ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810370 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:370 Planering av järnvägen mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) beslutade den dåvarande alliansregeringen att börja bygga ny järnväg för traditionella snabbtåg mellan och , med byggstart . Det gällde den viktiga sträckan –, med en station på . Pengar för bygget avsattes i budgeten 2014. Med denna nya delsträcka skulle den sämsta delen av spåren mellan de två städerna bytas mot en helt ny järnväg. Restiden mellan de två städerna skulle kortas ordentligt, och det skulle underlätta den regionala pendlingen. skulle två största städer få direkt tågförbindelse till flygplats. Hade Alliansen fortsatt styra hade bygget av denna järnvägssträcka redan varit igång, och skulle man ha kunnat använda den, till stor nytta för både arbetsmarknaden och miljön. Men tyvärr blev det inte så. Efter regeringsskiftet ändrades allt. Först gick det när inget alls hände. 2017 drog sedan regeringen tillbaka det tidigare beslutet och de pengar alliansregeringen satt av. Därefter återförde man pengarna – och kallade det för en satsning. Då sattes byggstarten till 2023. talas om en byggstart –2027, men ingen vet å andra sidan längre vad som ska byggas på sträckan – höghastighetståg eller räls för vanliga snabbtåg? tvingades börja om från början igen med en helt ny förstudie och nya samråd. utreds nu ett antal olika tänkbara dragningar av den nya järnvägen, vilket lägger en våt filt över stora delar av , och kommuner. Järnvägskorridorer har dragits både norr och söder om , trots att samtliga tre berörda kommuner avvisat alla tankar på att dra den nya järnvägen norr om . Kommuner och enskilda kan inte planera för sin framtid eftersom kommunerna inte vågar detaljplanera eller ens bevilja byggnadslov för bostäder inom de aktuella områdena. Det talas till och med om att kommer att åberopa ”riksintresse” och därmed kunna kräva stopp för alla nya byggnadslov framåt. Flera av de sträckor som utreds passerar rakt igenom byar och samhällen på ett helt orimligt och respektlöst sätt, eftersom det kommer att tvinga väldigt många människor från deras hem och kosta massor i inlösen av bostäder. Och eftersom man arbetar med tre olika korridorer berörs oskäligt många av begränsningar; många tvingas helt i onödan gå och oroa sig för inlösen av sina hem, och många hindras från att utveckla sina fastigheter. Samtliga fastigheter inom de tre korridorerna blir dessutom i praktiken osäljbara. Oklarheten kring om det som avser att bygga är vanlig, traditionell järnväg för snabbtåg, eller höghastighetståg som kräver betydligt bredare järnvägskorridorer, bidrar dessutom till att onödigt stora markområden spärras för annan verksamhet i väntan på beslut. Samma sak när det gäller osäkerheten om olika stationslägen, vilket påverkar dragningen av en framtida järnväg. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Tycker ministern att det är rimligt att åberopar riksintresse för att stoppa all utveckling inom tre olika möjliga järnvägskorridorer, och vilka åtgärder tänker ministern annars vidta för att begränsa antalet järnvägskorridorer och därmed antalet onödigt drabbade fastighetsägare?
ip · H810371 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:371 Brukaravgifter som alternativ till trängselskatter av (SD) till Finansminister (S) Trängselskatt har införts i och , främst för att finansiera nya infrastrukturprojekt. I byggs Förbifart med hjälp av bland annat intäkterna från trängselskatterna, och i används intäkterna till att finansiera Västsvenska paketet. Jag vill klargöra att jag är mycket positiv till att det byggs ny infrastruktur och att det är viktigt för att öka framkomligheten och säkra leveranser till butiker. Det finns olika sätt att finansiera infrastruktur: via skattsedeln, konsortium, infrastrukturavgifter eller trängselskatter. Motståndet mot just trängselskatt har varit massivt i , och förståelsen för trängselskatten är liten, bland annat till följd av att människor inte tycker sig märka att trängseln byggs bort i den utsträckning de hoppats och förväntat. Man hade exempelvis kunnat bygga en ringled runt så att de som inte har ärende till stadens inre delar kunnat ledas utanför staden för att inte bidra till trängseln i staden. För en sådan ny infrastruktursatsning hade man förslagsvis kunnat använda infrastrukturavgifter av det slag som används flitigt i . Trängselskatten i är planerad att finnas kvar till år 2047.Dessvärrefår jag samtal från oroliga göteborgare som tror att västsvenska paketet blir avsevärt dyrare än de beräkningar som gjorts och att trängselskatten därför blir kvar betydligt längre än till 2047. Västsvenska paketet innehåller nödvändiga infrastruktursatsningar, såsom Marieholmstunneln och en ny bro över älven. Bron är en diskussion i sig då den byggs så låg att den antingen hindrar sjöfarten eller också skapar enorma köer i vägtrafiken om bron skulle öppnas för passerande fartyg under rusningstid. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern, under denna interpellationsdebatt, meddela göteborgarna och de boende i kranskommunerna att trängselskatten i upphör 2047? Har ministern och regeringen övervägt att ta ut brukaravgifter för ny infrastruktur i stället för trängselskatt, så som man finansierar och samt använder frekvent i ?
