ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910102 · 2021-11-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:102 Försenade pandemistöd till företag av (M) till Näringsminister (S) blev det klart att gång på gång har fattat en rad felaktiga beslut kring korttidsstöd till företag under coronapandemin. Ett av felen rör den så kallade jämförelsemånaden, vilken används för att se vilken lönenivå de anställda hos ett sökande företag har legat på. Myndigheten använder fel månad och följer inte lagen, enligt både förvaltningsrätten och kammarrätten i . I en debatt med ministern frågade jag hur ministern avser att säkerställa att ansvarig myndighet skyndsamt betalar ut stöd till de personer som är berättigade till det, och hur tidtabellen för detta ut såg ut. Jag fick då till svar: ”För att bland annat korta handläggningstiderna har genom en extra ändringsbudget, som beslutades av , fått ytterligare i anslag. har också rekryterat närmare 250 nya handläggare för att skynda på handläggningen.” har det visat sig att företagare som fått rätt i domstol hänvisats tillbaka till , där de har fått en ny handläggare. Handläggningstiden är , vilket innebär att de får fortsätta vänta på de pengar som de har rätt till. Även om flera börjat få snurr på sina verksamheter igen är det stora belopp för många att ligga ute med, och än svårare blir det ju det tar. En del har väntat i . Mina frågor till näringsminister är därför: Har ministern uppmärksammats på att ordningen hos myndigheten är sådan att de som blivit felaktigt behandlade och väntat väldigt nu också drabbas av ytterligare handläggningstider? Har ministern för avsikt att vidta några nya åtgärder som skulle möjliggöra att drabbade företagare snabbare kan få de utlovade stöden?
ip · H910103 · 2021-11-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:103 Arbetsmiljön inom av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) förbereder en ny granskning av . Det sker efter bland annat en rad anklagelser mot företaget via ett flertal granskningar i medierna. kommer även nya uppgifter om att medarbetare slår larm om att de bestraffas inom det statliga företaget. beskriver sig som ett av viktigaste företag och ett företag som ger meningsfulla jobb åt personer med funktionsnedsättningar. Men bakom fasaden har medarbetare beskrivit arbetsmiljön som ohållbar. vittnar ytterligare medarbetare och tidigare anställda om att personer som larmat om missförhållanden upplevt bestraffningar – alltifrån kränkningar och trakasserier till att chefer omplacerats eller köpts ut. Personal uttrycker i medierna att de är rädda för repressalier, och uppges även sätta munkavle på anställda. uppger sig vara en av landets största serviceleverantörer, med över 4 000 kunder och tjänster inom bland annat städning, lager och logistik. får i statligt stöd, och pengarna ska gå till att erbjuda arbetstillfällen till personer med så omfattande funktionsnedsättningar att de inte kan få något annat arbete på arbetsmarknaden. Flera personer rapporterar dock att de allra svagaste inte längre får jobben. Det stora fokuset uppges av tidigare anställda på vara nya affärer samt ekonomi, inte funktionsvariationer. uppges ha lämnat sitt ursprungsuppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra den allvarliga situationen gällande arbetsmiljön inom ?
ip · H910104 · 2021-11-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:104 Vård till barn och vuxna som utsatts för sexuella övergrepp av Kopparklint (M) till Socialminister (S) I en interpellationsdebatt sa socialminister att ”exakt hur man ska organisera vården är inte en fråga för vare sig eller riksdag. Man kan vilja ha en helt annan ordning, men det är inte den ordningen vi har .” Jag har tidigare ställt flera frågor till socialministern om varför ministern inte säkerställer att det finns kunskapsbaserad sjukvård och behandling för personer som har blivit utsatt för sexuella övergrepp. Jag har också ställt en fråga om vilka evidensbaserade åtgärder inom sjukvården som socialminister ämnade vidta för att förebygga en drastisk påverkan på hälsan hos barn och vuxna som utsatts för flertalet traumatiska upplevelser i barndomen. Detta med hänvisning till , som genomfördes , som var den första studien som undersökte sambandet mellan motgångar i tidig barndom och negativa livslånga hälsoeffekter. För spädbarn och småbarn som utsätts för ihållande stress kan denna typ av negativa barndomsupplevelser orsaka förändringar i hjärnans struktur, vilket potentiellt skadar deras fysiska, känslomässiga och pedagogiska utveckling långt in . Trots denna vetenskap som kan förebygga flera sjukdomar och för tidig död använder sig inte svensk sjukvård av rutinmässig screening eller behandling för att förebygga drastisk påverkan på hälsan hos barn och vuxna som utsatts för traumatiska upplevelser i barndomen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder inom sjukvården ämnar ministern vidta för att säkerställa att det finns kunskapsbaserad sjukvård för barn och vuxna som utsatts för sexuella övergrepp i barndomen? Hur ämnar ministern agera för att tydliggöra vem som bär det yttersta ansvaret för åtgärder vid fallerande sjukvård av dem som utsatts för sexuella övergrepp?
