ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810484 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:484 Vargstammen storlek på landsbygden av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Förra vinterns inventeringar visade att det fanns ungefär 365 vargar i . har det fötts ett stort antal valpar. Stammen just nu torde ha därför ha passerat 400 vargar. Av dessa medges endast jakt på ett relativt lågt antal. Trygghet för människor ska alltid sättas i första rummet, och under rådande omständigheter med en mer förtätande vargpopulation i bland annat är detta en mycket viktig och angelägen fråga. Vargstammens storlek har stor betydelse för att människor ska kunna verka och bo på ett tryggt sätt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att människor som bor i vargtäta län känner sig trygga? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att vargstammens storlek minskar?
ip · H810485 · 2021-02-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:485 Vaccinationsmotstånd bland vårdpersonal av (M) till Socialminister (S) Vaccinationsprogrammet i är nu igångsatt. Det finns anledning att vara kritisk mot tempot i leveransflödet, vilket riskerar att försena kampanjen. Dessutom kvarstår vaccinationsmotståndet som ett av de allvarligare hindren för att uppnå önskat resultat. Det finns människor som med berått mod och mot bättre vetande vill sabotera genom att sprida misstro mot vaccination som fenomen, vilket riskerar att leda till ytterligare många förspillda liv. Att aktivt propagera mot vaccination inverkar negativt på hela det globala samhället. Även bland vårdpersonal med direkt patientkontakt, och där det inte föreligger specifikt medicinska hinder, finns det personer som vägrar att vaccinera sig. Oro för biverkningar är en anledning, men det finns även andra orsaker till vaccinationsmotstånd vilka inte alltid baseras på vetenskaplighet utan på annan övertygelse. ordförande pekar på att vaccinmotståndet är stort på vissa arbetsplatser och att det finns flera orsaker till att en del medlemmar inte vill vaccinera sig. Dels handlar det om att många redan varit sjuka i covid-19, dels om att det sprids negativ information om coronavaccinet, bland annat i sociala medier. Att som vårdpersonal vägra egen vaccination av andra skäl än egna relevanta hälsoskäl, är kontraproduktivt för att motverka de negativa effekterna av covid-19. Därför vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att hantera den situation som uppstår när vårdpersonal vägrar vaccinering för egen del?
ip · H810486 · 2021-02-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:486 Sms-utskick med anledning av pandemin av (M) till Statsrådet (S) ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet angående den omtalade sms-kampanj avseende covid-19 som ägde rum . Kampanjen var omtalad redan innan den genomfördes, och när utskicket väl ägde rum uppfattades det som ett antiklimax då innehållet i meddelandet var ytterst begränsat. Uppmärksamheten kring meddelandet blev stor såväl i medier som i diskussioner på sociala medier – dock inte för det som var avsikten, nämligen hur människor bör agera under rådande omständigheter, utan snarare för att informationen var ospecifik samt att länk till den mest bärande informationen saknades. Dessutom var det inte helt klart vem som var avsändare. Därefter har ytterligare riksdagsledamöter ställt frågor och interpellationer på temat till flera statsråd, och svaren på dem har varit begränsade till sitt innehåll. Därför behövs klargöranden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att sms-kampanjen var så effektiv att den motsvarade regeringens och allmänhetens förväntningar? Vilka erfarenheter drar regeringen och statsrådet av den genomförda sms-kampanjen ?
ip · H810487 · 2021-02-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:487 Forskningsfinansiering under covid-19 av (M) till Statsrådet (S) En mycket stor del av den medicinska och naturvetenskapliga forskningen på landets universitet och högskolor sker med ekonomiskt stöd från externa anslagsgivare. Dessa är både statliga och privata. Bland de förstnämnda kan nämnas , Formas, Forte och , och bland de senare finns ett stort antal stiftelser och fonder av varierande storlek såsom Hjärnfonden, Cancerfonden, , , med flera. Dessa fonder avlönar både forskare och teknisk personal anställda vid universiteten. Forskare lever i en situation mycket lik den som artister och konstnärer gör. Deras fortsatta anställning och verksamhet är beroende av inkomster som kommer av anslag, vilka i sin tur beror på forskarnas egna prestationer. När nu covid-19-pandemin gjort att man på många ställen stängt ned all patientnära forskning och skickat hem personal som sysslat med experimentell forskning minskar forskarens möjlighet att konkurrera om nya anslag. Vidare är många av fonderna som ger dessa anslag beroende av aktieutdelningar, vanligen i större svenska företag. När nu dessa utdelningar dragits in minskar också mängden medel som kan komma att delas ut. Detta innebär att forskarna sitter med forskningsuppgifter för vilka det finns anslag men där man inte kan utföra arbetet. har man samma utgifter. Forskarna får fortsatt betala dyra lokalkostnader till universitet och regioner och har fortsatt fulla lönekostnader till exempelvis teknisk personal som skickats hem. Även om en del arbetsuppgifter kan utföras hemifrån kan man inte fortlöpande göra studier på patienter. Detta får till följd att anslagen för många kommer att ta slut innan uppgiften lösts och att man då också löper risk att inte kunna få nya anslag när man inte kunnat göra färdigt studier och få fram resultat och publikationer. När sedan pengarna är slut får man säga upp personalen och själv drabbas av medelsbrist och uppsägning med något års fördröjning. I bästa fall förlorar man bara sin forskarkarriär. Detta är till stor nackdel både för individen och för som forskande nation. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att underlätta för forskare att under rådande läge kunna fullgöra sin forskning med relevant finansiering?
