland annat med hjälp av skattepolitiken, att säkra att inte riskerar att fortsatt hamna bland länderna med lägst tillväxt i Europeiska unionen, utan i stället strävar mot en högre tillväxttakt? Vad avser ministern att göra för att förhindra att skattebördan på svenska företag ökar ?
ip · H910153 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:153 Återinförd fastighetsskatt av (M) till Finansminister (S) Fastighetsskatten var en skadlig skatt som slog hårt mot hushållen, och som inte bör återinföras. med flera socialdemokratiska företrädare har dock i en rapport som presenterades argumenterat för en återinförd fastighetsskatt. Det vore mycket dåligt för och för svenska hushåll. har gjort beräkningar som visar ett en återinförd fastighetsskatt kan innebära i skatt för ett vanligt hus i . Det är mycket pengar – och det kommer att slå hårt mot inte minst pensionärer och barnfamiljer som ofta har mindre marginaler i plånboken. Min fråga till finansminister lyder därför: Avser ministern att återinföra fastighetsskatten?
ip · H910154 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:154 Återinförande av skatter av Boriana (M) till Finansminister (S) Utspel från bland annat LO och tunga socialdemokratiska distrikt visar att det fortfarande råder en stark övertygelse om att utjämningen av de växande ekonomiska klyftorna bäst sker via höjda skatter, återinförande av fastighets-, arvs- och gåvoskatt samt genom införande av nya skatter. Anledningarna till att dessa skatter en gång avskaffades är många, som gäller alltjämt . Inte minst slår de orättvist och undergräver förtroendet för skattesystemet. En fastighetsskatt skulle exempelvis vara en mycket hård smäll mot svenska hushåll och för många innebära i höjd skatt . Ett av de stora problemen med arvs- och gåvoskatten var att den försvårade generationsskifte i familjeägda företag. Ett återinförande är därför ett direkt hot mot företagande och sysselsättning. är tydliga med att dessa skatter inte ska återinföras. finansminister har dessutom utryckt att har en internationellt sett ”väldigt låg kapitalbeskattning” och att den måste öka. Även en ökad kapitalbeskattning skulle drabba företagande och svenska arbetstillfällen, då den leder till minskat intresse att investera i svenska företag. Mina frågor till finansminister lyder därför: Avser ministern att återinföra någon avskaffad skatt? Avser ministern att höja kapitalskatten? Genom vilka insatser på skatteområdet avser ministern att stärka konkurrenskraft, öka tillväxten och minska arbetslösheten?
ip · H910155 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:155 Avskaffande av avfallsförbränningsskatten av Boriana (M) till Finansminister (S) Redan från början har varit starkt emot denna då skatten inte uppfyller sitt syfte att öka materialåtervinningen och minska avfallsmängderna, utan är en rent fiskal skatt. redovisade en utvärdering av avfallsförbränningsskatten till regeringen i en analys som bland annat inkluderar skattens effekter på materialåtervinning, import och export av avfall, el- och värmeförsörjningen och effekterna på utsläpp av växthusgaser. Föga förvånande är slutsatsen att skatten är ineffektiv och ”inte på ett verkningsfullt och kostnadseffektivt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering”. Vidare konstateras det att kraftvärme- och värmeverkens investeringsplaner har påverkats av skatten, eftersom man bedömer att de inte kommer att kunna övervältra skattekostnaderna på de internationella kunderna. Dessutom bidrar inte skatten till en övergång till mer cirkulär ekonomi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att avskaffa avfallsförbränningsskatten, och när kommer arbetet med avskaffandet i så fall att påbörjas? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ineffektiva skatter som motverkar sitt syfte inte ska införas?