ip · H910105 · 2021-11-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:105 Sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Justitie- och migrationsminister (S) ökade antalet anmälda sexualbrott i till 24 100 (Brå, 2021). anmäldes det högsta antalet våldtäkter mot barn , fler än 2019. Enligt senaste rapport blir ett av fyra barn utsatt för sexualbrott – av alla barn blir därmed utsatta för sexuella övergrepp. Om vi exempelvis har en förskoleklass på 20 barn kan vi alltså räkna med att fem av dessa barn blir utsatta för sexualbrott. De åtgärder som regeringen har vidtagit ter sig verkningslösa när man ser till denna negativa utveckling. 2014 räknade nämligen Stiftelsen med att av alla barn blir utsatta för sexualbrott. En siffra som helt uppenbart har varit ökande när man ser till den senaste undersökningen som kom , då siffran är uppe på av alla barn. I stället för fyra små barn i en förskolegrupp på 20 totalt är man nu uppe i fem små barn. Små barn, till och med bebisar, barn som inte ens har börjat skolan, barn som har börjat skolan och tonårsbarn faller offer för det vedervärdiga i att en vuxen människa tar sig rätten att utsätta dem för sexuella övergrepp. Detta måste stoppas med nya effektfulla och kraftfulla åtgärder. Pedofiler inte ska ha kryphål i lagen, och barns trygga uppväxt ska absolut väga tyngre än en pedofils rättigheter. Vi har just nu i pandemins fotspår många fler barn som faller offer för sexualbrott, våld och misär. Sexualbrott mot små oskyddade barn är bland de vidrigaste brott som kan begås. har det fötts ungefär 115 000 barn . Av årets kull på cirka 115 000 barn kommer närmare 29 000 av dem att utsättas för någon form av sexualbrott. Det krävs nu ett kraftfullt agerande för att stoppa denna utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka ytterligare åtgärder ämnar ministern vidta för att motverka sexualbrott mot barn?
ip · H910106 · 2021-11-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:106 Uppföljning av tillkännagivanden som rör jakt- och sportskytte av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) har röstat igenom lättnader i vapenreglerna i syfte att underlätta för laglydiga jägare och sportskyttar. Det rör sig om totalt 29 tillkännagivanden: 2018/19:JuU29 (sju tillkännagivanden) 2019/20:JuU33 (åtta tillkännagivanden) 2020/21:JuU11 (två tillkännagivanden) 2020/21:JuU39 (elva tillkännagivanden) 2020/21:JuU5 (ett tillkännagivande; egentligen tre men de andra två handlar om explosiva varor). har bland annat beslutat om femårslicenserna , varav regeringen den sista gången anmodades att återkomma med lagförslag . är 2021 snart slut. Det var också ett av de åtta tillkännagivandena utifrån betänkanden kring vapenfrågor som justitieutskottet lade fram 2019/20. Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut som fattat. har bland annat riktat åtta uppmaningar, det vill säga tillkännagivanden, till regeringen om underlättande av vapenfrågor som Jakt- och sportskyttesverige berörs direkt av. Med hänvisning till regeringens ovilja att följa flertalet tillkännagivanden är det inte svårt att dra slutsatsen att regeringen inte har några ambitioner att underlätta regelverk och utövande för landets jägare, sportskyttar, vapenhandlare och samlare. Regeringens ambition verkar i stället vara att försvåra för desamma. hoppas jag att så inte är fallet utan att regeringen faktiskt har ambitionen att följa det som beslutas av . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att regeringen ska följa det tillkännagivande som har fattat, grundat på tillkännagivandet om att slopa kravet på förnyande av vapentillstånd ? Hur ämnar statsrådet verka för att förverkliga alla de övriga tillkännagivanden som har fattat beslut om?
