ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810840 · 2021-06-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:840 insatser i av (M) till Försvarsminister (S) kritiserade EU:s revisorer de gemensamma insatserna i Sahelområdet. Bland annat gäller kritiken insatsen EUTM till vilken bidrar. Revisorerna gav fem rekommendationer för att stärka insatserna. Den första slutsatsen och rekommendationen var att vidta åtgärder för att förbättra uppdragens operativa effektivitet, den andra var att öka andelen tillsatta tjänster i uppdragen, den tredje var att ange mandat och budgetar som passar för insatserna och se till att det finns en strategi för tillbakadragande, den fjärde var ökat fokus på hållbarhet och den femte var slutligen att förbättra indikatorerna, övervakningen och utvärderingen. Jag har vid ett flertal tillfällen lyft frågan med regeringen och dess företrädare men inte fått några direkta svar på vad regeringen kommer att vidta för åtgärder för att förbättra insatsernas operativa effekt. har även Försvarsmakten vid ett möte med försvarsutskottets arbetsgrupp för utvärdering av internationella insatser lyft frågan att dessa insatser är mycket resurskrävande. Jag vill med anledning av detta fråga försvarsminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit och kommer ni att vidta för att de pågående insatserna ska få högre operativ effekt? Hur ser ministern på framtida insatser i i EU:s regi, och kommer ministern och regeringen att verka för att ska ställa upp med fler insatser?
ip · H810841 · 2021-06-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:841 Trygghet i kollektivtrafiken av (M) till Statsrådet (S) Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) mätningar låg oron över att drabbas av brott i relativt . Därefter har den ökat, och 2018 visade Brås mätningar att andelen av befolkningen som kände oro för att drabbas av brott ökat med . Särskilt drabbade är unga kvinnor, och kvälls- eller känner hela sex av tio en rädsla eller oro när de vistas utomhus och i sin närmiljö. En vanlig effekt, och kanske till och med den vanligaste och första effekten av ökad otrygghet, är ändrade res- och rörelsemönster för vanligt folk. Det behövs därför åtgärder från det allmänna som kan begränsa och hindra denna frihetsinskränkning. Ett rimligt mål bör vara att tryggheten i vår gemensamma kollektivtrafik ska bestå och öka. För att det ska ske behöver våld, narkotikabrott och andra brott som begås här tryckas tillbaka. Polisens närvaro i kollektivtrafiken generellt och tunnelbanan i synnerhet behöver öka. Att polisen har hela samhället och alla delar av det som sitt bevaknings- och arbetsområde torde vara självklart. När platser såsom tunnelbana, spårväg och bussar exkluderas från polisnärvaro, förutom vid specifika utryckningar, tenderar narkotikabrott och annan brottslighet att söka sig just precis dit, slå rot och breda ut sig. Tunnelbanepolisens återupprättande är därför en stor byggkloss i vårt gemensamma säkerhetsarbete som saknas . För sedan patrullerade ett par hundra poliser särskilt nere i och omkring tunnelbanan; finns i praktiken inga av dessa poliser kvar. Erfarenheter från visar dock att detta vore effektivt att återinföra. Där såg man länge mellan fingrarna med småbrott, klotter och skadegörelse. Det gav brottsligheten möjlighet att slå rot, och tunnelbanans stationer blev bas för gängbildningar, droghandel och allt grövre brott. Vanliga människor kom snart att välja bort tunnelbanan, stationerna och deras kringliggande stadsmiljöer. Följden blev en tilltagande förslumning av hela stadsdelar. Det tog årtionden för och dess invånare att återta sin tunnelbana och de offentliga rum som omger den. Den utvecklingen får vi inte riskera här. Därför krävs det att vi på allvar ser vad otryggheten gör med vår stad och agerar med kraft för att trycka tillbaka den brottslighet som försöker vinna mark. Ordningsvakter, väktare och särskilda tågvärdar försöker fylla denna trygghetsfunktion för resenärerna i kollektivtrafiken. Men för att ytterligare öka tryggheten i kollektivtrafiken behöver vi också ha poliser som särskilt vistas i tunnelbanan och kollektivtrafiken. Tunnelbanan är inte en Stockholmsfråga; den är ett riksintresse. Regeringen behöver skapa förutsättningar för arbetet med en tryggare kollektivtrafik. Ett viktigt steg är att återinföra tunnelbanepolisen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över möjligheten att återinföra tunnelbanepoliser?