ip · H910156 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:156 Riktlinjer för vindkraftsutbyggnad av (M) till Statsrådet (S) Det pågår en kraftig utbyggnad i av vindkraften, vilket påverkar väldigtmånga människor som bor i de områden som berörs. Det rör sig om såväl denpsykosociala livsmiljön som buller. Den som har valt att bo vackert kustnärahar gjort det för att man vill leva i en livsmiljö som ger en vacker och naturnärautsikt. Den som har valt att bo långt från stadsnära områden vill göra det för attnjuta av den livsmiljö och tystnad som man får på landsbygden. När det dåbyggs stora vindkraftsparker så får det en stor påverkan på alla som bor inärheten. har inte något regeringsuppdrag att ta fram en policy eller riktlinjerför att vägleda kommuner och andra aktörer hur en vindkraftsutbyggnad skakunna ske utan en negativ påverkan de boendes psykosociala livsmiljö, bullereller andra störande faktorer. Det berättade man i samband med en informationtill civilutskottet om verksamhet. Det kan finnas brister där detinte finns något uppdrag till någon myndighet för att ta fram en övergripandeöversiktsplanering för hela hur mark ska användas. I ett skriftligt svar på en fråga från mig ansåg den tidigare bostadsministern att det inte behövdes något uppdrag till för att säkerställa en god livsmiljö för den som påverkas av vindkraftsutbyggnaden i . Det är ett svar som kan uppfattas som mycket provocerande av dem som berörs av utbyggnaden i sin närmiljö. I exempelvis råder det närmast en bred politisk enighet om att man inte ska bygga ut vindkraften i kommunen. Socialdemokraterna har även motsatt sig en utbyggnad eftersom man anser att det stör de närboendes livs- och närmiljö. Det framkom av ett inslag i Aktuellt i SVT . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge ett uppdrag för att vägleda hur en vindkraftsutbyggnad ska kunna ske utan en negativ påverkan avseende buller, psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på de närboende? Om statsrådet även nu anser att det inte krävs ett uppdrag för att vägleda kommunerna hur en vindkraftsutbyggnad ska kunna ske utan negativa konsekvenser för de närboende, avser då statsrådet att förändra fler delar i uppdrag som har liknande frågeställningar? Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förbättra den lokala demokratin så att kommunernas inflytande och påverkan i fråga om vindkraftsutbyggnaden i stärks?
ip · H910159 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:159 Skatten på begagnad elektronik av (M) till Finansminister (S) Den kemikalieskatt på elektronik som regeringen infört har visat sig vara rent kontraproduktiv vad gäller miljö- och klimatpåverkan. Den slår nämligen hårt mot begagnad elektronik. I vissa fall har skatten till och med rapporterats överstiga värdet på den begagnade varan. Då blir varan i princip omöjlig att sälja, vilket bland andra har rapporterat om. Detta blir extra märkligt då dessa varor ofta redan har beskattats initialt. Återbruk och att förlänga produkters livscykel är en viktig pusselbit i resan mot ett mer hållbart samhälle. Därför är det mycket märkligt att regeringen infört en skatt som direkt motverkar återbruk och höjer priset på begagnade varor. Min fråga till finansminister lyder därför: Ämnar ministern se över kemikalieskatten så att den inte motverkar återbruk och försäljning av begagnad elektronik?
ip · H910160 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:160 Ekonomisk jämställdhet av (M) till Finansminister (S) Kvinnor i har en högre utbildningsnivå än män. Även betygen är högre för kvinnor än för män, såväl i årskurs nio som i gymnasieskolan. Trots det har kvinnor lägre lön, lägre inkomst och i förlängningen därmed även lägre pension än män. Därtill uppgår kvinnors genomsnittliga kapitalinkomster till enbart cirka hälften av männens. Föräldraskap påverkar kvinnors arbetsinkomst negativt, medan motsvarande effekt inte finns för män. Kvinnors förvärvsinkomst dyker i samband med första barnet och förblir sedan på en lägre nivå . Kvinnor står också för en större del av det obetalda arbetet samt arbetar mer deltid. Deltiden ökar också då de får barn. av kvinnorna, jämfört av männen, arbetade deltid 2019. Sammantaget gör detta att sparutrymmet och den ekonomiska friheten generellt sett är betydligt lägre för kvinnor än för män. En av fem kvinnor uppger att hon inte skulle ha råd att skilja sig, och nästan varannan kvinna skulle inte ha råd att bo kvar i sin nuvarande bostad vid en separation. För att jämställdheten på arbetsmarknaden ska stärkas behöver det löna sig bättre att jobba, och välfärdstjänster såsom barn- och äldreomsorg behöver fungera väl. Även ett skatteförmånligt pensionssparande är viktigt; om man till exempel går ned i arbetstid under småbarnsåren kan detta kompenseras med att man själv – eller ens partner – sparar extra till ens pension. Mina frågor till finansminister lyder därför: Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att kvinnors inkomstnivå i förhållande till männens ska öka? Vilka konkreta åtgärder ämnar ministern vidta för att stärka kvinnors ekonomiska frihet?