ip · H810372 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:372 Incitament för fler poliser och civilanställda i inland av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet svarade följande på min skriftliga fråga om att vi behöver fler civilanställda inom polisen i hela landet: ”Antalet civilanställda inom har ökat med 4 000 personer. Det har funnits så många civilanställda inom myndigheten som . Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för en bättre tillgänglighet i hela landet.” Det är det här som är det stora problemet: Både poliser och civilanställda söker sig till kusten och till våra stora städer. Vi behöver incitament för att få fler poliser och civilanställda inom polisen. I mitt hemlän nås vi av nyheten att polisen inte längre patrullerar , utan de måste prioritera sin arbetstid till , då det händer mer. Ofta sker inbrott i skydd av mörkret, och ofta sker våld och annan kriminalitet när mörkret infaller. Om vi hade fler civilanställda i inland skulle polisen kunna prioritera sin arbetstid på ett helt annat sätt. Min fråga till statsrådet är: Vad tänker statsrådet inrätta för incitament så att vi kan öka intresset hos fler poliser och fler civilanställda för att arbeta i inland?
ip · H810373 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:373 Kompensation till restaurangbranschen av (M) till Näringsminister (S) Pandemin har slagit hårt mot och världen. I har över 11 000 människor avlidit till följd av pandemin. har inte klarat av att skydda sina svagaste. Människors hälsa och skyddet av våra invånare måste alltid komma i första hand; det finns ingen politisk oenighet om detta. Fram till har regeringen försökt stoppa spridningen av viruset med hjälp av befintlig lagstiftning, något som visat sig vara otillräckligt. fanns äntligen en pandemilagstiftning på plats, vilket tillsammans med en påbörjad vaccinering väckte hoppet om att vi nu går mot ljusare tider. Inte bara människors hälsa utan även ekonomi lider. Företag kämpar, arbetstillfällen försvinner, människor förlorar sina jobb, unga kommer inte in på arbetsmarknaden och arbetslösheten ökar dramatiskt. En bransch som är extra hårt drabbad är restaurangbranschen. För att minska antalet besökare har regeringen bland annat använt sig av alkohollagstiftningen. Man har sagt till människor att inte gå på restaurang, och det har faktiskt gett resultat. I min egen hemstad har besöken minskat med , så också intäkterna. Företagen går på knäna. De har pressat ned sina utgifter, det vill säga sagt upp sina anställda. återstår enbart hyran, och den måste in oavsett antalet gäster. Regeringens stödpaket, som den gärna pratar om, har inte nått ut. är desperationen stor, och många ser bara en konkurs framför sig. Hoppet stod till att regeringen skulle använda sig av pandemilagstiftningen för att stänga krogarna . En nedstängning enligt pandemilagen skulle ge företagen rätt till ersättning från staten och med det rädda företag och jobb. Men verkar det som om att detta inte är aktuellt från regeringens sida: ”Bland alla smittskyddsåtgärder som kan bli aktuella enligt gällande lagar är tillfällig nedstängning mycket ingripande och bör endast omfatta miljöer och tillfällen som utgör hög risk för smittspridning och om inga andra åtgärder bedöms tillräckliga. Om en sådan åtgärd övervägs ska den ställas i relation till de negativa konsekvenser det kan innebära för verksamheter som berörs av en sådan stängning”, skriver socialminister som svar på en skriftlig fråga. De negativa konsekvenserna som statsrådet vill undvika har regeringen redan uppnått genom att, med rekommendationer och användandet av alkohollagstiftningen, i princip införa ett näringsförbud för en hel bransch. Min fråga till näringsminister är: Om regeringen inte avser att använda pandemilagstiftningen för att exempelvis stänga ned vissa restauranger och betala ut ersättning, vad avser ministern att göra för att kompensera branschen för de negativa konsekvenser som användandet av annan lagstiftning samt rekommendationer medför?