ip · H810842 · 2021-06-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:842 Områdespoliser av (M) till Statsrådet (S) Regeringens mål är att 2024 ska ha 10 000 fler poliser. Det är bra; behöver fler poliser. Men trots ambitionen finns fortfarande stora brister inom . Ett exempel är att områdespoliser fortfarande inte nått alla kommuner i tillräckligt stor omfattning. En av de kommuner som blivit lidande av bristerna inom är . På har man inte fått en enda områdespolis tilldelad sig. Om polisens egna interna mål med en områdespolis per 10 000 invånare uppnåtts skulle det finnas minst fyra poliser som uteslutande haft som arbetsområde. Att det finns dedikerade lokala områdespoliser är en för att öka tryggheten och förebygga brott. Lokala synliga poliser kan bygga upp lokalkännedom och samverka med andra lokala aktörer för att minska brottsligheten. Enligt Brå upplevde av befolkningen otrygghet när de vistades utomhus . Det är ett stort underbetyg till ett land där människor betalar höga skatter för sin trygghet – i vardagen samt året och dygnet runt. Lidingöborna tillhör den del av befolkningen som betalar mest. Det är oacceptabelt att det finns kommuner som står helt utan områdespoliser. För att öka tryggheten är det nödvändigt att öka antalet områdespoliser och säkra att de finns i samtliga av landets 290 kommuner, även . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att samtliga av landets kommuner får egna områdespoliser? Vilket mål har statsrådet för antalet områdespoliser?
ip · H810843 · 2021-06-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:843 Trygghetskameror av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt Brå upplevde av befolkningen otrygghet när de vistades utomhus . Det är ett stort underbetyg till ett land där människor betalar höga skatter för sin trygghet – i vardagen samt året och dygnet runt. Som politiker finns det ett antal saker man kan göra för att komma till rätta med problemet och öka människors trygghet. Ett sådant förslag är att införa övervakningskameror på platser där människor känner sig otrygga. På behövs övervakningskameror på sju utvalda platser där otryggheten är som störst. Trots det har staden fått nej på sin ansökan om att sätta upp kameror. tycker inte att Lidingöbornas trygghet väger tillräckligt tungt. Kameror ökar tryggheten, förhindrar brottslighet och kan hjälpa till att få fast förövare. Kamerorna skulle dessutom kunna fungera som viss kompensation för den brist på poliser på som är mycket problematisk. Trots det har alltså stad blivit nekad att vidta lämpliga åtgärder i form av fler övervakningskameror. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka tryggheten på platser där det inte finns möjlighet till kameraövervakning? Har ministern för avsikt att ändra lagstiftningen för att möjliggöra kameraövervakning på fler platser än vad som är tillåtet?
ip · H810844 · 2021-06-23 00:00:00 — Interpellation 2020/21:844 Elbilar i parkeringsgarage och inne i städer av (M) till Infrastrukturminister (S) Elbilar blir allt vanligare, och fler ställer om från bilar med förbränningsmotorer till olika varianter av elhybrider och rena elbilar. Det bör därför finnas ett tydligt regelverk kring hur brandsäkerhetsfrågor gällande elbilar ska hanteras; till exempel kan det gälla hur laddning ska gå till eller att det finns tillräckliga brandskyddsåtgärder som sprinklers. Detta är särskilt viktigt i trånga miljöer som parkeringsgarage, tunnlar eller stadskärnor. Enligt uppgift finns det inte ett enhetligt regelverk mellan olika svenska myndigheter såsom , och vilka har ansvar för frågan. Det är i så fall oroande, särskilt ur ett räddningstjänstperspektiv. I har man till och med i flera städer resonerat att det är för stor risk att parkera elbilar i centrum av brandsäkerhetsskäl. En elbil som står på laddning löper inte större risk att börja brinna än en bil som drivs av fossilt bränsle. Det visas i en ny studie från . Men skulle en elbil börja brinna, och står i exempelvis ett garage, kan det innebära omfattande utmaningar. Släckning av elbilsbatterier är mycket krävande, både när det gäller vattenförbrukning och när det gäller räddningstjänstens insatser. Det är därför viktigt att skilja på olika sorters bränder – brand i en elbil och brand i batteripaketet i en elbil. En annan utmaning är också om det går att flytta en elbil från ett parkeringshus om det uppstår en brand i bilen. Det säkraste sättet att ladda en elbil är med hjälp av en laddbox med inbyggda säkerhetsfunktioner. Felaktig laddning som till exempel anslutning till ett vanligt uttag, och då särskilt med förlängningssladd, eller användandet av fel typ av laddstation innebär risker. Den ökande förekomsten av elbilar och de risker som är förknippade med ett felaktigt handhavande av till exempel laddning gör att det är särskilt viktigt med ett tydligt och enhetligt regelverk. Mina frågor till infrastrukturminister är därför: Har ministern och regeringen för avsikt att skärpa kraven på hur de elektriska systemen och laddstationerna ser ut samt kraven på sprinkler i parkeringshus och även i tunnlar som exempelvis ? Kommer ministern att initiera mer forskning på området och lyfta fram goda exempel för att ge mer kunskap för att kunna göra tydliga bedömningar och rekommendationer för vår brandsäkerhet?