ip · H810488 · 2021-02-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:488 Vargen och landsbygden av (M) till Statsrådet (S) vargstam är för stor och bör minskas. Vargen gör att många människor på landsbygden ofta behöver gå omkring och vara oroliga för att vargen ska riva eller döda deras tamboskap eller ta deras sällskapshundar eller jakthundar. Detta är vardag för många i och bidrar till att vissa människor på landsbygden upphör med eller avstår från att starta tamdjursproduktion. vill öka sin livsmedelsproduktion, och därmed behöver mängden tamboskap i stället öka. riksdag har tagit beslut om att vi ska ha en vargstam mellan 170 och 270 vargar, men är de många fler. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att ska uppfylla beslut om en vargstam på 170–270 vargar? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att en förstor vargstam inte ska hindra att livsmedelsproduktion ökar?
ip · H810489 · 2021-02-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:489 Europeiska miniminivåer av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) När migrationskrisen tvingade regeringen att anpassa sig till verkligheten och stänga gränserna för att skydda vårt land påbörjades berättelsen om de svenska så kallade miniminivåerna. Gång på gång har regeringen talat om att ligger på miniminivåer, eller miniminivåerna enligt , eller någon annan liknande formulering. Avsikten verkar ha varit att övertyga allmänheten om att verkligen utnyttjat alla möjligheter att höja kraven och minska möjligheten att invandra. Detta upprepades senast när regeringen remitterade sin promemoria med förslag till kompletteringar av förslag. I själva verket kan även en snabb titt i , exempelvis familjeåterföreningsdirektivet, återvändandedirektivet, mottagandedirektivet eller asylprocedurdirektivet, visa på tydliga diskrepanser i förhållande till svensk lagstiftning: Vi är ständigt mer generösa och har lägre krav, och släpper därför in fler. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att har befunnit sig på europeiska miniminivåer sedan krisen, och vidtar ministern annars några åtgärder för att förändra detta?
ip · H810490 · 2021-02-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:490 Konkurser inom restaurang- och besöksnäringen av (M) till Näringsminister (S) Under pandemin har restaurang- och besöksnäringen har tagit mer stryk än flertalet andra branscher. Många av dessa företag har ägare som satsat all sin privata ekonomi för att driva upp sina verksamheter. När effekterna av pandemin blir alltmer kritiska är det inte bara företagens existens som står på spel utan även bolagens ägares privatekonomi när det inte finns mer av egna pengar att sätta in i verksamheten. I slutändan kan det bli frågan om dubbla konkurser – dels bolagens och dels ägarnas personliga dito. Likviditetsproblemen inom dessa branscher är akuta. finns det en rejäl tröghet och saktfärdighet i hanteringen av de utlovade stöden. Utbetalningarna dröjer anmärkningsvärt länge, och i värsta fall kommer det inte att finnas kvar någon att betala ut till ifall tempot inte snabbas upp avsevärt. Många restaurangägare vittnar om att det blivit svårare att få tillgång till omställningsstöden under den andra omgången, varför man efterlyser snabbare och smidigare system. Att restaurangerna därtill tvingas stänga då många gäster vanligtvis brukar anlända gör tillvaron än mer prekär. Risken är överhängande att konkurserna likt coronaviruset kommer att sprida sig okontrollerat. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga näringsminister : Vilka insatser avser ministern att vidta för att undvika masskonkurser inom restaurang- och besöksnäringen?