· H91045 · 2021-11-09 13:32:44 — Jag är säker på att ett kattregister inte löser de två frågorna. Detta är jag säker på. Därför vill jag gärna veta vilka två åtgärder regeringen avser att vidta för att vi ska få svensk mat på bordet, svensk konkurrenskraft och svenska jobb i . Det är kanske så att ledamoten redan känner till det, men det finns fordon som går på el. De är inte tillräckligt många, men det finns också tunga fordon som går på el. Våra stora fordonstillverkare och har lanserat detta på i princip vartenda område. Det är fortfarande en alldeles för liten andel, men det är klart att detta är vägen framåt - att vi har fordon som går på svensk, ren el. Vi har också tunga fordon som går på biodrivmedel av olika slag. De är fortfarande inte tillräckligt många, men jag tror att andelen av den svenska fordonstrafiken på väg är . är fortfarande beroende av fossila bränslen. När man har den här typen av väldigt kraftfulla slag i drivmedelspriserna är det klart att man måste följa det noga och, i dialog med branschorganisationerna, se vad man ska göra för att hjälpas åt om de varar . Det kommer vi naturligtvis att göra i den här regeringen. Sedan går det givetvis att vara populistisk och säga att vi ska sänka skatter när drivmedelspriserna är höga, fru talman. var de låga, och är de höga. Men man får inte glömma den lilla detaljen att vi i längden inte kan vara beroende av rysk olja eller olja från . Det är samma olja som, precis som sa tidigare, är själva grundorsaken till det gigantiska klimatproblem vi har skapat. Då kan man inte tro att vi kan göra det just , utan vi måste hjälpas åt att steg för steg bli av med detta beroende - för vår egen skull, för vår ekonomis skull, för vår konkurrenskrafts skull men också för klimatets skull. Då kan man inte, som gör, populistiskt höja fingret och säga "sänker vi skatten" bara för att det är något som människor vill höra här och . Det håller inte i längden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H91047 · 2021-11-09 14:08:35 — Sedan är ledamöterna väl medvetna om vad jag kan och inte kan göra som enskilt statsråd, inte minst i relation till de lagar och förordningar som antagits här. Jag förstår den oro som finns ute i vårt land både när det gäller den utveckling vi har, som inte bara gäller varg utan också andra rovdjur, och när det gäller att hitta en balans där vi kan både bo och verka i hela vårt land och ha en biologisk mångfald som vi kan vara stolta över i . Vi fortsätter att jobba på. Vi kommer att fortsätta att vara aktiva och göra vårt absolut bästa. Jag är tämligen säker på, fru talman, att oavsett vem som är näringsminister i nästa regering kommer detta att fortsätta att debatteras här i kammaren. Tack för mig för ! Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H91089 · 2021-11-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:89 nekade miljötillstånd i av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) kunde vi ta del av nyheten att det statliga gruvbolagets planer på utökad verksamhet i Kirunagruvan omöjliggörs eller i bästa fall kraftigt försenas, till följd av att mark- och miljödomstolen avvisat bolagets ansökan. Ånyo avstannar en stor industrisatsning som en konsekvens av att mark- och miljödomstolen påtalar brister i företagets hantering av de processer som föregår miljöprövningen. I det aktuella fallet rör det sig om vilka som kallats till samråd, i andra fall handlar det om huruvida den av företaget inlämnade miljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig, eller för omfattande. När inte ens det statliga gruvbolaget , med all den samlade expertis de har att tillgå på området, efter drygt ett sekels verksamhet förmår att passera mark- och miljödomstolens nålsöga utan att få avslag på sin ansökan torde det stå utom allt rimligt tvivel att de tillståndsprocesser som reglerar denna typ av industrisatsningar är hämmande för svensk industriell utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta åtgärder syftande till att förtydliga vilka krav som ansökande företag ska tillgodose för att medges tillstånd i en tillståndsprocess? Avser ministern att vidta åtgärder syftande till att det tidigt i tillståndsprocessen ska klargöras huruvida det underlag utifrån vilket ett företag tillståndsprövas är fullständigt och därmed fastställs Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att göra tillståndsprocesser mer förutsägbara genom exempelvis nyttjande av fler generella föreskrifter?