ip · H910161 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:161 Fastighetsskatten av (M) till Finansminister (S) Fastighetsskatten var en mycket destruktiv skatt som avskaffades på goda grunder och som ej bör återinföras. Flera socialdemokratiska företrädare, bland andra , har dock i en rapport som presenterades propagerat för just det, vilket är mycket oroande. Beräkningar från visar ett en återinförd fastighetsskatt kan innebära i skatt för ett vanligt hus i . Skulle en återinförd fastighetsskatt även omfatta bostadsrätter skulle det innebära en skatt på i skatt för en vanlig bostadsrätt i . Detta är omfattande summor som skulle slå hårt mot inte minst barnfamiljer och pensionärer, som ofta har mindre marginaler i plånboken. Risken är att skatten skulle driva människor från hus och hem. Skattesystemet ska ge rätt drivkrafter. Att äga och ta hand om sitt eget boende bör uppmuntras, inte bestraffas. Förslaget om återinförd fastighetsskatt ger fel drivkrafter. Mina frågor till finansminister lyder därför: Avser ministern att höja skatten för människor som äger sin bostad? Kommer ministern, genom åtgärder i skattepolitiken, att verka för att öka eller minska drivkraften till att äga och ta hand om sitt boende?
ip · H910162 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:162 En förstärkning av av (M) till Finansminister (S) Andelen stölder och inbrott som begås av utländska stöldligor har ökat kraftigt i landet. Utländska brottsligor har blivit ett allvarligt problem i dagens , och behöver både mer personal och större befogenheter för att stävja problemen. Regeringen har, om än väldigt sent, börjat leverera några förslag som bland annat vi moderater drivit på för att regeringen ska agera på. Det är välkommet, men mycket mer behöver göras för att stärka , som är en viktig myndighet för att knäcka den organiserade brottsligheten i . Mina frågor till finansminister lyder därför: Vilka konkreta åtgärder kommer ministern att vidta för att rusta och gränsskyddet ? Har ministern för avsikt att stärka med betydligt mer personal för att säkerställa att kontrollen stärks vid våra gränser för att stoppa stöldligorna och den allvarliga smugglingen?
ip · H910163 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:163 Behovet av kärnkraft av (M) till Statsrådet (S) Elpriserna stiger nu kraftigt och det slår hårt mot hushållen, men även mot jobb och företag. har elpriset gått upp så mycket att det på vissa ställen tiodubblats från den ena dagen till den andra. kostade en kilowattimme el i de två nordligaste elprisområden runt , enligt elbörsen . Det kan jämföras med runt , som varit den normala dagsnoteringen den senaste månaden. Orsaken är att vårt energisystem är svagt. Vindkraften kan inte leverera el när det inte blåser. Till detta har flera av våra kärnkraftsreaktorer stängts ned. Stängningen av och , som försökte stoppa, innebar att av elproduktion utraderades. Detta har bland annat lett till att oljekraftverket i startats för att säkerställa att det finns tillräckligt med el med hög efterfrågan. Elkrisen är ett faktum, och den kom inte som en chock utan är en direkt följd av regeringens destruktiva politik. som industriland behöver en robust energiförsörjning. Därför krävs utbyggd kärnkraft. Mina frågor till statsrådet lyder: Vad har statsrådet för plan för att säkerställa en robust elförsörjning? Avser statsrådet att ta initiativ till att projektera ny kärnkraft?