ip · H810492 · 2021-02-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:492 Löftet om LOV och Arbetsförmedlingens reformering av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har avvisat förslag om att den nödvändiga reformeringen av Arbetsförmedlingen ska vila på LOV – lagen om valfrihetssystem. Bland annat för att erfarenheter visar att det är svårt att följa upp att varje utförare håller god kvalitet samt att det inte finns vare sig något egenvärde eller något mervärde i att arbetssökande själva ska kunna välja bland en mängd olika utförare. Detta var anledningen till att tillsammans med KD, V och SD klargjorde att man ämnade väcka misstroende mot arbetsmarknadsminister (S), om inte regeringen gav utfästelser om att januariöverenskommelsens löfte om att reformeringen av Arbetsförmedlingen skulle baseras på LOV övergavs. Arbetsmarknadsministern utlovade efter detta att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte skulle vila på LOV. Det är därför mycket anmärkningsvärt att Arbetsförmedlingens ledning i tidningen klargör att LOV visst ska utgöra grunden för reformeringen i samband med kommunikationen kring tjänsten Rusta och matcha. Anledningen är att regeringen i sina direktiv till myndigheten inte på något sätt implementerat den utfästelse och den försäkran som regeringen gav . Med anledning av det ovan anförda önskar jag ställa följande fråga till arbetsmarknadsminister : Avser ministern att stå fast vid utställda löften om att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte ska vila på LOV?
ip · H810493 · 2021-02-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:493 Kortare straff för brottslingar som förlorar jobbet av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) En man döms för att ha våldtagit en kvinna under en massagebehandling, men eftersom brottet medfört att han förlorat sin anställning och inte kan arbeta som massör igen sänker hovrätten straffet. Dagens Juridik rapporterade om rättsfallet och exemplifierar en allvarlig brist inom svenskt rättsväsen. Rättvisan står inte i fokus för rättspolitiken, eller för lagstiftningen. I 29 kap. 5 § (BrB) anges ett antal omständigheter, så kallade billighetsskäl, som domstolen utöver brottslighetens straffvärde ska beakta vid straffmätning. Föreligger någon av omständigheterna får rätten döma till lindrigare straff än vad som annars är föreskrivet för brottet. Ett exempel på en sådan omständighet regleras i 29 kap. 5 § 7: ”Om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet blir eller kan antas bli avskedad eller uppsagd från anställning eller drabbas av annat hinder eller synnerlig svårighet i yrkes- eller näringsutövning.” Med anledning av detta skulle jag vilja fråga justitie- och migrationsminister . Anser ministern att det är rättvist att våldtäktsmän kan få kortare fängelsestraff om de på grund av brottet riskerar att förlora jobbet, eller är ministern beredd att vidta åtgärder för att avskaffa 29 kap. 5 § 7 BrB? Anser ministern att det finns det några andra billighetsskäl i 29 kap. 5 § BrB som skulle behöva avskaffas? Är ministern beredd att vidta åtgärder för att revidera 29 kap. 5 § BrB?
ip · H810494 · 2021-02-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:494 Den privata äganderätten och skydd av skog av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Vi kan se att olika länder redovisar skydd av natur på helt olika sätt, där utmärker sig med en väldigt sträng syn på vad som anses skyddat. Det borde vara en större samsyn och en mer generell mätning. I rapport /18 (dnr 2018/4167), Statistik om formellt skyddad skogsmark, frivilliga avsättningar, hänsynsytor samt improduktiv skogsmark, efterfrågas bättre statistik. Författarna skriver att statistiken inte ger något fullständigt svar på hur vi ligger till i förhållande till nationella eller internationella miljömål. De menar att det krävs politiska beslut om ett nytt uppdrag att analysera hur statistiken ska värderas. har regeringen gett i uppdrag att redovisa vilka typer av skyddsformer av värdefull natur som rapporteras och jämföra det med andra länders, vilket uppskattas. Huvuddelen av den natur som länderna i EU redovisar som skyddad är under landskapsskydd som tillåter jord- och skogsbruk, medan främst redovisar skyddsformer där jord- och skogsbruk är förbjudet. Beslutet om Aichi-mål 11 från i innebär att världens länder ska bevara av land- och sötvattensarealen. Målet lämnar stor flexibilitet i fråga om vad som kan inkluderas i den bevarade naturen. För rapportering av åtagande uppfyller målen i enlighet med det regeringsbeslut som definierar vad ska inräkna. I LRF:s rapport naturskydd ur ett internationellt perspektiv bedöms att skyddar enligt regeringens definitioner exklusive strandskydd, vilket överstiger Nagoyamålet på och det nationella målet på . Men ändå har ministern uttalat sig i medierna att statsrådet ser att vi måste dubblera mängden skyddad skog i . finns punkten ”och stärk den privata äganderätten till skogen” med som punkt nummer 26. Ministern har dock i medierna uttryckt sin ambition att skydda mer skog och att man som markägare inte har rätt att göra vad man vill med den mark man förvaltar. I betänkande (SOU 2020:73) finns förslag om att skydda ett skogsbälte utmed fjällkedjan. Detta har ministern förklarat sig helt stå bakom. Det som däremot inte finns med i är någon bas, någon generell mätningsregel för hur man räknar ut andelen skyddad skog jämfört med andra länder. Med anledning av detta önskar jag ställa följande frågor till miljö- och klimatminister : Hur avser ministern att arbeta för att stärka den privata äganderätten till skogen? På vilka mätningar baserar ministern sina uttalanden om att måste dubblera mängden skyddad skog?