ip · H810845 · 2021-07-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:845 Hanteringen av elbilsbränder av (M) till Statsrådet (S) Dagens eldrivna hybridbilar använder vanligtvis litiumjonbatterier som kraftkälla. Litiumjonbatterier och vanliga blybatterier har olika egenskaper vad gäller spänning, konstruktion och volym, vilket medför andra typer av brand-, explosions- och elchocksrisker. pågår ett antal forskningsprojekt runt om i världen kring elbilsbatterier och hanteringen av eventuella bränder i dessa. I väntan på att elbilarna har blivit helt utvecklade bör man vara vaksam och vidta säkerhetsåtgärder som minimerar riskerna. kraschade en Tesla Model S mot ett träd norr om och fattade eld. Två män dog beklagligen. fick använda runt vatten för att släcka branden, som pågick i eftersom batteriet återantände. Vattenåtgången vid en brand i en bensindriven bil är betydligt mycket mindre. vatten spolat över ett batteri som på en Tesla kan bestå av 7 000 batterier i batteripaketet kan orsaka mängder av förorenat vatten ned i marken. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har uppmärksammat riskerna med bränder i el- och hybridfordon och de svårigheter med till exempel giftig rök som räddningstjänsterna har vid räddningsinsatser. MSB följer utvecklingen för att kunna hålla vägledning och sammanställning uppdaterade. Vad händer om en elbil börjar brinna på en linfärja mitt ute på vattnet och passagerare drabbas av den giftiga röken? Alla bränder är farliga men i vissa utrymmen kan de vara extremt svåra att släcka, till exempel på ett fartyg eller inne i ett stort parkeringshus. Blandningen av elbilar och gasbilar i samma utrymme kan vara förödande. När en elbil har brunnit kan den självantända igen inom en efteråt. Därför bör en elbil som brunnit stå långt ifrån brandfarligt material . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att ansvariga myndigheter har den kunskap de behöver för att kunna hantera förorenat vatten vid elbilsbränder? Har statsrådet initierat något arbete för att få till en strategi för att kunna hantera elbilsbränder på farliga platser och för att kunskaper om att hantera elbilsbränder sprids till alla berörda? Har statsrådet agerat för att polisen ska ha tillräckliga kunskaper om elbilsbränder och att myndigheten har utrymme för säker förvaring av beslagtagna brunna elbilar?
ip · H810846 · 2021-07-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:846 insatser i av (M) till Försvarsminister (S) kritiserade EU:s revisorer de gemensamma insatserna i Sahelområdet. Bland annat gäller kritiken insatsen EUTM, till vilken bidrar. Revisorerna gav fem rekommendationer för att stärka insatserna. Den första slutsatsen och rekommendationen var att vidta åtgärder för att förbättra uppdragens operativa effektivitet, den andra att öka andelen tillsatta tjänster i uppdragen, den tredje att ange mandat och budgetar som passar för insatserna och se till att det finns en strategi för tillbakadragande, den fjärde att öka fokus på hållbarhet, och slutligen den femte, att förbättra indikatorerna, övervakningen och utvärderingen. Jag har vid ett flertal tillfällen lyft frågan med regeringen och dess företrädare men inte fått några direkta svar på vad regeringen kommer att vidta för åtgärder för att förbättra insatsernas operativa effekt. har även Försvarsmakten vid ett möte med försvarsutskottets arbetsgrupp för utvärdering av internationella insatser lyft frågan att dessa insatser är mycket resurskrävande. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder har och kommer ministern och regeringen att vidta för att de pågående insatserna ska få högre operativ effekt? Hur ser ministern på framtida insatser i i EU:s regi, och kommer ministern och regeringen att verka för att ska ställa upp med fler insatser?