ip · H810374 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:374 Andningsmasker av (M) till Statsrådet (S) Poliser, ambulanspersonal och räddningstjänster över hela landet skulle få 55 000 nya andningsmasker. och SVT rapporterade om att affären pausades just som coronaviruset kom in i och att har hela upphandlingen gått i papperskorgen – och hela processen måste tas om från början. Försvarets gamla skyddsmask 90 betecknades av både försvaret och MSB som en av världens bästa skyddsmasker. Men maskerna fick inte användas. hade 2018 förbjudit kommunernas användning med hänvisning till att skyddsmask 90 saknar CE-märkning. Flera räddningstjänster bad om undantag från reglerna och fick stöd från MSB, som i ett yttrande krävde en generell dispens med hänvisning till att ”står nu inför en potentiell kris där skyddsmask 90 skulle kunna spela en viktig roll för samhällskritisk personal”. avvisade först tanken på en generell dispens men ändrade sig sedan efter ett EU-beslut som gjorde det möjligt för bland annat räddningstjänst och sjukvårdspersonal att använda skyddsmasken under pandemin – något som sedan också gjorts. Försvarsmakten har också meddelat att man avser att starta ny tillverkning av skyddsmask 90, som därmed skulle kunna få CE-märkning. Med anledning av detta frågade jag statsrådet tidigare i en skriftlig fråga om anledningen till att upphandlingen avbröts och om det kommer det att göras ny upphandling eller om regeringen anser att tillverkning av skyddsmasker ska ske i egen regi. Jag fick som svar att upphandlingsarbetet avbröts då bedömde att vissa steg i upphandlingsprocessen behövde revideras. Ett företag fick ett tilldelningsbeslut sedan polisen tagit emot anbud från fyra anbudsgivare där en föll bort för att de inte hade med några bilagor, en föll bort för att de inte uppfyllde samtliga kvalificeringskrav i upphandlingsunderlaget och en tredje föll bort eftersom samtliga krav på produkten inte uppfylldes, Den fjärde anbudsgivaren fick meddelandet att beslutat att tilldela dem kontrakt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad grundar statsrådet sin uppfattning på när han påstår att upphandlingen avbröts för att den behövde revideras? Anser statsrådet och regeringen att tillverkning av skyddsmasker i stället ska ske i egen regi? Hur avser statsrådet att säkerställa att processen inte drar ut och att vår beredskap på andningsmasker inte havererar? Har statsrådet planerat någon form av beredskapsanskaffning av skyddsmasker inför kommande tioårsperiod?
ip · H810375 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:375 Aktiviteten hos arbetssökande av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Aktiviteten på Arbetsförmedlingens webbsida Platsbanken minskade kraftigt i samband med coronapandemins utbrott , enligt en ny rapport från IFAU som utvärderar arbetsmarknadspolitiken och som Ekot rapporterade om . Konkurrensen om de lediga jobben borde ha ökat när arbetslösheten steg, men enligt studien blev det tvärtom när de arbetssökande blev mindre aktiva, vilket enligt forskarna kan ha förvärrat krisen. Regeringen har gjort stora förändringar i a-kassan i fråga om såväl ersättningsnivåer som kvalificeringstider. Det har varit åtgärder som kan ha ökat arbetslösheten i , och enligt ökar också jämviktsarbetslösheten i med de förändringar som är gjorda. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka sysselsättningen i och aktiveten hos de arbetssökande?
ip · H810376 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:376 Personer som bedöms som säkerhetsrisker av (M) till Statsrådet (S) fick sex personer utvisningsbeslut, däribland en imam i som enligt bidrog till islamistisk radikalisering och bedömdes utgöra en fara mot . I samband med utvisningsbesluten gjorde bedömningen att utvisningarna inte kunde verkställas eftersom männen enligt riskerade förföljelse i hemlandet. Det betyder att det finns personer ute i det öppna samhället i och som regeringen anser utgör en säkerhetsrisk. I samband med frisläppandet påtalade Säkerhetspolisen att lagstiftningen är gammal och behöver ses över. Det är en mycket otillfredsställande situation att det finns personer ute i det öppna samhället som enligt regeringens bedömning utgör en fara för . Regeringen och det ansvariga statsrådet har haft på sig att säkerställa att det finns en lagstiftning på plats som skyddar befolkningen från personer som anses utgöra säkerhetsrisker. I ett skriftligt svar skriver statsrådet följande om denna situation: ”bereds dessutom ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet, Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16), föreslås bland annat att en utlänning ska kunna utvisas om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till en gärning som är belagd med straff enligt den nya terroristbrottslag som en annan utredning förslagit. Kravet för att utvisa någon på denna grund är lägre än enligt den nuvarande lagen. Utredningen föreslår också bland annat utökade möjligheter att använda tvångsmedel för att få större kontroll över dessa personer och skärpta straff för överträdelser av beslutad anmälningsskyldighet.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka tillfälliga eller andra åtgärder avser statsrådet att vidta i närtid för att personer som anses vara en säkerhetsrisk enligt inte ska kunna vistas i det öppna samhället? När kommer en lagstiftning att vara på plats som gör att personer som anses utgöra en fara för inte vistas ute i det öppna samhället?