ip · H810495 · 2021-02-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:495 Arbetet med att skydda skog av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I har det genomförts en inventering av så kallade kalkbarrskogar, och man har funnit att i dessa kalkrika skogar finns en rik och intressant flora med många skyddsvärda marksvampar och kärlväxter. Ett stort antal potentiellt intressanta områden identifierades utifrån geologiskt kartmaterial och tolkning av flygfoton (IR-färg) samt en del fältbesök sommar och höst . Totalt besöktes fördelat på 1 750 inventeringsområden. Det som händer med denna inventering är att och väljer ut något tiotal toppobjekt och inleder dialog med berörda markägare om formellt skydd. Det kan ske genom exempelvis naturreservat eller naturvårdsavtal. Ett första möte har skett med skogsägare i , och frågorna är många. Inventeringen har skett utan kontakter med berörda markägare. Med tanke på de miljonbelopp som lagts på inventering hade ett visst belopp kunnat läggas till att skicka ut information till berörda markägare innan fältinventeringar genomfördes. Kanske hade det med bättre information under hela genomförandefasen av detta projekt väckt mindre arga röster. Det finns frågor om vad som egentligen gäller; är det bara information om vad som sker, eller är faktiskt dessa inventerande områden snart, eller , belagda med avverkningsrestriktioner? Det borde bli tydligt hur stor andel av de objekt som är identifierade som bedöms komma att påverkas av avverkningsrestriktioner. Avslutningsvis finns det frågor kring ersättning. Äganderätten är befäst i jordabalken. Skogsägare vill veta hur möjligheterna till ersättning ser ut och när man som skogsägare kan förvänta sig att se en eventuell ersättning. Ett av förslagen i betänkande (SOU 2020:73) är att regeringen ska tillsätta en nationell samordnare som ska skapa dialog i stället för strid mellan skogens intressenter. Med anledning av detta önskar jag ställa följande frågor till miljö- och klimatminister : Är det ministerns avsikt att arbetet med att skydda skog ska gå till på det sätt som beskrivs för ? Om större delen av skogen i Åre, och kommuner blir skyddad, hur avser ministern att ersätta kommunerna för bristande skatteintäkter från dem som arbetat med skogen i de kommunerna? När tror ministern att skogsägarna med kalkbarrika skogar kan vänta sig mer kommunikation och information från regeringens förlängda arm ? Har ministern för avsikt, och i så fall när, att tillsätta en nationell samordnare som får i uppdrag att bidra till en bättre, mer konstruktiv och resultatinriktad dialog mellan skogens intressenter?
ip · H810497 · 2021-02-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:497 Öresundsmetro mellan och av (S) till Infrastrukturminister (S) presenterade och danska Vejdirektoratet sina slutsatser om en ny fast förbindelse mellan och . Förslaget till HH-förbindelse utgörs av en tunnel för vägtrafik och en tunnel för persontåg. Det råder ingen tvekan om att HH-förbindelsen skulle stärka arbetsmarknaden i nordvästra och på norra samt underlätta vägtransporter mellan och . finns det behov som en HH-förbindelse inte tillgodoser. Den ökar inte kapaciteten för godstågstrafik, något som behövs om ska nå de antagna klimatmålen. Dessutom behövs åtgärder för att skapa gynnsammare förutsättningar för framtida fjärr- och persontågstrafik över , den del av regionen där det bor flest invånare. Ett förslag som hamnat i skymundan i debatten, men som har stora fördelar, är att bygga en tunnelbana mellan och – en Öresundsmetro. En metro kan skapa mer plats för godståg och fjärrtåg på bron genom att avlasta förbindelsen från regional- och pendlingstrafik. Beräkningar visar att metron kan avlasta bron från av den framtida persontågstrafiken. Med en Öresundsmetro skulle restiden mellan centrala och centrala halveras . Det skulle bli betydligt smidigare att resa från stora delar av , med tätare avgångar och hög punktlighet. Metron dockar också direkt in i befintliga och planerade metrosystem, vilket minskar behovet av ytterligare kostsamma infrastrukturinvesteringar på den danska sidan. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Avser ministern att utreda frågan om en Öresundsmetro mellan och , som en lösning för att främja klimatsmarta godstågstransporter över ?