ip · H810847 · 2021-07-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:847 finansiering av (M) till Statsrådet (S) Tull-Kust, i och , har inkommit med rapporten samhällskritiskt uppdrag med omöjliga förutsättningar – om resursurholkningen för . I den senaste budgeten föreslog vi moderater ett ökat anslag om till , då är kraftigt underfinansierad. Det är tydligt att har fått fler och nya uppgifter och utökat ansvar som kräver mer resurser. Det handlar om miljöövervakningen lika mycket som om de Frontexuppdrag som återkommande bemannar för räkning. Det är helt klart för mycket att göra jämfört med antalet personer i organisationen. Det här resulterar exempelvis i att vi bara har övervakning av våra stora dricksvattentäkter , och . Om en incident inträffar kan inställelsetiden dit vara lång om ingen beredskap finns . arbetar utifrån en så kallad kombinationstanke, som innebär att beredskapen för miljöräddningstjänst till sjöss kombineras med olika insatser kopplade till sjöräddning och sjöövervakning, brottsbekämpning och krisberedskap i syfte att effektivt använda resurser. Kombinationstanken innebär dock att resursbrist inte på ett enkelt sätt kan kopplas till specifika uppdrag, utan i stället att förmågan inom samtliga uppdrag påverkas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Utifrån att det är resursbrist inom kustbevakning, hur avser ministern att säkerställa att kan genomföra sitt uppdrag? Hur avser ministern att agera för att säkerställa att vi har tillförlitlig övervakning av och beredskap i de tre största dricksvattentäkterna, som står för av vårt dricksvatten?
ip · H810848 · 2021-07-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:848 Elbilar i parkeringsgarage och inne i städer av (M) till Infrastrukturminister (S) Elbilar blir allt vanligare, och fler ställer om från bilar med förbränningsmotorer till olika varianter av elhybrider och rena elbilar. Det bör därför finnas ett tydligt regelverk kring hur brandsäkerhetsfrågor gällande elbilar ska hanteras; det kan till exempel gälla hur laddning ska gå till eller att det finns tillräckliga brandskyddsåtgärder, exempelvis sprinklers. Detta är särskilt viktigt i trånga miljöer som parkeringsgarage, tunnlar och stadskärnor. Enligt uppgift finns det inte ett enhetligt regelverk mellan olika svenska myndigheter såsom , och , vilka har ansvar för frågan. Det är i så fall oroande, särskilt ur ett räddningstjänstperspektiv. I har man i flera städer till och med resonerat att det är för stor risk att parkera elbilar i centrum på grund av brandrisken. En elbil som står på laddning löper inte större risk att börja brinna än en bil som drivs av fossilt bränsle. Det visas i en ny studie från . Men skulle en elbil börja brinna, och står i exempelvis ett garage, så kan det innebära omfattande utmaningar. Släckning av elbilsbatterier är mycket krävande, både när det gäller vattenförbrukning och räddningstjänstens insatser. Det är därför viktigt att skilja på olika sorters bränder: brand i en elbil och brand i batteripaketet i en elbil. En annan utmaning är också om det går att flytta en elbil från ett parkeringshus om det uppstår en brand i bilen. Det säkraste sättet att ladda en elbil är med hjälp av en laddbox med inbyggda säkerhetsfunktioner. Felaktig laddning som till exempel anslutning till ett vanligt uttag, och då särskilt med förlängningssladd, eller användandet av fel typ av laddstation, innebär risker. Den ökande förekomsten av elbilar och de risker som är förknippade med ett felaktigt handhavande av till exempel laddning gör att det är särskilt viktigt med ett tydligt och enhetligt regelverk. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern och regeringen för avsikt att stärka kraven på hur de elektriska systemen och laddstationerna ser ut samt kraven på sprinklers i parkeringshus och även tunnlar som exempelvis ? Kommer ministern att initiera mer forskning på området samt lyfta goda exempel för att ge mer kunskap för att kunna göra tydliga bedömningar och rekommendationer för vår brandsäkerhet?