ip · H91090 · 2021-11-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:90 roll som föredöme för svensk gruvnäring av (SD) till Näringsminister (S) En välfungerande svensk gruvnäring är av stort värde för som exportberoende industrination. Betydande värden skapas direkt och indirekt inom näringen och de värdekedjor som genereras tack vare den inhemska malmbrytningen. Vidare är förädlingen av råvarorna till färdiga produkter starkt bidragande till vår status som välfärdsnation. som svensk gruvnäring är teknologiskt väl för framtida utmaningar pekas några områden ut som kritiska för framtiden. Exempel på sådana är långa och oförutsägbara tillståndsprocesser, säkrande av högkvalitativ kompetensförsörjning och tillgången till stabil energiförsörjning till konkurrenskraftigt pris. En annan fråga som också brukar framhållas som viktig av branschens företrädare är allmänhetens syn på gruvbranschen som sådan och gruvbrytning som företeelse i synnerhet. I takt med att andra metaller och än de traditionella basmetallerna börjar efterfrågas i allt högre grad riktas blickarna mot mineraliseringar i områden där tradition av gruvverksamhet historiskt sett saknas. Om gruvdrift i sådana områden ska bli möjlig utan att väcka allt för omfattande negativ folklig opinion är det nödvändigt att visa på exempel där gruvdrift sker på ett ansvarsfullt sätt utan att drabbade sakägare framstår som gruvetableringarnas stora förlorare. Det statliga gruvföretaget har i detta sammanhang en särskilt viktig roll att spela. Den omfattande verksamheten i Malmfälten har resulterat i att hela samhällen måste flyttas. Processen har inte varit helt bekymmersfri, och ännu återstår flera knutar att lösa. i kommun är ett område som är starkt påverkat av verksamhet och den långt gångna samhällomvandlingsprocess som pågår i närområdet. Boende inom området och kommunstyrelsen menar att området behöver avvecklas och omvandlas till industrimark som hävdar att området är att betrakta som ett utvecklingsområde. Från gruvbolagets sida lutar man sig mot ett avtal trots att många av de förutsättningar som då låg till grund för avtalet är gällande. motsätter sig att inleda en process med kommun och berörda fastighetsägare om att lösa in och avveckla . Bolagets hållning i denna fråga väcker stort missnöje i en kommun där acceptansen för gruvverksamhet allmänt sett får anses vara synnerligen hög efter mer än ett århundrade av aktiv järnmalmsbrytning i närområdet. I sammanhanget får det anses anmärkningsvärt att ett statligt ägt bolag som borde ha såväl förutsättningarna att föregå med gott exempel som viljan att bidra till en minskad negativ opinion mot gruvbrytning som samhällsföreteelse inte tar varje given chans att bidra till en högre acceptans för gruvindustrin som helhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att öka det statligt ägda gruvbolaget anseende lokalt och på så sätt bidra till att stärka branschens anseende såväl lokalt som nationellt?
ip · H91091 · 2021-11-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:91 Sanktionsavgiften vid otillåten cabotagetrafik av (SD) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har fattat beslut om att höja sanktionsavgifterna vid otillåten cabotagetrafik. Infrastrukturministern säger i en intervju att ”det ska vara ordning och reda på vägarna”. Det är naturligtvis bra att regeringen har den intensionen, men varför så låg sanktionsavgift? För den som betraktar transportnäringen från utsidan kan det naturligtvis uppfattas som en kraftfull höjning när man höjer från till . Höjningen är dock trots allt att betrakta som ”kaffepengar” i sammanhanget, eftersom de kriminella nätverken som opererar i landet tjänar stora pengar på den här verksamheten. Gränsen för klampning är alltjämt ; därefter måste polisen låsa upp klampen även om böter/sanktionsavgift inte betalats. Poliser och bilinspektörer påtalar ofta att förare väljer att vänta ut de och att de sedan avviker från platsen så snart klampen har avlägsnats. På samma gång har de också klarat av en reducerad veckovila! Det är uppenbart att regeringen inte inser hur den olagliga verksamheten inom transportnäringen är uppbyggd och vilka luckor i lagstiftningen man bjuder på. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : På vilka grunder fastslog man en sanktionsavgift på enbart ? När det nu framgår att åtgärderna är otillräckliga, avser ministern och regeringen att kraftigt höja sanktionsavgifterna och även ta bort gränsen för klampningen?