ip · H810377 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:377 Nollvisionen och oskyddade trafikanter av (SD) till Infrastrukturminister (S) ligger långt fram vad gäller trafiksäkerhet, och arbetet med att minska antalet döda och svårt skadade i trafiken är ständigt pågående. Om man går in på Transportstyrelsens hemsida och tittar på nollvisionens mål kan man se att antalet omkomna i trafiken i huvudsak följer målkurvan för nollvisionen. Som nation bör vi vara stolta över det arbete som sker för att öka trafiksäkerheten, men det finns vissa orosmoln som kan försvåra uppnåendet av målet om noll döda eller svårt skadade i trafiken. De nya fordon som säljs blir alltmer utrustade med teknik som ska hjälpa och skydda både förare och medtrafikanter. De oskyddade trafikanterna däremot har fått ny teknik som gör att de är mindre uppmärksamma på trafiken och därmed mer oskyddade . Mobiltelefoner och hörlurar som spelar musik, ljudböcker eller kanske ett digitalt möte tar uppmärksamhet från trafiken. Självklart har man ett ansvar för att själv vara försiktig när man befinner sig i trafiken, men vi politiker kan och bör hjälpa till för att öka säkerheten genom åtgärder som försvårar för den ouppmärksamme att skada sig. För en oskyddad trafikant som blir påkörd av en bil i en hastighet av är risken att dödas . Om hastigheten ökar ökar risken att dödas till . Den så kallade zebralagen, som reglerar hur man ska föra sig vid övergångsställen, lyder: ”Vid ett obevakat övergångsställe har en förare väjningsplikt mot gående som gått ut på eller just skall gå ut på övergångsstället.” Genom att gående har företräde vid obevakade övergångsställen tar vissa fotgängare för givet att bilisterna såväl avser att som hinner stanna . Detta antagande, eventuellt i kombination av distraherande teknik i form av mobiltelefoner, gör att man ofta kan se att gående inte ens tittar på trafiken innan de går ut på ett övergångsställe. Detta kan ibland sluta i katastrof. ökar cyklandet i vårt samhälle, och med ökat cyklande ökar även olyckorna. På samma sätt som med övergångsställen för fotgängare finns det för cyklister såväl cykelöverfarter som cykelpassager, där reglerna skiljer sig åt. Vid en cykelöverfart har cyklande och mopeder företräde och bilar väjningsplikt, medan vid cykelpassager har cyklar och mopeder väjningsplikt. Denna inkonsekvens kan bädda för fler olyckor. Många cyklister är omyndiga och har inte genomgått någon trafiksäkerhetsutbildning och har inte någon grundläggande förståelse för rådande trafikregler. För dem är enkelhet och konsekvens i regelverket avgörande. För både fotgängare och cyklister är det således viktigt att gällande regelverk är såväl lättbegripligt som konsekvent och att fokus ligger på att skydda dem från bilar och andra snabbgående fordon. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att se över zebralagen? Avser ministern och regeringen att se över regelverket med cykelpassager och cykelöverfarter för att få enklare och mer enhetliga regler för bilister och cyklister?
ip · H810378 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:378 Främjande av närsjöfarten av (SD) till Infrastrukturminister (S) av alla varor färdas sjövägen till och från . Historiskt sett har sjöfarten varit viktig för att flytta gods inom landet och var under stora delar av det dominerande trafikslaget. I takt med att järnvägs- och lastbilstrafiken utvecklats har sjöfarten dock fått det allt svårare att konkurrera om det gods som ska transporteras i . har goda möjligheter att nyttja sjöfartens fördelar, då vi har över 50 hamnar som har kapacitet att ta emot gods. Därmed borde vi ha stora möjligheter att öka kustsjöfarten, men även att öka trafiken på våra inre vattenvägar. Detta torde vara en underutnyttjad möjlighet och ett bra sätt att minska trycket på landinfrastrukturen på. är det möjligt att bygga och utrusta fartyg för så kallad inlandssjöfart. Våra inre vattenvägar omfattas primärt av , och , men kan också komma att omfatta skyddade vatten där man kan trafikera med pråmar. Tyvärr har trafiken ännu inte kommit igång i någon större omfattning, men intresse finns för att bedriva sådan trafik. EU har gemensamma regler för inlandssjöfart, det vill säga trafik på kanaler, floder och insjöar. Cesni är EU:s gemensamma organ med uppdrag att bland annat harmonisera regler för inlandssjöfarten inom unionen. Flera EU-länder har redan framgångsrikt ökat trafiken på de inre vattenvägarna, och det finns länder som har en uttalad målsättning om att av alla godstransporter ska ske på vatten. Även om inte har förutsättningarna att uppnå liknande mål torde möjligheterna att kraftigt öka transporterna på våra inre vattenvägar och i kustsjöfarten vara stora. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga infrastrukturminister : Vad gör ministern och regeringen för att möjliggöra mer trafik på våra inre vattenvägar? Vad gör ministern och regeringen för att möjliggöra mer kustsjöfart?