ip · H910165 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:165 av (M) till Näringsminister (S) är ett helsvenskt statligt bolag som ingår i Sveviakoncernen och som verkar på en starkt konkurrensutsatt marknad. Bolaget ägnar sig åt uthyrning av maskiner, verktyg och bilar. På samtliga orter där Arento är verksamt finns privata aktörer som tillhandahåller samma tjänster. Statliga hyr drygt 500 personal- och tjänstebilar av bolaget, enligt deras årsredovisning. Arento marknadsför sig som uthyrare av personbilar. En annan produkt som bolaget har i sitt sortiment är jordfräsar. Om dessa skriver man följande: ”Arento har jordfräsar för uthyrning från bland annat . Med Arentos transportpaketerbjudande kör vi ut din jordfräs till rätt plats när du behöver den. När ditt arbete är klart hämtar vi tillbaka den.” Bolaget skriver i sin årsredovisning att man växer kraftigt och tar marknadsandelar. Det man då tar marknadsandelar från är det privata näringslivet. Den självklara frågan är då om det är en statlig angelägenhet att hyra ut jordfräsar och personbilar. Det finns en enkel lösning på den osunda konkurrensen från statliga Arento och det är att staten säljer bolaget. Vid ett företagsbesök berättade företaget att deras värsta konkurrent inte var andra privata uthyrningsföretag utan det statliga bolag som väljer vilka uppdrag man ska få genom att sänka priset väsentligt lägre än andra privata företag kan göra. Det var och är företagen djupt upprörda över. Varför ska jag betala skatt när staten använder mina skattepengar för att konkurrera mot oss företag, ställde han som retorisk fråga till mig. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det gynnar företagsklimatet i att staten bedriver uthyrning av handverktyg, jordfräsar och bajamajor via ett statligt bolag, och avser ministern att vidta några åtgärder utifrån sin ståndpunkt? Avser ministern att vidta några åtgärder för att minska den statliga konkurrensen mot privata företag genom att ta initiativ till försäljning av uthyrningsföretaget ? Avser ministern att vidta några övriga åtgärder för att minska den statliga konkurrensen mot privata företag verksamma inom olika områden?
ip · H910168 · 2021-12-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:168 Nordiskt energisamarbete av (M) till Statsrådet (S) Ingen har väl missat den stora debatten i om elpriser och eltillgång. Elenergin kostar mer för vanligt folk relativt till lönen än . Detta är ett dilemma för svenska folket och det nordiska samarbetet inom elenergiförsörjningen. När elenergin blir en bristvara blir också överföringskapaciteten mellan regionerna i och mellan de nordiska länderna avgörande. Ett nordiskt samarbete och även snart ett EU-samarbete är avgörande för att skapa en stark och robust elenergiförsörjning. De relativt nya produktionsformerna av elenergi, vind och sol, möjliggör inte en stabil produktion utan att komplettera med vattenkraft och kärnkraft. Dessa kraftslag innebär också att kraven på överföringskapacitet ökar. Vår elinfrastruktur är inte tillräckligt utbyggd utifrån den ökade elektrifieringen och inte heller till den nya energiproduktionen. Detta innebär att som ”motorväg” för distribution av elenergi i inte fungerar som . har problem att skapa överföring mellan norr och söder i , som den öst-västliga överföringskapaciteten mellan våra nordiska länder ska fungera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att de svenska problemen på energiområdet inte ska orsaka nordiska samarbetsproblem?
ip · H910170 · 2021-12-06 00:00:00 — Interpellation 2021/22:170 En förstärkt konsumentvägledning av (SD) till Statsrådet (S) Skuldsättningen ökar i samhället, och det behövs flera åtgärder för att motverka detta. Konsumentvägledningen utgör ett mycket viktigt stöd och kan innebära ett effektivt verktyg för att förebygga överskuldsättning. Preventivt stöd och rådgivning till konsumenter gällande krångliga avtal, eller vägledning inför lånebeslut, minskar risken för överskuldsättning. Tre av fyra konsumenter får problem med något de köpt, och överskuldsättning till följd av konsumtion ökar kraftigt. För enklare ärenden och för den som kan tillgodogöra sig kunskap digitalt finns på nationell nivå upplysningstjänsten Hallå Konsument. Den tillhandahålls av . Allt färre kommuner erbjuder konsumentvägledning till kommuninvånare, i många fall med hänvisning till den statliga tjänsten. Vägledningen är inte obligatorisk. I takt med att kommunernas ekonomi blir mer ansträngd så avskaffas konsumentvägledningen i allt fler kommuner. Som ett komplement till den statliga tjänsten behövs även möjlighet till lokal konsumentvägledning, framför allt för de mest utsatta konsumenterna. Den lokala konsumentvägledningen kan ses som ett förfilter till budget- och skuldrådgivning och kan i många fall hjälpa människor innan de hamnar i ekonomiska svårigheter. riktade i civilutskottets betänkande CU12 ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör se över hur den kommunala konsumentvägledningen kan stärkas och utvecklas. Detta bör ske skyndsamt med tanke på problematiken med skuldsättningen och för att preventiva åtgärder är viktigt som åtgärd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att möta tillkännagivande om att stärka och utveckla den kommunala konsumentvägledningen? Avser statsrådet att verka för att alla konsumenter ska ha att ha ett likvärdigt konsumentskydd, oavsett var i landet man bor, och i så fall hur?