ip · H810499 · 2021-02-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:499 Skyddad skog av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) har valt ett nytt språkrör, och i ett flertal intervjuer framkommer vilken politik språkrören ämnar driva. Skogsfrågor har bland annat tagits upp. Språkrören berättar i att man har för avsikt att dubblera mängden skyddad skog. Partiet avser att driva det förslag som lagt fram om att skydda fjällnära skog till en kostnad av . Utöver detta vill språkrören även skydda ytterligare stora arealer. Språkröret och tillika miljöminister säger själv att målsättningen är att inrätta ytterligare tio nationalparker. Språkröret Per säger också i att ”som markägare kan man inte ha rätt att göra vad man vill med den mark man förvaltar”. Detta som en förevändning för att ställa krav på markägare och ta konflikt om äganderätten. Det här väcker frågor för den som värnar äganderätten. När enskilda jord- och skogsbrukare känner osäkerhet om sin bestämmande- och brukanderätt så tar handlingskraft och effektivitet i företagandet skada. När äganderätten ifrågasätts törs ägaren inte investera i sitt ägande, vilket påverkar såväl landsbygdens näringsliv som den framtida bioekonomin negativt. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Tänker ministern verka för att regeringen lämnar förslag om att inskränka skogsägares rådighet över sin mark? Tänker ministern verka för att ett förslag lämnas om att inrätta tio nya nationalparker? Vad menar ministern med sitt uttalande om att skydda dubbelt så mycket skog som ?
ip · H810500 · 2021-02-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:500 EU:s utökade blyförbud av Kopparklint (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har ett förbud mot blyhagel vid jakt på våtmarker eller vid jakt över grunda delar av öppet vatten. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön. Det är ett blyhagelförbud som tidigare utretts noggrant på vetenskaplig grund och som man kommit fram till är motiverat i ”riktiga” våtmarker. Ett bra och väl motiverat befintligt förbud utifrån ett miljöperspektiv. Trots det väl underbyggda förbud som redan finns vill nu dra det ännu längre och radikalt försvåra för svensk jakt. Detta genom att klassa nästan hela som våtmark, vilket är helt orimligt och får konsekvensen att det i praktiken blir omöjligt att använda blyhagel vid jakt; och detta trots att tillsammans med 23 andra EU-länder redan har ett blyhagelförbud i våtmark. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ämnar ministern verka så att det inte blir ett alltför långtgående förbud mot användning av blyhagel vid jakt för landets jägare? Vidtar ministern några åtgärder på EU-nivå för att förändra förslaget om en begränsning av blyhagel, och i så fall hur?
ip · H810501 · 2021-02-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:501 Ett utökat blyförbud av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har tydliga och tuffa regler för användning av blyammunition. nuvarande regler är acceptabla, och det är regler som fungerar och inte försvårar i onödan för landets jägare och skyttar. EU:s försök att nu gå längre än detta är illa underbyggt och inte förankrat i verkligheten. Att bedriva miljöpopulistiska beslut i EU som får förödande konsekvenser för jägare och skyttar och för viltvården är inte speciellt imponerande. har har ett förbud mot blyhagel vid jakt på våtmarker eller vid jakt över grunda delar av öppet vatten. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön. Det är ett blyhagelförbud som tidigare utretts noggrant på vetenskaplig grund och som man kommit fram till är motiverat i just ”riktiga” våtmarker. EU och regeringspartiernas företrädare i EU har tyvärr röstat ja till beslutet om nya restriktioner trots att en majoritet i inte skulle stå bakom ett sådant beslut. Om inte nu använder alla sina möjligheter för att minimera effekterna av beslutet för så hotar det jakten, skyttet och den svenska viltvården. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att minimera effekterna av beslutet i EU om ett utökat blyförbud i våtmarker?