ip · H810379 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:379 Länsstyrelsernas hantering av bygglovsprocesser av (KD) till Statsrådet (MP) regleringsbrev fick länsstyrelserna i uppdrag att redovisa uppgifter om sina handläggningstider för överklagade lovärenden och förhandsbesked . Syftet var att se om handläggningstiderna följer de inriktningsmål som regeringen satt upp. har redovisat en sammanställning kring denna redovisning. Och den oroar mig. Hela 11 av 21 länsstyrelser når inte tidsmålet , vilket innebar att skulle avgöras och att skulle avgöras för överklagade bygglov för bostäder (dock inte fritidshus). var den längsta genomsnittliga handläggningstiden och den kortaste . Den genomsnittliga handläggningstiden i riket är . Handläggningstider för bygglov varierar väldigt över landet, liksom hur överklaganden hanteras av länsstyrelserna. , , och klarade alla att avgöra ärendena . ligger i botten av ärendena avgjorda . i byggprocessen är sannolikt mycket frustrerande. Den är också dyr och – uppenbarligen – väldigt lång. I de fall ett bygglov överklagas förlängs avsevärt, och har man otur och bor i fel region kan överklagandeperioden bli extremt lång. Handläggningstidernas längd och variationen över landet är oacceptabla. Det är av yttersta vikt att dessa handläggningstider minskar för att det ska vara mer attraktivt och mindre kostsamt att bygga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att korta handläggningstiderna och säkerställa länsstyrelsernas måluppfyllnad i denna del?
ip · H810380 · 2021-01-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:380 Värnande av träbyggnationer i utomhusmiljö av (KD) till Statsrådet (MP) är ett av de länder som har störst potential när det gäller framtidens byggnationer i trä. Trenden är väldigt stark i . Inte minst tar nu diskussionerna på allvar fart om fördelarna med träkonstruktioner i stadskärnor och i infrastruktur. När man bygger med trä utomhus eller i utsatta konstruktioner måste träprodukten som används skyddas från röta. Då är det lämpligt att använda ett träskyddsmedel eller en kemisk modifiering av träet. Träskyddsmedel och impregnerat virke har fått kritik för att vara giftigt och miljöförstörande. Det har varit befogad kritik, men faktum är att det gjorts framsteg . Moderna träskyddsmedel är i hög grad miljöanpassade, som de har bibehållen funktion mot röta och andra biologiska skadegörare. Medlen är fixerade inne i träfibern, och endast en liten mängd kan läcka ut under träproduktens livslängd. De träskyddsmedel som innehåller biocider är reglerade genom EU:s biocidförordning, vilket ska garantera att träskyddsmedlen är säkra att använda. På EU-nivå pågår arbetet med BAT, det vill säga industriutsläppsförordningen och de föreskrifter som bland annat kommer att reglera impregneringsbranschen. En gemensamt reglerad marknad där EU:s medlemsstater konkurrerar på lika villkor är positivt. Men som detta arbete sker arbetar fram förändrade föreskrifter för hanteringen av träskyddsmedel (NFS 2001:6). Det kan tyckas som ett dubbelarbete och merarbete som riskerar att skapa bekymmer för branschen. Om det är så att förändrade föreskrifter innebär tuffare krav än den förordning som tas fram på EU-nivå innebär det en tydlig konkurrensnackdel för svensk del. Det naturliga hade i stället varit att undanröja regleringen som ändå kommer att hanteras inom ramen för BAT och BREF, vilket är industrieffektivitetsdirektivets referensdokument för bästa tillgängliga teknik. En sådan hantering skulle sannolikt vara bättre av konkurrensskäl och borga för att ge de svenska företagen samma villkor som konkurrenterna i övriga . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att säkerställa att svenska producenter av impregnerat trä ska få verka på samma villkor som producenterna i övriga EU-länder?