ip · H810849 · 2021-07-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:849 Landsbygdens möjligheter att bekämpa skogsbränder av (KD) till Statsrådet (S) drabbades framför allt , och av stora och svårsläckta skogsbränder. utbröt minst ett femtiotal skogsbränder i som tillsammans omfattade skog. utförde de lokala räddningstjänsterna cirka 7 000 räddningsinsatser i terrängmark till följd av skogsbränderna. Många aktörer gjorde viktiga insatser. En betydelsefull insats för att få bränderna under kontroll gjordes av de många entreprenörer och lantbrukare som framgångsrikt deltog i släckningsarbetet med gödseltunnor för vattenspridning. Det finns stora möjligheter att ytterligare förbättra och effektivisera den hjälp som det gröna näringslivet kan ge landets räddningstjänster i det viktiga och svåra arbetet med skogs- och markbränder. 2019 och 2020 har satsat mycket för att förbättra flygande resurser, både genom avtal med helikopterföretag och genom införskaffande av vattenbombande flygplan. är viktigt att förstå att flygande respektive hjulburna resurser har helt olika, men kompletterande, förmågor. Vattenbombning från luften kan dämpa skogsbränder medan gödseltunnor skapar begränsningslinjer eller skyddar enskilda byggnader och objekt. I , nummer 48, beskrivs en ny uppfinning som förvandlar en skotare till en terränggående brandbil, som utöver vattentank med motorspruta också kan köra slang och annan släckningsutrustning långt ut i skogen. Det sparar mycket manuellt arbete och snabbar på släckningsarbetet. Denna enkla ramp förbättrar starkt möjligheterna till det viktiga eftersläckningsarbetet. Enligt uppgift var omkring 70–av den totala areal som brann mark i anslutning till tidigare släckt område, men som åter började brinna. Som jag ser det borde det ligga i samhällets intresse att dessa ramper utplaceras över hela landet. Jag anser att staten har ett ansvar att stötta sådana initiativ så att det blir mer likvärdigt över hela landet. För att öka professionaliteten, uthålligheten och därmed också krisberedskapen skulle det behöva ordnas med att förare, och dessa ekipage kan ges en enklare utbildning i säkerhet, taktik och stabsmetodik. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på detta initiativ och möjligheten att med relativt små medel stärka krisberedskapen? Är regeringen beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att de resurser som krävs finns tillgängliga för den samordnande myndigheten, MSB? Vilka andra insatser eller åtgärder ser statsrådet som möjliga för att stärka krisberedskapen och bättre ta till vara den kraft som finns på landsbygden och i dess organisationer?
ip · H810851 · 2021-07-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:851 Elförsörjning i län av (KD) till Statsrådet (S) uppvaktade i län, Region och kommun regeringen rörande problematiken med effektbrist i län och behovet av att säkerställa lokal kraftvärmeproduktion och reservkapacitet i landets fjärde största stad. I skrivelsen konstaterar kommun att den kraftturbin på som avvecklas 2021/2022 () levererat betydande effekt för både stad och omgivningar, vilket utgör en stor del av länet som helhet i fråga om befolkning och verksamheter. Kraftturbinens kapacitet var upp till för ett område där abonnemanget mot stamnätet är strax under , det vill säga bidrar av effektbehovet . All kapacitet på stamnätet utnyttjas, och har dessutom mer kapacitet medgivits från stamnätet. Kraftturbinen som avvecklas har dessutom fungerat som reserv vid bortfall av el från nätet. har bedömt att kraftturbinen med dess panna inte har förutsättningar att drivas vidare och inte kommer att ersättas med en ny, vilket gör att större delen av kraftvärmeproduktionen i avvecklas. står inför utmaningar vad gäller effektkapacitet i det nationella nätet. Det är glädjande att nu tagit investeringsbeslut som stegvis kommer att öka kapaciteten . Emellertid kvarstår utmaningarna vad gäller effektkapacitet det kommande decenniet, och att inte längre ha reservkapacitet för landets fjärde största stad är oroande. Som en konsekvens av regeringens politik ser vi nu att lokal kraftvärmeproduktion avvecklas på många platser i landet, vilket ytterligare spär på eleffektproblematiken på de platser där det redan råder effektbrist. För landets fjärde största stad blir läget kritiskt när nu , som en konsekvens av regeringens politik, inte ersätter den avvecklade kraftturbinen. Det får stor påverkan på lokal effektkapacitet, och det påverkar elberedskapen negativt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att verka för att säkerställs tillräcklig reservkapacitet genom att i ägardialogen verka för att även framgent ska tillhandahålla lokal kraftvärmeproduktion?