ip · H91092 · 2021-11-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:92 Drivmedelspriset och en levande landsbygd av (SD) till Näringsminister (S) Den senaste månaden har de svenska drivmedelspriserna nått nya rekordnivåer. Dieselns literpris har på enskilda mackar redan spräckt 20-kronorsvallen. I medierna har vi kunnat läsa att nu har bland de högsta dieselpriserna i världen. Till skillnad från de andra länderna som placerar sig i dieselpristoppen är ett land som till stora delar präglas av landsbygd där reella alternativ till bilen och lastbilen helt eller delvis saknas. Bilen används inte bara för att människor ska kunna ta sig till och från sina arbeten utan även inom en lång rad offentliga verksamheter vars ökade bränslekostnader nu kommer att leda till minskad välfärd eller ökat skatteuttag. Människor som saknar alternativ till bilen för att ta sig till och från sina arbeten upplever i ökad grad att det inte längre lönar sig att arbeta då den disponibla inkomsten äts upp av drivmedelskostnader kopplade till arbetspendlingen. De kraftigt ökade transportkostnaderna kompenseras inte heller av det reseavdrag som kan göras, då avdragets nivå varit oförändrad . Som en följd av de höga drivmedelspriserna vittnar företag, främst utanför storstadsregionerna i , om såväl kraftigt höjda transportkostnader som minskad konkurrenskraft. Till detta kommer att både företag och offentlig förvaltning på flera håll upplever ökade rekryteringsproblem som en följd av att arbetstagarna i högre grad än tidigare väljer bort arbetstillfällen som de upplever att det kommer att bli allt för kostsamt att arbetspendla till. Situationen är på många håll i redan bekymmersam. har präglats av urbanisering och avfolkning av såväl småkommuner och landsbygdsområden som glesbygd. Detta trots uttalade politiska mål och visioner om att bromsa denna utveckling. Många företag, inte minst inom basindustri, besöksnäring och livsmedels- och råvaruproduktion återfinns i regioner där såväl företagen som dess anställda är helt hänvisade till konventionella vägtransporter – långt ifrån tunnelbanenät. De ökade transportkostnaderna slår mot alla men hårdast där alternativen saknas. De slår också hårdast mot människor, offentlig verksamhet och företag i de regioner vi från politiskt håll, oavsett partitillhörighet, säger oss värna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern och regeringen på landsbygders möjlighet till utveckling med drivmedelspriser som tillhör de högsta i världen? Hur ser ministern och regeringen på förutsättningarna att stärka landsbygdens attraktionskraft för boende, företagande och turism med drivmedelspriser som tillhör de högsta i världen? Vilka eventuella kompensatoriska åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i syfte att bromsa de höga drivmedelsprisernas negativa effekter på den regionala tillväxten i landsbygdsregioner?
ip · H91093 · 2021-11-01 00:00:00 — Interpellation 2021/22:93 Säkerheten vid landets flygplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) trängde miljöaktivister in på bland annat , och flygplatser. Några aktivister försökte limma fast sig själva på parkerade flygplan och startbanor, andra trängde sig in i flygplan och hindrade på det viset flygets avgång. fotograf bevittnade när två aktivister sprang ut på landningsbanan precis när ett flygplan var på väg in för landning. Vilka risker det innebär förstår var och en. stängdes för all flygtrafik under drygt . Enligt medier är 16 personer gripna och 11 anhållna efter aktionerna, och dessa misstänks för flygplatssabotage eller luftfartssabotage. Enligt flygexperten är intrånget på flygplatserna totalt förkastligt. Aktionerna drabbar också tredje man som inte når sitt resmål . anser att den här typen av aktioner får allvarliga konsekvenser för samhället och att det måste stävjas väldigt fort. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att öka säkerheten vid landets flygplatser?
ip · H91095 · 2021-11-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:95 Regeringens mål- och resultatstyrning av biståndet av (M) till Statsrådet (MP) har granskat regeringens beslut om kärnstöd till multilaterala organisationer och konstaterar i sin granskning att stöden saknar tydliga mål och att det finns brister i beredning och uppföljning. Exempelvis lyfts det fram att regeringen inte gör några systematiska eller dokumenterade uppföljningar av de multilaterala organisationernas resultat eller hur de bidrar till att nå de svenska biståndspolitiska målen. Inte heller några dokumenterade riskanalyser finns med i regeringens beslut om kärnstöd. sticker ut genom att ge ovanligt stora summor och en ovanligt stor andel av biståndet i form av kärnstöd. Det är av största vikt att de pengar som läggs på bistånd också leder till resultat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkerställa att de pengar regeringen lägger på bistånd får effekt och leder till resultat?